natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Compared with the previous year, thedeficit ratio decreased by 2.0 percentage pointsand the public debt ratio by 0.7 percentagepoint.
Relatívne vysokámiera inflácie na Slovensku pretrvávala najmäv dôsledku zvyšovania nepriamych danía regulovaných cien, ako aj rastu cien ropy.Podľa odhadov Národnej banky Slovenska bymal byť príspevok zmien v oblasti nepriamychdaní a regulovaných cien k inflácii v roku 2004asi 4,5 percentuálneho bodu.
In 2004, the deficit ratio is forecast toincrease by 0.2 percentage point to 3.9%, whilethe public debt ratio is projected to increase to44.5%.
Prognózy inflácievýznamných medzinárodných inštitúciíočakávajú na Slovensku v roku 2004 mieruinflácie vo výške 7,6 až 8,2% a následne jejpokles v roku 2005 na 3,0 až 4,5% (tabuľka3b).
In 2002 and 2003 the deficit ratioexceeded the ratio of public investmentexpenditure to GDP by 2.4 percentage pointsand 1.1 percentage points respectively (see Table 4).
Prognóza zníženia inflácie v roku 2005vychádza najmä z predpokladu ukončeniaúprav regulovaných cien a nepriamych daní,ako aj z očakávaného zmiernenia rastumiezd.
Slovakia is currently in an excessivedeficit situation.
Riziká rastu inflácie vyplývajú najmäz možných sekundárnych vplyvov vysokejinflácie v poslednom období, vývoja v mzdovejoblasti a z fiškálnej nerovnováhy.
Since 1996 a pattern of initially volatile andsubsequently improving outturns has beenobserved for the deficit to GDP ratio.
Pri spätnom pohľade na dlhšie obdobie vidíme,že inflácia meraná indexom spotrebiteľskýchcien nevykazovala jednoznačný trend (graf 1).Inflácia HICP vzrástla z počiatočnej hodnoty5,8% v roku 1996 na 12,2% v roku 2000a v nasledujúcich dvoch rokoch klesla na3,5%, aby sa vzápätí v roku 2003 opäťvyšplhala na 8,5%.
Startingfrom a ratio of 7.4% in 1996, the deficit firstimproved to 6.2% in 1997 and 3.8% in 1998,then deteriorated again to 7.1% in 1999 and12.3% in 2000.
Vývoj inflácie sa odzrušenia režimu fixného výmenného kurzuv roku 1998 odohráva na pozadí menovejpolitiky, ktorá je zameraná na dosiahnutiestanovenej koncoročnej miery infláciea súčasne prihliada na vývoj výmennýchkurzov, a to najmä vo vzťahu k euru.
In the years thereafter thebalance improved, leading to a deficit of 3.7%in 2003 (see Chart 3a and Table 7).
Novelazákona o Národnej banke Slovenska v roku2001 zmenila hlavný cieľ menovej politikyz menovej na cenovú stabilitu.
Nohomogeneous estimates of cyclically adjustedbalances are available for the Member Stateswhich joined the EU on 1 May 2004.
Vývoj inflácieod roku 1999 bol určovaný najmä zvyšovanímregulovaných cien na úroveň návratnostinákladov a zmenami v oblasti nepriamychdaní.
Chart 3btherefore does not break down the changes inthe fiscal balance into cyclical and noncyclical factors.
Hlavným zámerom menovej politikyv tomto období preto bolo tlmiť sekundárnetlaky na infláciu.
The noncyclical changes inthe government budget balance could reflecteither a lasting structural change or the effectof temporary measures.
K zmierneniu inflačnýchtlakov pomohlo zhodnotenie meny a viaceroliberalizačných opatrení vrátane dereguláciefinančného trhu a reforiem zameraných nazlepšenie konkurenčného prostredia na trhutovarov a služieb.
Available evidencesuggests that such measures increased thedeficit ratio by 1.2 percentage points in 2002,while they played a minor role in 2003.
