natgillin/translations-raw huggingface dataset:
While this relative importance partly depends on tertiary education participation rates, it does not itself indicate the extent to which the age groups concerned are represented at tertiary level (for a more detailed indicator on this subject, see Figure B4).
Zatiaľčo táto relatívna dôležitosť čiastočne závisí od pomeru zapojených do terciárneho vzdelávania toto samotné neurčuje rozsah, v akom sú príslušné vekové skupiny reprezentované v terciárnej úrovni (podrobnejšie pozri ukazovateľ B4).
The proportions shown in Figure B1 also vary across countries in accordance with demographic and other factors.
Pomer zobrazený v ukazovateli B1 sa tiež odlišuje podľa jednotlivých štátov, v súlade s demografickými a ďalšími faktormi.
A population experiencing a strong increase in the number of pupils of school age may normally be expected to have a lower percentage of students in tertiary education than one whose birth rate has fallen in the last 15 years.
Populácia zaznamenávajúca silný nárast v počte žiakov školského veku môže všeobecne očakávať, že bude mať nižšie percento študentov v terciárnom vzdelávaní ako tá, ktorá zaznamenala pokles pôrodnosti za posledných 15 rokov.
The highest proportion of tertiary level students is in Greece, in which they account for more than a quarter of those enrolled in the education system.
Najvyšší pomer študentov na terciárnej úrovni je v Grécku, kde predstavujú viac ako štvrtinu zo všetkých zapojených do vzdelávacieho systému.
In six other countries (Spain, Latvia, Lithuania Poland, Slovenia and Finland) more than one student in five is enrolled at ISCED levels 5 and 6.
V šiestich štátoch (Španielsko, Lotyšsko, Litva, Poľsko, Slovinsko a Fínsko) viac ako jeden študent z piatich je zapojený v úrovniach ISCED 5 a 6.
The proportion of those enrolled in tertiary education is under 10 % in Malta, many of whose students study abroad (Figure E1).
Pomer z tých, ktorí sú zapojení v terciárnom vzdelávaní je nižší ako 10 % na Malte, množstvo ich študentov študuje v zahraničí (ukazovateľ E1).
Figure B1: Enrolments in tertiary education (ISCED 5-6), as a percentage of the total number of pupils and students, 2003/04
Ukazovateľ B1: Zapojenie v terciárnom vzdelávaní (ISCED 5-6), percento z celkového počtu žiakov a študentov, 2003/04
Source: Eurostat, UOE. Additional notes
Zdroj: Eurostat, UOE Doplňujúce poznámky
EU-27: estimates based on available data.
EÚ-27: Odhady vychádzajúce z dostupných údajov.
Belgium: Independent private institutions and the German-speaking Community are not included.
Belgicko: Nezávislé súkromné školy a nemecky hovoriaca komunita nie sú zahrnuté.
Germany and Slovenia: The data exclude ISCED level 6.
Nemecko a Slovinsko: V údajoch nie je zahrnutá úroveň ISCED 6.
Ireland: ISCED level 0 has no official status, so data for this level are for the most part lacking.
Írsko: Úroveň ISCED 0 nemá oficiálny status, takže údaje o tejto úrovni vzdelávania vo väčšej časti chýbajú.
Cyprus: Most tertiary students study abroad and are not included.
Cyprus: Väčšina študentov na terciárnej úrovni, ktorí študujú v zahraničí nie sú zahrnutí.
All students (both full time and part time), in all tertiary education institutions (both private and public) are included in the numerator.
Všetci študenti (študujúci dennou aj externou formou), vo všetkých školách terciárnej úrovne (aj súkromné aj verejné) sú zahrnuté vo výpočtoch.
The denominator includes all pupils and students at all ISCED levels (0-6) except students at ISCED level ‘unknown’.
Ukazovateľ zahrňuje všetkých žiakov aj študentov na všetkých úrovniach ISCED (0-6), okrem študentov na úrovni ISCED ‘neznámi, unknown’.
OVER 80 % OF EUROPEAN STUDENTS ENROLLED IN TERTIARY EDUCATION ARE IN _______________ ‘THEORETICALLY BASED’ PROGRAMMES (ISCED 5A) ______________
VIAC AKO 80 % EURÓPSKYCH ŠTUDENTOV ZAPOJENÝCH V TERCIÁRNOM VZDELÁVANÍ ___________ SÚ V ‘TEORETICKY ZALOŽENÝCH’ (ISCED 5A) PROGRAMOCH __________
Among all EU students enrolled in tertiary education, the great majority are in programmes that are ‘theoretically based’, ‘research preparatory’ or give access to ‘professions with high skills requirements’ (ISCED 5A) as opposed to those doing shorter more practically oriented programmes (around 13 % belong to ISCED level 5B).
