natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition, the Court carried out a survey by sending questionnaires to 155 project managers and bodiesresponsiblefor day-to-day manage- ment of projects8 in the four countries visited, in order to collect opinions on the most common problems encountered during ISPA implementa- tion.
Okrem toho Dvor audítorov vykonal prieskum formou dotazníka navzorke155projektových manažérovaorgánovzodpovedných za každodenné riadenie projektov8 v štyroch kontrolovaných krajinách s cieľom získať stanoviská k najčastejším problémom, ktoré sa vyskytli počasrealizácie nástroja ISPA. Späť bolo Dvoru audítorov zaslaných
The Courtreceived 145 answers9
145 odpovedí9
(93 %responserate).
(93 % miera odpovedí).
Moreover, the Court obtained advice from experts in environment and transport projectsfrominternationalfinancialinstitutions.
Dvor audítorov si navyše zaobstaral stanovisko od odborníkov na projekty v oblastiach životného prostredia a dopravy z medzinárodných finančnýchinštitúcií.
WAS THERE A COHERENT STRATEGY AND ADEQUATE PREPARATION SUPPORTINGISPA ACTIONS?
EXISTOVALA UCELENÁ STRATÉGIA A NÁLEŽITÁ PRÍPRAVA NA PODPORU OPATRENÍ NÁSTROJAISPA?
GENERAL FRAMEWORK AND AUDIT CRITERIA
CELKOVÝ RÁMEC A KRITÉRIÁ AUDITU
Regulation (EC) No 1267/1999.
I nariadenia (ES) č. 1267/1999.
National ISPA strategies for the environment and transport sectors were prepared by each beneficiary country attherequest ofthe Commission. Their purpose was to define the priority objectives by identifying sectorandsub-sector prioritiesand geographical prioritiessuchas transport bottlenecks or environmental blackspots,andtoidentify theresources needed.
Prijímateľské krajiny vypracovali na základe žiadosti Komisie národné stra-tégieISPA pre odvetviaživotného prostredia a dopravy.Ich účelom bolo definovať prioritné ciele prostredníctvom identifikácie odvetvových a pododvetvových priorít a geografických priorít, napríklad nedostatkovv dopravealebokritických oblastív odvetvíživotného prostrediaaidentifikovaťpotrebnézdroje.
The national ISPA strategies should also provide the framework for projectidentification and set out the criteria to be usedtoselect and appraise proposed projects(see Annex I).
Národné stratégieISPA bytiež maliposkytovaťrámecnaidentifikáciuprojektovastanoviť kritériá na výber a hodnotenie projektov(pozri prílohu I).
(c)thefinancial plan,includingfinancingsources other than ISPA.
Kandidátske krajiny predložili Komisii žiadosť, ktorá musela okrem iného obsahovaťtietosúčasti10: a) harmonogram vykonania prác; b)analýzu nákladov a prínosov; c) finančný plán vrátane zdrojovfinancovania mimo ISPA.
(a)the nationalsectoralstrategiescontained an assessment ofsec-toral needsinthefields of environmentandtransport designed tocatchup with EU environmental standards and upgrade and expandlinks withtrans-Europeantransport networks;
Dvor audítorov pri analýze dokumentácie k stratégii a prípravy projektov ISPA kontroloval, či: a) národné odvetvové stratégie obsahovali hodnotenie odvetvových potrieb v oblastiach životného prostredia a dopravy s cieľom splniť normy EÚ v oblasti životného prostredia a vylepšiť a rozšíriť prepojenie natranseurópske dopravnésiete; b)Komisiavčaszostavilapríručkyausmerneniascieľomumožniť kandidátskymkrajinám predkladaťnávrhysovšetkýmirelevant-nýmiinformáciami.
WELL TARGETEDISPA STRATEGIES
DOBRE CIELENÉ STRATÉGIEISPA
The Commission’s framework documents for the environment and transport sectors proved to be effectivein setting out the key criteriafor the preparation of national ISPA strategies whichincludedgeneral prioritiesandidentified projectsto beimplemented with ISPA support (see Textbox 1).
Rámcové dokumenty Komisie pre odvetvia životného prostredia adopravysaukázaliakoúčinnéprivymedzeníkľúčovýchkritérií pre prípravu národných stratégií ISPA, ktoré zahŕňali celkové priority aidentifikované projekty na realizáciu s podporou nástroja ISPA (pozrirámček 1).
In the cases where shortcomings were identified, the Commission provided supportin orderto addressthese weaknesses(see Textbox 2).