Na druhej strane trebapodotknúť, že fiškálna politika bola v zásadeexpanzívna.
Looking back over the years 1996 to 2003, thepublic debt ratio increased by 12.3 percentagepoints (see Chart 2a and Table 5).
Väčšinu hodnoteného obdobia okrem rokov1999 a 2000 sa vývoj inflácie odohrával napozadí relatívne silného rastu reálneho HDP(tabuľka 2).
It initiallystood at 30.3% in 1996 and at 33.0% and 34.0%in 1997 and 1998 respectively, after which itincreased steeply in 1999 to 47.2%, mainlyowing to banking sector restructuring.
Napriek tomuto rastu zostalamiera nezamestnanosti na veľmi vysokejúrovni 17 až 19%.
In thesubsequent years, the ratio climbed to 49.9% in2000, before declining to 42.6% in 2003 as aresult of debt repayment from privatisationrevenues.
Hoci sa miera rastu odmenyna zamestnanca počas hodnoteného obdobiadosť menila, trvalo si udržiavala oveľa vyššiuhladinu ako miera rastu produktivity, čo maloza následok relatívne vysokú mieru rastujednotkových nákladov práce. V hodnotenom
As shown in greater detail in Chart2b, the strongest factor underlying the increasein the public debt ratio was the primary deficit,particularly in 2000.
Čo sa týka vzdialenejšej budúcnosti, vytvorenieprostredia napomáhajúceho cenovú stabilituna Slovensku bude závisieť okrem iného odrealizácie vhodnej menovej politiky,napredovania v oblasti fiškálnej konsolidácie,ako aj od pokračujúcej realizácie štrukturálnych reforiem.
Deficitdebt adjustmentshad a strong debtaugmenting effect in 1999but an overall debtreducing effect in thefollowing years, particularly 2002 (Table 6).The growth/interest rate differential had only aminor impact. The patterns observed may beseen as indicative of the close link between
Okrem toho budedôležité zlepšiť fungovanie trhu práce, ktorý jecharakteristický trvalo vysokou nezamestnanosťou, nedostatočnou mobilitoupracovnej sily a nízkou mierou zamestnanosti,a za súčasného prihliadania na vývojv porovnateľných krajinách zabezpečiť, aby sarast miezd vyvíjal v súlade s rastomproduktivity práce.
Moving on to examine trends in other fiscalindicators, it can be seen from Chart 4 and Table 7 that the general government totalexpenditure ratio increased between 1996 and
Rovnako dôležité budeďalej pokračovať v procese liberalizácie hospodárstva a v posilňovaní konkurenčnéhoprostredia na trhu tovarov a služieb. Podľa
1997 but declined significantly thereafter.
V nasledujúcich rokoch, najmä v roku2002, však už tieto faktory pôsobili na zníženiedlhu (tabuľka 6).
Onbalance, although Slovakia’s governmentexpenditure ratio in 2003 was 22.3 percentagepoints lower than in 1996, reflecting a declinein both current and capital expenditure, it isstill high in comparison with countries with asimilar level of per capita income and evenwith some of the highly advanced economies.After peaking at 58.8% of GDP in 1997,government revenue declined to 35.4% of GDP in 2003.
Okrem toho sa znižovalpodiel verejného dlhu Slovenska v cudzíchmenách, ktorý dosiahol vysokú úroveň v roku2001, a v roku 2003 bola prevažná časť tohtodlhu denominovaná takmer výlučne v eurách.Údaje za rok 2003 ukazujú, že podiel verejnéhodlhu v cudzích menách je relatívne vysokýa s ohľadom na úroveň pomeru verejného dlhuje rozpočtové saldo relatívne citlivé na pohybyvýmenných kurzov.
On balance, the revenue ratiodeclined by 18.7 percentage points between1996 and 2003.