Spomedzi všetkých študentov EÚ, ktorí sú zapojení v terciárnom vzdelávaní väčšina je zapojená do programov, ktoré sú teoretickou prípravou na výskum alebo umožňujú prístup do profesií s vysokými vedomostnými požiadavkami (ISCED 5A) ako protiklad tým, ktorí robia kratšie, viac prakticky zamerané programy (okolo 13 % patrí do úrovne ISCED 5B).
Only 2.9 % of all students in the EU are enrolled in advanced research programmes (ISCED 6).
Iba 2,9 % zo všetkých študentov v EÚ sú zapojení v programoch s pokročilým výskumom (ISCED 6).
Figure B2: Percentage breakdown of students in tertiary education according to level of programme (ISCED 5B, 5A and 6), 2003/04
Ukazovateľ B2: Percento rozdelenia študentov v terciárnom vzdelávaní podľa úrovne programov (ISCED 5B, 5A a 6), 2003/04
EU-27: estimates based on available data.
EU-27: Odhady vychádzajúce z dostupných údajov.
Cyprus: Most tertiary students study abroad and are not included.
Cyprus: Väčšina študentov, ktorí študujú v zahraničí nie je zahrnutá.
All students (both full time and part time) in all tertiary education institutions (both private and public) are included in the numerator.
Všetci študenti (študujúci dennou aj externou formou), vo všetkých školách na terciárnej úrovni (aj súkromné aj verejné) sú zahrnuté vo výpočtoch.
The denominator (all students in tertiary education) includes all students at ISCED levels 5A, 5B and 6, except students at ISCED level ‘unknown’.
Hoci sa podiel účasti v štúdiu na úrovni ISCED 6 v priebehu posledných rokov zvyšuje (ukazovateľ B3), táto úroveň zostáva s najnižším počtom zapojených študentov.
THE NUMBER OF STUDENTS IN TERTIARY EDUCATION IS CONTINUING TO GROW, _________ ESPECIALLY IN ADVANCED RESEARCH PROGRAMMES (ISCED 6) __________
POČET ŠTUDENTOV V TERCIÁRNOM VZDELÁVANÍ SÚSTAVNE NARASTÁ, _______ ŠPECIÁLNE V PROGRAMOCH S POKROČILÝM VÝSKUMOM (ISCED 6) ________
In the EU-27, the student population in tertiary education is continuing to rise relatively fast (by over 10 % in 2004 compared to 2001).
V štátoch EÚ-27 populácia študentov v terciárnom vzdelávaní relatívne rýchlo sústavne narastá (viac ako 10 % v roku 2004 v porovnaní s rokom 2001).
The growth of enrolments is slowest in ISCED level 5B programmes (3 % between 2001 and 2004, with a net decrease between 2003 and 2004), whereas student enrolments in an advanced research programme (for a doctorate at ISCED 6) increased by over 20 % in three years.
Nárast zapísaných je pomalší v programoch na úrovni ISCED 5B (3 % v období od roku 2001 do 2004, s poklesom v období rokov 2003 a 2004), zatiaľ čo počet zapísaných študentov v programoch s pokročilým výskumom (pre doktorandov na úrovni ISCED 6) sa zvýšil v priebehu troch rokov viac ako o 20 %.
In most European countries, the number of enrolments in theoretically based programmes (ISCED 5A) is growing each year.
Vo väčšine európskych štátov sa počet zapísaných v programoch zameraných teoreticky (ISCED 5A) zvyšuje každý rok.
In four countries (Cyprus, Lithuania, Romania and Iceland), it has risen by over 25 % in the last three years (from 2001 to 2004).
V štyroch štátoch (Cyprus, Lotyšsko, Rumunsko a Island), narástol viac ako o 25 % počas posledných troch rokov (od 2001 do 2004).
There are a few exceptions to this trend: in 2004, Spain and Portugal reported a level of enrolment that was almost the same as in 2001, while Bulgaria and Austria experienced a decrease of almost 10 % in the same period.
V tomto trende je niekoľko výnimiek: v roku 2004 Španielsko a Portugalsko zaznamenali takmer rovnakú úroveň zapísaných ako bola v roku 2001, zatiaľ čo Bulharsko a Rakúsko zaznamenali v rovnakom období pokles takmer o 10 %.