V prípadoch zistených nedostatkov Komisia poskytla podporu s cieľom vyriešiťtieto nedostatky(pozrirámček 2).
In Romania, the updated 2003 version of the national transport strategy did not receive unreserved consent from the Commission due to several shortcomings.
Pre viacero nedostatkov nezískala v Rumunsku národná dopravná stratégia v aktualizovanej verzii z roku 2003 úplný súhlas Komisie.
In order to address these shortcomings, the Commission decided to grant a technical assistance project aimed at dra ing a general transport master plan.
S cieľom vyriešiť tieto nedostatky sa Komisia rozhodla schváliť projekt technickej pomoci zameraný na vypracovanie hlavného plánu v oblasti dopravy.
11 This has been pointed out also
11 To bolo zdôraznené aj
Even though in some cases it was not possible to explain the ranking of investmentprojects11,anexaminationofthestrategiesofthefour in the Court’s Special Report No 5/2003 (shortcomings in strategies, paragraphs 18 to 20).
Hoci v niektorých prípadoch nebolo možné vysvetliť hodnotenie investičných projektov11, umožnilakontrolastratégiíštyrochkontrolova- v osobitnej správe Dvora audítorov č. 5/2003 (nedostatky v stratégiách, body 18 až 20).
countries visited has enabled the Court to conclude that,in general, national sectoral ISPA strategies clearlyidentified the needsin each country, also taking into consideration the existing national planning documents(see Textbox 3).
ných krajín Dvoru audítorov dospieť k záveru, že národné odvetvové stratégieISPA vo všeobecnosti jasne identifikovali potreby jednotlivých krajín aj so zohľadnením existujúcich národných plánovacích dokumentov(pozrirámček3).
National ISPA strategies acted as atool inthe selection of ISPA projects,linking objectives and prioritiesto specific project proposals.
Národné stratégieISPA pôsobili ako nástroj výberu projektov ISPA a spájali ciele a priority s konkrétnymi návrhmi projektov.
In some cases the national ISPA strategies were a development of existing national strategies that had already taken into consideration the needto adoptthe acquis communautaireinthefield ofthe environ-ment(see Textbox 4).
V niektorých prípadoch predstavovali národné stratégie ISPA rozvinu-tieexistujúcichnárodnýchstratégií,priktorýchsaužzohľadnilaaj potreba prijatia acquis communautaire v oblasti životného prostredia (pozrirámček 4).
Action to protect the environment in the Baltic region was initiated by the Polish government at the beginning of the 1990s in cooperation with other countries. e region of Krakow was already identified in the Helsinki Convention12 as one of the hot spots for the protection of the Baltic Sea, as this area, even though far from the coast, contains a high density of industries discharging waste into the Vistula River, which flows into the Baltic Sea.
Opatrenie na ochranu životného prostredia pobaltskej oblasti iniciovala poľská vláda na začiatku 90-tych rokov minulého storočia v spolupráci s inými krajinami. Oblasť Krakova bol v Helsinskom dohovore12 označená za jedno z problémových miest z hľadiska ochrany Baltského mora, pretože táto oblasť, aj keď je vzdialená od pobrežia, sa vyznačuje vysokou hustotou priemyselných podnikov znečisťujúcich rieku Vislu, ktorá sa vlieva do Baltského mora.
A common solution for the whole urban area of Krakow was prepared and included in the national programme for purification of communal wastewater. e project of a sewage treatment plant in Krakow was then included in the national ISPA strategy for the environment in 1999, to be implemented as one of the priority projects.
Pre celú mestskú oblasť Krakova bolo vypracované spoločné riešenie, ktoré sa zaradilo do národného programu čistenia komunálnych odpadových vôd. Projekt čističky odpadových vôd v Krakove bol potom zahrnutý do národnej stratégie ISPA v oblasti životného prostredia v roku 1999 a určený na realizáciu ako jeden z prioritných projektov.
12 Helsinki Convention: convention on the protection of the marine environment of the Baltic Sea area, signed in 1974 and revised in 1992 which concerns all the states bordering on the Baltic Sea.
12 Helsinský dohovor: dohovor o ochrane morského prostredia oblasti Baltského mora podpísaný v roku 1974 a revidovaný v roku 1992, ktorý sa vzťahuje na všetky štáty hraničiace s Baltským morom.
The convention covers the whole of the Baltic Sea area, including inland waters as well as the water of the sea itself and the sea-bed.
Dohovor sa vzťahuje na celú oblasť Baltského mora vrátane vnútrozemských vôd, vody samotného mora a morského dna.