V roku 2003 dosiahol pomer deficitu verejnejsprávy 3,7%, a teda prekročil trojpercentnúreferenčnú hodnotu.
contributions among other things, could makea significant contribution to fiscalconsolidation while promoting economicgrowth and real income convergence.
Pomer verejného dlhuk HDP bol v tom istom období 42,6%, t. j. podreferenčnou hodnotou 60%.
Thecomprehensive tax reform implemented in2004 includes the introduction of a flat rateand a shift from direct to indirect taxation.
V porovnanís predchádzajúcim rokom poklesol pomerdeficitu o 2,0 a pomer verejného dlhu o 0,7percentuálneho bodu.
Ashighlighted in Table 8, from around 2010onwards a marked ageing of the population isexpected.
V roku 2004 sa očakávarast pomeru deficitu o 0,2 percentuálnehobodu na 3,9%, zatiaľ čo predpokladaný pomerverejného dlhu by mal narásť na úroveň44,5%.
While Slovakia is expected to benefitfrom the introduction of a fullyfundedpension pillar in 2005, population ageing isexpected to induce pressures on the remainingpayasyougo pension system.
V rokoch 2002 a 2003 prekročil pomerdeficitu k HDP pomer štátnych investičnýchvýdavkov k HDP o 2,4 percentuálnehobodu, respektíve o 1,1 percentuálneho bodu(tabuľka 4).
Coping withthe overall burden of population ageing will befacilitated if sufficient room for manoeuvre iscreated in public finances before the period inwhich the demographic situation is projectedto worsen.
Slovensko sa v súčasnostinachádza v situácii nadmerného deficitu.
The generalgovernment total expenditure ratio is projectedto increase by 1.3 percentage points, mostlyreflecting an increase in capital expenditurewhich is partly linked to EU accession.
Na vývoji pomeru deficitu k HDP od roku 1996možno sledovať posun od počiatočnejvolatility k následnému zlepšeniu.
Totalrevenue is projected to remain unchanged.There is currently no evidence of significantmeasures with a temporary effect in the 2004budget.
Pomerdeficitu začínal v roku 1996 na úrovni 7,4%,následne sa však zlepšil a poklesol v roku 1997na 6,2% a v roku 1998 na 3,8%.
The deficit ratio is forecast to declineto 2.0% and the public debt ratio to increaseslightly to 45.5% by 2007.
V roku 1999však opätovne vzrástol na 7,1% a v roku 2000na 12,3%.
On the basis of thefiscal balances projected in the Convergence Programme, further substantial consolidationis required for Slovakia to comply with the Stability and Growth Pact’s mediumtermobjective of a budgetary position that is closeto balance or in surplus.
V ďalších rokoch sa rozpočtovéhospodárenie zlepšilo, čo viedlo k poklesudeficitu v roku 2003 na 3,7% (graf 3a a tabuľka 7).Keďže za členské štáty, ktoré sa pripojilik EÚ 1. mája 2004, nie sú k dispozícii nijakéhomogénne odhady bilancií očistenýcho cyklické vplyvy, graf 3b nerozdeľuje zmenyrozpočtového salda na cyklické a necyklické.Necyklické zmeny salda verejných financiímôžu odzrkadľovať buď pretrvávajúcu štrukturálnu zmenu, alebo vplyv dočasných
Subsequently, the koruna appreciatedgradually against the euro.
Pri spätnom pohľade na obdobie rokov 1996 až2003 vidíme, že pomer verejného dlhu k HDPvzrástol o 12,3 percentuálneho bodu (graf 2aa tabuľka 5).
With regard to the potential future course ofthe public debt ratio, the ECB’s ConvergenceReport does not consider this issue in detail forcountries with a public debt ratio of 60% orbelow in 2003.
Pomer verejného dlhu rástolz počiatočnej úrovne 30,3% v roku 1996 na33,0% v roku 1997 a 34,0% v roku 1998.
Nevertheless, current trendssuggest that the public debt ratio will increasebut can be maintained at below 60% for theforeseeable future.