The biggest fall was observed in Estonia, with a 20 % decrease in its ISCED level 5A enrolments between 2001 and 2004 giving ground to those at ISCED level 5B (even though the increase in total enrolments – all ISCED levels combined – remained above the EU average).
Najvyšší pokles bol v Estónsku s 20 % poklesom zapísaných na úrovni ISCED 5A v období rokov 2001 až 2004, dávajúc priestor úrovni ISCED 5B (dokonca aj keď bol nárast v celkovo zapísaných – kombinovane na úrovniach ISCED – zostali nad priemerom EÚ).
The number of students enrolled in an occupationally oriented field (ISCED 5B) has changed little overall in the EU-27, or fell slightly between 2003 and 2004.
Počet študentov v odboroch zameraných na povolanie (ISCED 5B) sa celkovo mierne zmenil vo všetkých štátoch EÚ-27, alebo mierne poklesol v období rokov 2003 až 2004.
This decrease has been especially striking in Finland as a result of a reform in tertiary education begun in 1990’s.
Tento pokles bol špeciálne výrazný vo Fínsku, ako výsledok reforiem v terciárnom vzdelávaní, ktoré začali v deväťdesiatych rokoch.
The qualification Ammatillinen opistoasteen tutkinto has been replaced by the Ammattikorkeakoulututkinto, following the transfer of the programmes involved from postsecondary institutions to polytechnic institutions at non-university tertiary level.
Kvalifikácia Ammatillinen opistoasteen tutkinto bola nahradená Ammattikorkeakoulututkinto, podľa transferu zaangažovaných programov od postredoškolských inštitúcií po polytechnické inštitúcie na neuniverzitnej úrovni.
The latter are now considered to be at ISCED level 5A.
Tie posledné sú teraz považované za úroveň ISCED 5A.
A similar reform is occurring in the Netherlands, in which there will be no ISCED level 5B programmes in 2008.
Podobná reforma sa realizuje v Holandsku, podľa ktorej tu nebudú v roku 2008 žiadne programy na úrovni ISCED 5B.
Elsewhere, the biggest decreases have occurred in Italy, Portugal and Norway, in which ISCED 5B programme enrolments have fallen by over 50 % in three years.
Okrem toho najväčší pokles bol v Taliansku, Portugalsku a Nórsku, kde počet zapísaných v programoch ISCED 5B poklesol viac ako o 50 % v priebehu troch rokov.
Changes of this kind are the result of reclassifying ISCED 5B programmes for inclusion at ISCED level 5A, as evidenced by the simultaneous growth in ISCED 5A programmes in these countries.
Zmeny tohto druhu sú výsledkom reklasifikácie programov na úrovni ISCED 5B na zaradenie na úroveň ISCED 5A, ako to dokazuje simultánny rast v programoch ISCED 5A v týchto štátoch.
By contrast, in several countries, increasing numbers of students are enrolling in programmes at ISCED level 5B.
Naopak, v niektorých štátoch je zvýšenie počtu študentov, ktorí sú zapísaní do programov na úrovni ISCED 5B.
In some of them, this increase is proportional to the general increase in students in tertiary education.
V niektorých z nich je tento nárast proporcionálny ku všeobecnému nárastu počtu študentov v terciárnom vzdelávaní.
But in others – Denmark, Spain and Turkey, and more particularly Estonia and Hungary – it is much bigger than the growth in overall student numbers.
Ale v ostatných štátoch – Dánsku, Španielsku a Turecku a viac v Estónsku a Maďarsku – je to vyššie ako nárast v celkovom počte študentov.
In Estonia, this trend is linked to certain reforms in the classification of relatively long (3-4 year) professional programmes, which have been transferred from ISCED level 5A to 5B.
V Estónsku je tento trend spojený s určitými reformami v klasifikovaní relatívne dlhodobých (3-4 ročných) profesionálnych programov, ktoré boli transferované z úrovne ISCED 5A na úroveň 5B.
In Hungary, the big increase in students at ISCED level 5B is attributable to new regulations that have come into effect as part of the Bologna process.
V Maďarsku je veľký nárast počtu študentov na úrovni ISCED 5B zodpovedajúci novým predpisom, ktoré začali platiť ako súčasť bolonského procesu.
The training of highly qualified researchers is as a whole increasing.
Odborná príprava vysokokvalifikovaných výskumníkov sa všeobecne zvyšuje.