Measures are also taken in the whole catchment area of the Baltic Sea to reduce land-based pollution.
Opatrenia na zníženie znečistenia z pevniny sa taktiež prijímajú v celej oblasti povodia Baltického mora.
THREEIMPORTANT GUIDANCE DOCUMENTS NOT AVAILABLE FROM THE BEGINNING OFISPA
TRI DÔLEŽITÉ DOKUMENTY S USMERNENIAMI NEBOLI DOSTUPNÉ OD ZAČIATKU NÁSTROJAISPA
(a)An ISPA manual was provided to the beneficiary countries in 2000, duringthe preparation phase ofthefirst project applications.
Komisia vypracovala a poskytla na účely prípravy projektov tri hlavné usmernenia: a) príručka k nástroju ISPA bola poskytnutá kandidátskym krajinám vroku 2000 počas prípravnejfázy prvých žiadostí o projekty; b) v roku 2002 bola zostavená druhá verzia príručky ISPA, v ktorej sa objasňovali predovšetkým postupy verejnýchsúťaží a uzatvárania zmlúv; c) v roku 2002 bolo sprístupnené aktualizované usmernenie pre analýzu nákladov a prínosov, ktoré riešilo nedostatky zistené v predchádzajúcej verzii.
(b)A second version of the ISPA manual was developed in 2002, clari-fyingin particularthetendering and contracting procedures.
V príručke sa uvádzajú najmä priemerné miery výnosnosti a odporúčané časové výhľady pre jednotlivé odvetvia.
However,itdidnot provide any details or forecasting techniques concerning impacts onthe environment.
Príručka však neobsahuje žiadne podrobnosti o dosahoch v oblasti životného prostredia anitechnikyich prognózovania.
These methodological guides were developed after the projects audited by the Court were submitted to the Commission for approval.
Tieto metodické príručky boli vypracované po predložení projektov kontrolovaných Dvorom audítorov na schválenie Komisii.
This late availabilitylimitedtheir contributiontofamiliarisingthe candidate countries withthepolicies,proceduresandthefundingprinciples ofthe EU.
Z dôvodu tohto oneskoreniabolichprínoskoboznámenostikandidátskychkrajín s politikami, postupmi a zásadamifinancovania EÚ obmedzený.
WEAKNESSESIN FINANCIAL AND COSTBENEFIT ANALYSISCBA
NEDOSTATKY VO FINANČNEJ ANALÝZE A ANALÝZE NÁKLADOV A PRÍNOSOV
Each application for ISPA assistance had to contain afinancial and a cost–benefitanalysis.Forsomeprojectsthese werenotavailable or presented weaknesses.
Každá žiadosť o finančnú pomoc z nástroja ISPA musela obsahovať analýzu nákladova prínosov.Pri niektorých projektoch nebolitietoanalýzy predložené, respektíve obsahovali nedostatky.
Nevertheless,the Commission considered that,since mostoftheprojects wererequiredtofulfilbasicneeds inthecandidatecountries,it wasnotappropriatetoholdthemup because ofshortcomingsinthe cost–benefit analysis.
Napriek tomu nebolo podľa názoru Komisie vhodné tieto projekty zdržiavať pre nedostatky v analýze nákladov a prínosov, keďže účelom väčšiny z nich bolo splniť základné potreby v kandidátskych krajinách.
The Court’s review of the financial and cost–benefit analyses provided forthe projects auditedidentifiedthefollowing weaknesses13:
Dvor audítorov preskúmal finančné analýzy a analýzy nákladov a prí-nosovvykonanýchprikontrolovanýchprojektochazistiltieto nedostatky13
13 See also Special Report No 5/2003 (weaknesses in project appraisal, paragraphs 30 to 34) and Special Report No 6/2005 (weaknesses in evaluation and selection of projects, paragraphs 30 to 43).
: a) č. 5/2003 (nedostatky v hodnotení projektov, body 30 až 34) a osobitnú správu č. 6/2005 (nedostatky v hodnotení a vo výbere projektov, body 30 až 43).
(c)unsubstantiatedsocio-economicbenefitsandincompleteesti-mates of effectsinthetransportsector.
niektoréchýbajúceúdajeopoužitýchdiskontnýchsadzbách a predpokladoch vývoja, kde bola predložená analýzarizika; b)nezrovnalostivúdajochzfinančnýchanalýzaanalýznákladov a prínosov medzirôznymi dokumentmijedného projektu; c) nepodložené spoločensko-hospodárske prínosy a neúplné odhady účinkov v odvetví dopravy.