Popočiatočnom období mierneho rastuzaznamenal v roku 1999 prudký nárast naúroveň 47,2%, čo bolo spôsobenépredovšetkým reštrukturalizáciou bankovéhosektora.
Prudent fiscal policies arewarranted by the fact that Slovakia’s inflationrate is considerably above the reference value.In addition, the continuation of structuralreforms, with regard to social security
V nasledujúcich rokoch sa pomerverejného dlhu vyšplhal na 49,9% v roku 2000a následne vďaka splateniu časti dlhu z príjmovz privatizácie v roku 2003 poklesol na 42,6%.Z grafu 2b vyplýva, že najsilnejším faktorompôsobiacim na rast pomeru verejného dlhu bolnajmä v roku 2000 primárny deficit. V roku
greenfield investment.
SLOVENSKO opatrení.
The introduction of flatrates for income tax, corporation tax andvalueadded tax at the beginning of 2004provided a further stimulus to the inflows offoreign direct investment.
Dostupné údaje naznačujú, že takétoopatrenia zvýšili na Slovensku pomer deficituv roku 2002 o 1,2 percentuálneho bodu, alev roku 2003 zohrávali iba nepatrnú úlohu.
The netinternational investment position of Slovakiahas consistently been negative, standing at24.0% of GDP in 2003.
Čo sa týka vývoja ostatných fiškálnychukazovateľov (graf 4 a tabuľka 7), pomercelkových verejných výdavkov v rokoch 1996a 1997 vzrástol, ale od nasledujúceho rokavýrazne klesal.
It may be recalled that Slovakia is a small, open economy with –according to the most recent data available – aratio of foreign trade in goods and services to GDP of 77.3% for exports and 78.5% forimports.
Aj napriek tomu, že pomerštátnych výdavkov na Slovensku v roku 2003bol o 22,3 percentuálneho bodu nižší akov roku 1996, odrážajúc tak pokles bežnýchi kapitálových výdavkov, je tento pomerstále vysoký v porovnaní s krajinamis porovnateľnou úrovňou príjmu na obyvateľaa dokonca aj v porovnaní s niektorými vysokorozvinutými ekonomikami.
In 2003 exports of goods to the euroarea and to the EU as a share of total exportsamounted to 57.1% and 84.6% respectively.The corresponding figures for imports as ashare of total imports were 47.8% and 74.5%.
Po dosiahnutívrcholu na úrovni 58,8% HDP v roku 1997štátne príjmy klesli a v roku 2003 dosiahli35,4% HDP. Celkovo sa pomer príjmovod roku 1996 do roku 2003 znížilo 18,7 percentuálneho bodu.
10.4LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS
Konvergenčná správa ECB podrobnejšieneskúma budúci vývoj pomeru verejného dlhuv prípade krajín, ktorých pomer verejného dlhuv roku 2003 je 60% alebo menej.
Moreover, theannouncement of forthcoming foreign directinvestment in Slovakia may have supported thekoruna.
Komplexná daňová reforma uvedenádo praxe v roku 2004 predstavuje zavedeniejednotnej daňovej sadzby a posun od priamehok nepriamemu zdaňovaniu.
In the reference period the shortterminterest rate differential against the threemonth EURIBOR declined but still showed asizeable spread of 1.9 percentage points in thethird quarter of 2004 (see Table 9b).
Ako vidieťz tabuľky 8, od roku 2010 sa predpokladávýrazné starnutie populácie.
When Národná banka Slovenska considered that thekoruna was appreciating too quickly, it reactedby lowering key interest rates and interveningin foreign exchange markets, with its pricestability objective in mind.
Tento javs najväčšou pravdepodobnosťou na Slovenskuvyvolá tlaky na zvyšok priebežnéhodôchodkového systému, a to aj napriekočakávanému pozitívnemu pôsobeniuzavedenia plne sporivého dôchodkovéhopiliera v roku 2005.