Many European countries are experiencing a growth in ISCED 6 student numbers that is faster than that of all students in tertiary education.
Množstvo európskych štátov zaznamenáva nárast počtu študentov na úrovni ISCED 6, ktorý je rýchlejší ako počet všetkých študentov v terciárnom vzdelávaní.
This applies to 15 EU countries out of the 24 for which ISCED 6 data are available.
Týka sa to 15-tich štátov EÚ z 24, kde sú k dispozícii údaje o úrovni ISCED 6.
Of special note is the big increase in enrolments in Greece (a rise of 69 % in three years between 2001 and 2004), Italy (over 79 %) and above all Cyprus (over 181 %).
Špeciálnu poznámku si zaslúži veľký nárast zapojených v Grécku (nárast o 69 % počas troch rokov v období od 2001 do 2004), v Taliansku (viac ako 79 %) a predovšetkým na Cypre (viac ako 181 %).
A few countries witnessed the number of students at ISCED 6 fall between 2001 and 2004, in spite of an overall increase in students in tertiary education: this applied to Malta, the Netherlands, Sweden, Iceland and Norway.
Niekoľko štátov dosvedčuje, že počet študentov na úrovni ISCED 6 klesol v období rokov 2001 až 2004, napriek všeobecnému rastu počtu študentov v terciárnom vzdelávaní: týka sa to Malty, Holandska, Švédska, Islandu a Nórska.
Similarly, Austria is a country in which the fall in enrolments at ISCED 6 cannot be attributed to the overall decrease in students in tertiary education (the fall at ISCED level 6 is indeed much bigger than in the case of ISCED 5A and 5B).
Podobne Rakúsko je štátom, v ktorom pokles zapojených v programoch na úrovni ISCED 6 nemôže byť zodpovedajúci k celkovému poklesu počtu študentov v terciárnom vzdelávaní (pokles na úrovni ISCED 6 je skutočne oveľa vyšší ako v prípade úrovní ISCED 5A a 5B).
PARTICIPATION RATES OF THOSE AGED 18-39 IN TERTIARY EDUCATION _________________ VARY IN THE PROPORTION OF ONE TO THREE __________________
POMER ÚČASTI VŠETKÝCH VO VEKU OD 18 DO 39 V TERCIÁRNOM VZDELÁVANÍ _________________ SA ODLIŠUJE V POMERE OD JEDNA DO TROCH _________________
For the entire EU-27, the participation rate of those aged 18-39 years in tertiary education is put at 11 % of all people in this age group, but it varies very widely from one European country to the next.
Pre celú európsku EÚ-27 pomer účasti všetkých vo veku od 18 do 39 rokov v terciárnom vzdelávaní je na úrovni 11 % všetkých ľudí v tejto vekovej skupine, ale značne sa odlišuje podľa jednotlivých štátov v Európe.
According to the demographic data, the Baltic countries, Nordic countries, Greece, Poland and Slovenia are those with the highest enrolment rate of adults aged 18-39 in tertiary education (their participation rates are over 12.5 %).
Podľa demografických údajov, baltické štáty, severské štáty, Grécko, Poľsko a Slovinsko sú tie, ktoré majú najvyšší pomer zapojených dospelých vo veku od 18 do 39 rokov v terciárnom vzdelávaní (ich pomer účasti je vyšší ako 12,5 %).
These countries are also among those in which the position of tertiary education compared to all educational levels (ISCED 0-6) is strongest (Figure B1).
Tieto štáty patria medzi tie, ktorých postavenie v terciárnom vzdelávaní v porovnaní ku všetkým úrovniam vzdelávania (ISCED 0-6) je najsilnejšie (ukazovateľ B1).
The situation is very different in Cyprus, Malta, Austria, Slovakia, Liechtenstein and Turkey, in which participation in tertiary education is relatively low (under 9 %).
Situácia je veľmi odlišná na Cypre, Malte, v Rakúsku, na Slovensku, v Lichtenštajnsku a Turecku, v ktorých je pomer účasti v terciárnom vzdelávaní relatívne nízky (menej ako 9 %).
This weak participation is apparent for all age groups considered in detail (Figure B8).
Táto slabá pozícia je zrejmá pre všetky vekové skupiny podrobne hodnotené (ukazovateľ B8).
In the case of some of these countries, it is attributable to the higher proportions of students from them who study abroad (Figure E1).
V prípade niektorých z týchto štátov je výrazný vyšší pomer študentov, ktorí študujú v zahraničí (ukazovateľ E1).