In these circumstances, the Commission was unable to confirm from the cost–benefitanalysisthattheprojectssubmittedbythecandidate countriesrepresentedinrelativetermsthe highest added value.
Za takýchto okolností Komisia nedokázala na základe analýzy nákladov a prínosov potvrdiť, či projekty predložené kandidátskymi krajinami predstavovali vrelatívnom vyjadrení pridanú hodnotu.
WERE PROJECTSIMPLEMENTED ACCORDING TO PLAN?
BOLI PROJEKTY REALIZOVANÉ PODĽA PLÁNU?
After the assessment of project application and approval by the Commission, a financing memorandum was signed defining, in particular, thefinancialresourcesandplanningforimplementingtheproject, includingthecompletion date. After projectcompletion,candidate countries hadto present afinalreport.
Pozhodnotenížiadosti o projektaschválení Komisiousa podpísalo finančné memorandum, v ktorom sa definovali predovšetkým finančné zdrojeaplánrealizácieprojektuvrátanedátumuukončenia.Po ukončeníprojektu muselikandidátskekrajinypredložiťzáverečnú správu.
(b)whetherthefinancial plansforthe projects had beenrespected andif not,thereasons why.
Dvor audítorov hodnotil, v akom rozsahu boli dodržané hlavné podmienky stanovené vofinančnom memorande, ato: a) či boli projekty realizované v súlade s pôvodným plánom a dôvody prípadných omeškaní; b)čibolidodržanéfinančnéplányprojektovaaknie,dôvody nedodržania;
If projects are delivered later than expected, the benefits are deferred and the problemsthey areintendedto address continueforlongerthan necessary.
Ak sa projekty zrealizujú neskôr, ako sa pôvodne predpokladalo,ich prínosysaoneskoriaaproblémy,ktoré majúzacieľriešiť,pretrvá-vajú dlhšie, ako je nevyhnutné.
Delaysalsocreateuncertainties,asthesocio-economic environment maychangeand may makeitdifficulttoimplement projects asforeseen.
Pri oneskoreniach tiež vznikajú stavy neistoty, pretože spoločensko-hospodárske prostredie sa môže zmeniť asťažiťrealizáciu projektov podľa plánu.
14 A project is considered completed when the infrastructure is in use.
keď sa infraštruktúra odovzdá do používania.
Candidate countries had to submit a final report to the Commission at the latest six months after the completion of the project.
Kandidátske krajiny museli Komisii predložiť záverečnú správu najneskôr šesť mesiacov po ukončení projektu.
24 faced delays (75 %).
sa oneskorenia vyskytli pri 24 projektoch (75 %).
The 32 projectsinthe Court’ssample were approved between 2000 and2003.The majorityoftheprojectsauditedshouldhavebeen completed between 2004 and 2006 accordingtotheinitialfinancial memoranda.
32 projektov vo vzorke kontrolovanej Dvorom audítorov bolo schvá-lenýchvobdobí2000–2003.Podľafinančných memoránd malabyť väčšinakontrolovanýchprojektovukončenávobdobí2004–2006.
However,onlyfivehadbeencompletedbytheinitial
Včaseaudituvšakbolokpôvodnémupredpokladanémudátumu14
16 Some projects were affected by more than one of the problems described.
16 Pri niektorých projektoch sa vyskytlo viacero z uvádzaných problémov.
expected date14atthetime oftheaudit(twointhe Czech Republic and threein Latvia)15.
ukončenýchlenpäťprojektov(dvav Českej republike a tri v Lotyšsku) 15.
For the other 27 projects, the completion date
Pri ostatných 27 projektoch bol termín ukončenia upravený.
17 E.g. eligibility of durable was amended.
17 Napr. oprávnenosť výdavkov
The delays vary from 2 to 5 years (Poland), 4 to 4.5 years (Bulgaria),2to4.8years(Romania),1.5years(Hungary)and1to 3 years(Latvia).Inthe Czech Republic,there were no major delays.
Oneskoreniasapohybovaliod2do5rokov(Poľsko),4do4,5roka (Bulharsko), 2 do 4,8 roka (Rumunsko), 1,5 roka (Maďarsko) a od 1 do 3 rokov (Lotyšsko). V prípade Českej republiky k výrazným oneskoreniam nedošlo.
equipment expenditure (to be solved on a case-by-case basis), modifications of project decisions, procedures for the award of public contracts.
na zariadenia (osobitné riešenie jednotllivých prípadov), úpravy rozhodnutí o projektoch, postupy zadávania verejných zákazok.