Throughout theperiod under review, the koruna’s exchangerate against the euro exhibited a relatively highdegree of volatility as measured by annualisedstandard deviations of daily percentagechanges (see Table 9b).
Vyrovnávanie sa s celkovouzáťažou starnutia obyvateľstva bude ľahšie, aksa vytvorí dostatočný manévrovací priestorv oblasti verejných financií ešte pred obdobím,v ktorom podľa prognóz skutočne dôjdek zhoršeniu demografickej situácie.
From January 2001 until mid2002, Slovaklongterm interest rates were relatively stable(see Chart 6a).1They then declined fairlysignificantly until early 2003, in parallel with afall in the risk premium and inflation, andsubsequently moved in a relatively narrowrange around 5% for most of the time until theend of the reference period.
Strednodobá fiškálna stratégia Slovenskaobsiahnutá v Konvergenčnom programe naroky 2004 až 2007 z mája 2004 predpokladá narok 2004 zvýšenie deficitu verejnej správy na4,0% HDP a zvýšenie pomeru verejného dlhuna 45,1%.
During the periodfrom January 2001 to July 2004, Národnábanka Slovenska lowered its key interest rateby 3.5 percentage points, mostly in reaction toincreasing upward pressure on the exchangerate of the Slovak koruna and in line with theprimary objective of maintaining pricestability.
Očakáva sa, že pomer celkovýchvýdavkov verejného sektora vzrastie o 1,3percentuálneho bodu v dôsledku zvýšeniakapitálových výdavkov, čiastočne spojených sovstupom do EÚ.
Reflecting the developments in Slovak longterm interest rates, the longterminterest rate differential with the euro areadeclined, particularly between November 2001and November 2002, after which it remainedfairly stable until the end of the referenceperiod (see Chart 6b).
Podľa prognózy celkovépríjmy ostanú na nezmenenej úrovni.V súčasnosti nie sú k dispozícii žiadneinformácie o významnejších opatreniachs dočasným dopadom, ktoré by ovplyvnilirozpočet v roku 2004.
The decline in theinterest rate differential also benefited from
Do roku 2007 saočakáva, že pomer deficitu k HDP klesne naúroveň 2,0% a pomer verejného dlhu miernevzrastie na 45,5%.
In a longerterm context, both bilaterallyagainst the euro and in effective terms, the realexchange rate of the Slovak koruna stood in September 2004 well above historical averagesas calculated from the first quarter of 1996 andsince the launch of the euro (see Table 10).However, these measures should be interpretedwith caution, as Slovakia has been subject to aprocess of transition to a market economy,which complicates any historical assessment ofreal exchange rate developments.
Na základe prognózyvývoja rozpočtového salda v Konvergenčnomprograme možno konštatovať, že budepotrebná ďalšia výrazná konsolidácia v tejtooblasti, aby Slovensko naplnilo strednodobúpožiadavku Paktu stability a rastu, ktorou jevyrovnaný alebo prebytkový rozpočet.
As regardsother external developments, until 2002Slovakia reported almost consistently largedeficits in the combined current and capitalaccount balance, which stood above 7.5% of GDP in 2001 and 2002. In 2003, however, thisdeficit fell to 0.5% of GDP (see Table 11).
V sledovanom období od októbra 2002do septembra 2004 slovenská korunanebola zapojená do mechanizmu ERM II(tabuľka 9a).
Thismainly reflected a significant decline in thetrade deficit, which seems to have been relatedto sectorspecific developments on the exportside and lower imports of investment goods byforeign investors.
Vývoj výmenného kurzu korunyvoči euru od októbra 2002 možnocharakterizovať počiatočným obdobímcelkovej stability, ktoré trvalo až do tretiehoštvrťroku 2003, keď kurz fluktuoval v rámciúzkeho pásma 40,8 až 42,5 koruny za euro.Následne sa začala koruna voči euruzhodnocovať.