Figure B4: Participation rates of those aged 18-39 in tertiary education (ISCED 5-6), by sex, 2003/04 n u ll
Ukazovateľ B4: Pomer účasti všetkých vo veku od 18 do 39 rokov v terciárnom vzdelávaní (ISCED 5-6), podľa pohlavia, 2003/04 n u l l
The participation rate is obtained by expressing the number of male and female students aged 18-39 in tertiary education as a proportion of the total population of the same sex and age.
Všeobecne povedané mierne viac žien ako mužov je zapojených v terciárnom vzdelávaní. Ich počet je výrazne vyšší v baltických a severských štátoch.
Students of ‘unknown’ age are not included in these data: they represent 0.07 % of students in the European Union, 0.10 % in Germany, and 0.47 % in France.
Naopak, na Cypre, v Lichtenštajnsku a Turecku muži vo veku 18-39 rokov, sú v terciárnom vzdelávaní zapojení v proporcionálne väčšom počte ako ženy.
All students (whether full time or part time) are included. The population data are those of 1 January 2004.
V týchto štátoch, v ktorých celková účasť (muži a ženy spoločne) je najslabšia, tak účasť žien tiež dosahuje najnižšiu úroveň (ukazovateľ B5).
THE PROPORTION OF WOMEN IN TERTIARY EDUCATION TENDS TO BE HIGHER ___________________ IF OVERALL ENROLMENT RATES ARE HIGH __________________
PODIEL ŽIEN V TERCIÁRNOM VZDELÁVANÍ MÁ TENDENCIU SA ZVYŠOVAŤ, _________________ AK JE VYSOKÝ CELKOVÝ POMER ZAPOJENÝCH ________________
In Europe, current trends in general suggest that if the proportion of the population enrolled in tertiary education is high, the proportion of women studying at this level is also relatively high.
V Európe súčasné trendy všeobecne predpokladajú, že ak pomer populácie zapojenej v terciárnom vzdelávaní je vysoký, podiel žien študujúcich na tejto úrovni je tiež relatívne vysoký.
In other words, if tertiary education enrols only a fairly limited number of students, the ratio of men to women tends to be in favour of men.
Inými slovami, ak je v terciárnom vzdelávaní evidovaný iba mierne obmedzený počet študentov, podiel mužov k ženám má tendenciu byť v prospech mužom.
This is shown in the following Figure and the regression line fitted to it.
To je znázornené v nasledujúcom ukazovateli, kde tomu zodpovedá klesajúca priamka.
Three countries, Cyprus, Liechtenstein and Turkey are especially representative of this trend.
Tri štáty Cyprus, Lichtenštajnsko a Turecko sú mimoriadne reprezentatívne v tomto trende.
Their participation rates for those aged 18-39 are relatively low (Figure B4) and relatively fewer women than men enrol in tertiary education.
Ich pomer účasti vo veku od 18-39 rokov je relatívne nízky (ukazovateľ B4) a relatívne menej žien ako mužov je zapojených v terciárnom vzdelávaní.
It should be noted that in the first two of these countries, limited educational provision at this level leads students to enrol abroad thus affecting the overall participation rate.
Je potrebné poznamenať, že prvé dva z týchto štátov, limitované poskytovaním vzdelávania na tejto úrovni vedie študentov k tomu, aby sa zapísali na štúdium v zahraničí, tak sa ovplyvňuje celkový pomer účasti.
The participation of women may also be affected if provision in the country as a whole is limited to programmes in which men tend typically to be in the majority (Figure B7).
Účasť žien môže tiež byť ovplyvňovaná, ak poskytovanie v štáte ako celok je limitované na programy, v ktorých je trendom, že muži tvoria väčšinu (ukazovateľ B7).
It will be noted that Malta, Romania and Slovakia are exceptions to the general trend.
Treba si všimnúť, že Malta, Rumunsko a Slovensko sú výnimkami v tomto všeobecnom trende.
These three countries are located well below the regression line.
Tieto tri štáty majú dobrú pozíciu pod klesajúcou priamkou.
In them, the participation of men is not greater than that of women, in spite of the relatively low overall participation of the 18-39 age group in tertiary education (less than 10 %).
Účasť mužov nie je väčšia ako žien, napriek relatívne nízkej celkovej účasti vekovej skupiny 18-39-ročných v terciárnom vzdelávaní (menej ako 10 %).