Inthe survey addressedtothe project managersinthefour audited countries, the Court obtained information on the delays in implementation andthereasonsforthe delays.
Z prieskumu adresovaného projektovým manažérom v štyroch kontrolo-vanýchkrajináchzískal Dvoraudítorovinformácieooneskoreniach prirealizácií aich dôvodoch.
In the environment sector, the average scheduled duration of the projects was 5 years and in the transport sector, 4.2 years. According to the sur-vey,the average delay was 2.5 yearsin bothsectors(see Figure 5).
V odvetví životného prostredia bola plánovaná dĺžka trvania projek-tov5rokov,vodvetvídopravytobolo4,2roka.Podľaprieskumu dosiahlo priemerné oneskoreniev oboch odvetviach 2,5roka(pozri obrázok 5).
(a)thelackoffamiliarityofthecandidatecountries with EU procedures and with project preparation and implementation as well as difficulties with procurement procedures(see e.g. Textbox 5) (84 % ofthe projectsinthesample);
V kontrolovaných projektoch zistil Dvor audítorov tieto hlavné dôvody oneskorení16: a) nedostatočná oboznámenosť kandidátskych krajín s postupmi EÚ a prípravou a realizáciou projektov, ako aj ťažkosti pri postupoch verejnéhoobstarávania(pozrinapr.rámček5)(84 %projektov zo vzorky); b)neschopnosť spoločností, ktoré zvíťazili vo verejnej súťaži,reali-zovať práce(pozri napr.rámček 6)(13 % projektov zo vzorky); c) nereálneplánovanie(pozrinapr.rámček7)(22%projektov zo vzorky); d)po vstupe krajín do EÚ zmena z projektov ISPA na projekty Kohéz-nehofondu, na ktorésa vzťahujú odlišné pravidlá17.
AVERAGE DELAYSIN PROJECTIMPLEMENTATION
PRIEMERNÉ ONESKORENIA PRI REALIZÁCII PROJEKTOV
ENVPLCZAverage per country/sector
ENVPLCZPriemer na krajinu/odvetvie
Average initial duration
Priemerné pôvodné trvanie
In Latvia, in a project for the development of water services, it took three years to launch the tender procedure a er the signature of the financing memorandum.
V Lotyšsku pri projekte rozvoja vodárenských služieb trvalo spustenie verejnej súťaže po podpise finančného memoranda tri roky.
In Poland, in a project for sewage treatment, the construction suffered an interruption of almost one year during the tendering phase. e project was divided into subcontracts, one of which was co-financed by the EBRD.
Pri projekte čistenia odpadových vôd v Poľsku došlo počas fázy verejnej súťaže k prerušeniu výstavby na takmer celý rok. Projekt bol rozdelený do subdodávateľských zmlúv, z ktorých bola jedna spolufinancovaná Európskou bankou pre obnovu a rozvoj.
According to the EBRD loan agreement, the bank’s tendering rules should have been applied to the procurement of the whole project. e tendering had to be stopped until the appropriate procedures had been agreed between the donors.
Podľa úverovej zmluvy s Európskou bankou pre obnovu a rozvoj sa na celé verejné obstarávanie pre projekt mali použiť pravidlá banky pre verejné súťaže. Verejná súťaž sa musela prerušiť, kým si darcovia medzi sebou nedohodli primerané postupy.
A project for the rehabilitation of sewage network and wastewater treatment facilities faced delays in implementation. e tender had to be cancelled and repeated, due to problems with the composition of the evaluation committee.
Pri projekte rekonštrukcie kanalizačnej siete a zariadení na čistenie odpadových vôd sa vyskytli oneskorenia pri realizácii. Verejná súťaž sa musela zrušiť a zopakovať pre problémy so zložením hodnotiaceho výboru.
In addition, the company which was awarded the contract in the second tender failed to proceed with the works in accordance with the timetable and failed to comply with several notices by the supervising engineer. e contract therefore had to be terminated.
Okrem toho spoločnosť, ktorej bola zadaná zákazka v druhej verejnej súťaži, nevykonala práce v súlade s harmonogramom a nedodržala niekoľko upozornení technického dozoru. Zmluva sa preto musela vypovedať.
A third tender had to be organised, but at the time of the audit the project was at a standstill.
Musela sa zorganizovať tretia verejná súťaž, avšak v čase auditu bol projekt pozastavený.