From a financing structureperspective, inflows in net foreign directinvestment played an important role in Slovakia after 1998, reflecting mainly
V tomto období sa koruna vočieuru bežne obchodovala blízko jej
SLOVAKIA progress in fiscal consolidation and the relativestrength of the koruna’s exchange rate.
Okrem toho mohlo kurz korunypozitívne ovplyvniť oznámenie o plánovanýchpriamych zahraničných investíciách.
In August 2004, the spread between Slovak longterm interest rates and similar interest rates inthe euro area was 0.8 percentage point.
Ajnapriek poklesu v sledovanom období rozdielkrátkodobej úrokovej miery vočitrojmesačnému EURIBORu vykazovalv treťom štvrťroku 2004 vysokú hodnotu1,9 percentuálneho bodu (tabuľka 9b).Národná banka Slovenska dospela k záveru, žezhodnocovanie meny s ohľadom na cieľ udržaťcenovú stabilitu prebieha prirýchlo,a reagovala znížením hlavných úrokových miera intervenciou na devízových trhoch.
Thisstability was maintained despite an increase inthe inflation differential with the euro area, asthe increase was mainly due to temporaryfactors such as adjustments to administeredprices and indirect taxes (see Section 10.1).
Výmennýkurz koruny voči euru počas celéhosledovaného obdobia vykazoval relatívnevysokú mieru volatility meranejanualizovanými štandardnými odchýlkamidennej percentuálnej zmeny (tabuľka 9b).
For the concluding summary on Slovakia,please see the “Introduction and Executive Summary”.
V sledovanom období od septembra 2003 doaugusta 2004 dosahovali dlhodobé úrokovémiery na Slovensku v priemere 5,1%, čo je podreferenčnou hodnotou kritéria úrokových mier6,4% (tabuľka 12).
2001 is the first year for which data are available on the referencelongterm interest rate for Slovakia.
Rok 2001 je prvým rokom, za ktorý sú k dispozícii údajeo referenčnej dlhodobej úrokovej miere na Slovensku.
Measures of inflation HICP CPI CPI excluding changes in net indirect taxes Private consumption deflator
Miera inflácie HICP CPI
Output gap (percentage points)
Súvisiace indikátory Rast reálneho HDPProdukčná medzera (v percentuálnych bodoch)
Stock prices (SAX Index) 4)
Bankové úvery 4)
Elderly dependency ratio (population aged 65 and over as aproportion of the population aged 15-64)
Pomer populácie v postproduktívnom veku (počet osôb starších ako 65 rokov k počtu osôb vo veku od 15 do 64 rokov)
(b) Key indicators of exchange rate pressure for the Slovak koruna
(b) Kľúčové indikátory tlakov na výmenný kurz slovenskej koruny
Chart 5 Slovak koruna: Exchange rateagainst the euro
Graf 5 Slovenská koruna – výmenný kurz voči euru
Source: ECB.Note: An upward movement of the line indicates an appreciationof the Slovak koruna, while a downward movement indicates adepreciation.
Zdroj: ECBPoznámka: Pohyb krivky nahor znamená zhodnotenie slovenskejkoruny a nadol jej znehodnotenie.
Table 10 Slovak koruna: Real exchange rate developments
Tabuľka 10 Slovenská koruna – vývoj výmenného kurzu
Average January 1996 to September 2004
Priemer od januára 1996 doseptembra 2004
11 SWEDEN
ŠVÉDSKO
Over the reference period from September2003 to August 2004 the average rate of HICPinflation in Sweden was 1.3%, i.e. well belowthe reference value of 2.4% (see Table 1).
V sledovanom období od septembra 2003 doaugusta 2004 dosahovala inflácia HICP vo Švédsku priemernú úroveň 1,3%, čo jevýrazne pod referenčnou hodnotou 2,4%(tabuľka 1).
in 1996, 2000 and 2001 was high and led tosizeable declines in profit margins.