Figure B5: Relation between the participation rate of those aged 18-39 in tertiary education (ISCED 5-6) and the male/female participation ratio, 2003/04
Ukazovateľ B5: Vzťah medzi pomerom účastníkov vo veku od 18 do 39 rokov v terciárnom vzdelávaní (ISCED 56) a pomer účasti muži/ženy, 2003/04
A = Total (%)
A = Celkom(%)
B = Male/female ratio
B = pomer muži/ženy
Belgium: Independent private institutions are excluded.
Belgicko: Nezávislé súkromné inštitúcie nie sú zahrnuté.
The German-speaking Community is not represented in the student data, but in the population data.
Nemecké spoločenstvo nie je reprezentované v údajoch o študentoch, ale v údajoch za populáciu.
The overall rate for this country is therefore a slight underestimate.
Celkový podiel tohto štátu je preto mierne podhodnotený.
Germany and Slovenia: The data exclude students at ISCED level 6, so in the case of these countries the overall rate may be a slight underestimate.
Nemecko a Slovinsko: V údajoch nie sú zahrnutí študenti na úrovni ISCED 6, takže celkový podiel môže byť mierne podhodnotený.
Estonia, Ireland, Italy and Poland: The data include students aged 40 and over, so in the case of these countries the overall rate may be a slight overestimate.
Estónsko, Irsko, Taliansko a Poľsko: V údajoch sú zahrnutí študenti vo veku 40 a viac rokov, takže celkový podiel môže byť mierne nadhodnotený.
Cyprus and Liechtenstein: The majority of students in tertiary education are educated abroad and are not included here.
Cyprus a Lichtenštajnsko: Väčšina študentov v terciárnom vzdelávaní, ktorí sa vzdelávajú v zahraničí nie sú zahrnutí.
However, they are included in the reference population, so the overall rate is an underestimate.
Avšak sú zahrnutí v referenčnej populácii, preto je celkový podiel mierne podhodnotený.
Luxembourg: No data available.
Luxembursko: Údaje nie sú k dispozícii.
This diagram shows the participation ratio for men/women aged 18-39 (in such a way that any value higher than unity represents a country in which proportionally more men than women are enrolled in tertiary education) with respect to the overall participation rate (men and women combined) for the same age group (Figure B4).
Tento diagram znázorňuje podiel mužov a žien vo veku 18-39 rokov (týmto spôsobom každá hodnota, ktorá je vyššia ako priemer EÚ-27 reprezentuje štát, v ktorom je proporčne viac mužov ako žien zapísaných v terciárnom vzdelávaní) s ohľadom k celkovému podielu účasti (muži a ženy spolu) v rovnakej vekovej skupine (ukazovateľ B4).
The linear trend (a regression line) takes all countries into account to reflect the general trend in the countries at issue.
Lineárny trend (klesajúca linka) berie do úvahy všetky štáty na znázornenie všeobecného trendu v dotknutých štátoch.
A regression line with a falling slope means that, in those countries considered as a whole, the more the overall rate rises, the more the male/female ratio diminishes.
Klesajúca linka znamená, že v týchto štátoch, keď ich berieme ako celok, viac stúpa celkový podiel, ale podiel muži a ženy sa znižuje.
The form the regression line takes may be highly affected by certain extreme values (as in the case of Liechtenstein): but in the present example, checking has confirmed that the withdrawal of Liechtenstein would not radically alter the falling slope of the line.
Forma znázornenej regresnej linky môže byť vo vysokej miere ovplyvňovaná určitými extrémnymi hodnotami (ako v prípade Lichtenštajnska): ale v tomto príklade sa kontrolou potvrdilo, že vyňatie Lichtenštajnska by nemalo radikálne zmeniť klesajúci sklon linky.
WOMEN ARE UNDERREPRESENTED IN ADVANCED RESEARCH PROGRAMMES, ISCED 6
ŽENY NIE SÚ ZASTÚPENÉ V PROGRAMOCH S APLIKOVANÝM VÝSKUMOM, ISCED 6
While both women and men contributed to the overall growth of enrolments in the EU between 2000 and 2004 (Figure B3), the participation of women has tended to increase slightly more than that of men.
Zatiaľ čo muži aj ženy prispeli k celkovému rastu zapojených v EÚ v období rokov 2000 až 2004 (ukazovateľ B3), účasť žien má tendenciu viac narastať ako účasť mužov.
The percentage of women in total enrolments depends above all on the level of study programmes.
Percento žien v celkovom počte zapojených závisí predovšetkým od úrovne študijných programov.