In Latvia, a project to develop water services was delayed because, amongst other reasons, the cost and the time needed for the study and design work for the pipelines were underestimated.
Projekt rozvoja vodárenských služieb v Lotyšsku sa dostal do oneskorenia, pretože okrem iných dôvodov došlo k podhodnoteniu nákladov a času potrebných na vypracovanie štúdií a projektových návrhov potrubí.
The survey indicates that the main reasons for not respecting the deadlines in the implementation of the projects are, on the one hand, the lengthoftheproceduresand,ontheotherhand,planningreasons (see Figure 6)18.
Z prieskumuvyplýva,že hlavnými dôvodmi nedodržaniakonečných termínovnarealizáciuprojektovbolinajednejstranezdĺhavosť postupov,anastranedruhejdôvodysúvisiacesplánovaním(pozri obrázok 6)18.
18 Problems in project implementation were also pointed out by the Court in its Special Report No 5/2003 (insufficient management resources, delays, difficulties in tendering, paragraphs 35 to 39) but also in its Special Report No 6/2005 (delays in implementation of projects, paragraphs 11 to 25).
FINANČNÉ PLÁNY NEUSKUTOČNENÉ PODĽA PLÁNU projektov upozornil Dvor audítorov aj vo svojej osobitnej správe č. 5/2003 (nedostatočné zdroje na riadenie, oneskorenia, ťažkosti s verejnými súťažami, body 35 až 39), no taktiež vo svojej osobitnej správe č. 6/2005 (oneskorenia pri realizácii projektov, body 11 až 25).
In18outof32projectsauditedtheinitialfinancialplan wasnot respected.Insixcasesthetotalcostincreased,andin12casesthe costdecreased.
Pri 18 z 32 kontrolovaných projektov sa nedodržal pôvodný finančný plán. V šiestich prípadoch sa celkové náklady zvýšili, v 12 prípadoch náklady klesli.
When the cost increased and no additional ISPA resources were madeavailable,candidatecountrieshadtofinance the additional costsfromtheir ownresources(see Textbox 8).
Ak došlo k zvýšeniu nákladov a dodatočné zdroje ISPA neboliposkytnuté,kandidátskekrajiny muselidodatočnénáklady financovať z vlastných zdrojov(pozrirámček 8).
REASONS FOR DELAYSPROJECT MANAGERS
DÔVODY ONESKORENÍPROJEKTOVÍ MANAŽÉRI
What were the reasons for delays?
Aké boli dôvody oneskorení?
Procedural reasons
Dôvody súvisiace s postupmi
Planning reasons
Dôvody súvisiace s plánovaním
Repetitionof the procedure15 %
Opakovanie postupu15 %
Other11 %
Iné11 %
Appeals from bidders8 %
Odvolania súťažiacich8 %
Complicatedlocal law9 %
Zložité miestne právne predpisy9 %
Low qualityof tendering documents6 %
Nízka kvalita podkladov k verejnej súťaži6 %
Time-consuming EUprocedures26 %
Časté zmeny príručky PRAG10 %
As shown in Table 1 the survey of project managers indicates that for the majority of ISPA projects changes had been made to the original financing plan.
Ako vyplýva z tabuľky 1, prieskumom medzi projektovými manažérmi sa zistilo, že väčšina zmien v projektoch ISPA sa týkala pôvodného finančného plánu.
In five cases out of the 32 projects of the sample this can be explained by underestimation ofinflation(in 16 % ofthe cases)(see Textbox 9).
Pri piatich prípadoch z celkového počtu 32 projektov vo vzorke možno túto skutočnosť vysvetliť podhodnotením vplyvu inflácie (v 16 % prí-padov)(pozrirámček 9).
CHANGES TO THE ORIGINAL FINANCING PLANS
ZMENY PÔVODNÝCH FINANČNÝCH PLÁNOV
SURVEY OF PROJECT MANAGERS
PRIESKUM MEDZI PROJEKTOVÝMI MANAŽÉRMI
Changes to the original
Zmeny pôvodného
Replies
Odpovede
Maintenance of the original financing plan fi financing plan
Dodržanie pôvodného finančného plánu fi finančného plánu
In Latvia, in a railway project, due to price increases, the ISPA grant was not sufficient to cover all the elements initially foreseen. e remaining work had to be funded from national resources.
Pri projekte železnice v Lotyšsku nepostačoval grant ISPA z dôvodu nárastov cien na úhradu všetkých pôvodne plánovaných prvkov. Zvyšné práce sa museli financovať zo štátnych zdrojov.