Pri spätnom pohľade na dlhšie obdobie vidíme,že inflácia HICP vykazovala vo Švédskuúroveň zodpovedajúcu požiadavke cenovejstability (graf 1), pričom výnimočne bola výrazné znehodnotenie švédskej korunyv rokoch 2000 a 2001 vyvolalo tlak na rastdovozných cien.
In recentyears, inflation rates have been consistent withprice stability, also when measured in terms ofother relevant indices of price pressures (see Table 2).
V posledných rokoch bola mierainflácie v súlade s cenovou stabilitou, a to ajpodľa iných relevantných indexov merajúcichcenové tlaky (tabuľka 2).
Looking back over a longer period, HICPinflation in Sweden has been at levelsconsistent with price stability (see Chart 1),while occasionally being influenced bytemporary factors.
ovplyvnená v oblasti dôležitých dočasnými činiteľmi.
Inflation developmentsreflect a number of important policy choices,most notably the orientation of monetarypolicy towards the achievement of pricestability.
Vývojinflácie odzrkadľuje viacero hospodárskopolitických rozhodnutí, a to najmä rozhodnutie orientovaťmenovú politiku na dosiahnutie cenovejstability.
Since 1993 the objective for monetarypolicy has been expressed as an explicitinflation target, quantified since 1995 as a 2%increase in the CPI with a tolerance margin of±1 percentage point. New central banklegislation confirmed price stability as theprimary objective of monetary policy in 1999.Moreover, fiscal policy has been broadlysupportive of price stability since 1998, whilegreater product market competition alsoplayed a role at the end of the 1990s.
Od roku 1993 menová politika Švédska sleduje explicitný inflačný cieľ, ktorýod roku 1995 predstavuje dvojpercentný rastinflácie meranej indexom spotrebiteľskýchcien (CPI) s toleranciou ±1 percentuálny bod.Nový zákon o centrálnej banke v roku 1999potvrdil cenovú stabilitu ako primárny cieľmenovej politiky.
Between 1996 and 2000 both CPI and HICPinflation in Sweden were frequently below 1%,and thus below Sveriges Riksbank’s inflationtarget.
Okrem toho k cenovejstabilite v krajine od roku 1998 vo všeobecnostiprispievala aj fiškálna politika.
This mainly reflected reduced indirecttaxes and subsidies, the effects ofliberalisation, and slack in capacity utilisationuntil 1998, while for the CPI declining mortgage interest rates also played a role.1
Koncom 90.rokov zohrala určitú úlohu aj väčšiakonkurencia na trhu tovarov a služieb.
Looking at recent trends and forecasts, theannual rate of HICP inflation was 1.2% in August 2004 (see Table 3a).
Aktuálny vývoj a prognózy ukazujú, že ročnámiera inflácie HICP vo Švédsku v auguste 2004dosiahla 1,2% (tabuľka 3a).
This follows verylow inflation rates at the start of the year, duemainly to the base effect of high price increasesa year earlier.
Tomutostavu predchádzala veľmi nízka úroveňinflácie začiatkom roka spôsobená najmäbázickým efektom vysokého rastu cienv predchádzajúcom roku.
The latest available inflationforecasts of major international institutions arein the range of 0.51.2% for 2004 and 1.41.7%for 2005 (see Table 3b).
Posledné dostupnéprognózy inflácie hlavných medzinárodných inštitúcií sa pohybujú v rozpätí 0,5 až 1,2% narok 2004 a 1,4 až 1,7% na rok 2005 (tabuľka3b).
According to the latestinflation report of Sveriges Riksbank (May2004), CPI inflation is expected to average0.4% in 2004 and 1.2% in 2005.
Najnovšia správa o inflácii, ktorú vydalašvédska centrálna banka (z mája 2004),očakáva, že inflácia meraná indexomspotrebiteľských cien dosiahne v roku 2004priemernú úroveň 0,4% a v roku 2005 stúpnena 1,2%.