natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Neighbourhood schools can be used as integration sites and education venues for the district as a whole – adults included.
Školy v jednotlivých mestských častiach možno použiť ako miesta na integráciu a vzdelávanie pre celú mestskú časť – vrátane dospelých.
Public libraries can likewise become focal points for the community by offering additional activities and programmes.
Verejné knižnice sa takisto môžu stať kontaktným miestom spoločenstva ponúkaním doplnkových aktivít a programov.
Under the URBAN programme, two public libraries in the Danish city of Aarhus offered IT courses targeted at neighbourhood residents without home computer access.
V rámci programu URBAN dve verejné knižnice v dánskom meste Aarhus ponúkli kurzy informačných technológií (IT) zacielené na obyvateľov žijúcich v ich okolí, ktorí nemajú prístup k domácemu počítaču.
A special focus was placed on migrant women and other groups that may not have the time or the resources to acquire a basic knowledge of IT.
Osobitne boli zamerané na ženy spomedzi migrantov a iné skupiny, ktoré nemajú čas alebo prostriedky na získanie základných vedomostí o IT.
The Association of IT-Guides was established in June 2004. For the residents, the project brought about increased participation opportunities in addition to the IT skills themselves.
Subjekty miestnej správy môžu doplniť rozsiahle aktivity jednotlivých organizácií a zohrať určitú úlohu pri spájaní prisťahovalcov s miestnymi skupinami a združeniami.
The German town of Münster assists ethnic German (Aussiedler) families with finding accommodation after they leave the collective reception centre, and supports them in integrating into community life in their new neighbourhoods.
Nemecké mesto Münster pomáha etnickým nemeckým rodinám (Aussiedler) nájsť si ubytovanie potom, čo opustia hromadné prijímacie stredisko, a podporuje ich pri integrácii do života spoločenstva v ich novom prostredí.
Families first meet with a municipality outreach worker.
Rodiny sa najprv stretávajú s kontaktnými pracovníkmi miestnych orgánov.
Together they drawup individual profiles on educational and occupational background, communityactivities before migration, knowledge of local facilities, professional and social goals and interests.
Spoločne zostavujú individuálne profily na základe vzdelania a povolania, aktivít spoločenstva pred migráciou, poznania miestnych zariadení, odborných a sociálnych zámerov a záujmov.
Based on these profiles, a list is made of relevant local institutions and organisations that should be contacted.
Na základe týchto profilov sa vypracuje zoznam relevantných miestnych inštitúcií a organizácií, ktoré sa majú kontaktovať.
These include sports clubs, parishes, youth clubs, etc. The immigrants conclude an Integration contract with the municipality and pledge to attend biweekly meetings with the outreach worker.
Patria medzi ne športové kluby, cirkevné obce, kluby mládeže atď. Prisťahovalci uzatvárajú s orgánom miestnej správy integračnú zmluvu a zaväzujú sa, že sa budú zúčastňovať dvojtýždňových stretnutí s kontaktnými pracovníkmi.
In fact, the frequency of meetings has been higher especially in the initial period.
Frekvencia týchto stretnutí bola v skutočnosti vyššia, najmä v počiatočnom období.
During 2004, 21 families were accompanied in finding accommodation.
V priebehu roku 2004 orgány miestnej správy pomohli 21 rodinám nájsť si ubytovanie.
A recent evaluation showed that the group of immigrants involved in this project was, after almost two years, close to 2.5 times more active on the labour market than the control group.
Nedávny vývoj ukázal, že skupina prisťahovalcov zapojená do tohto projektu bola po takmer dvoch rokov takmer 2,5-krát aktívnejšia na trhu práce ako kontrolná skupina.
Individuals in the project group also appeared to be more invested in the integration process and have less desire to return.
Ukázalo sa, že aj jednotlivci v skupine projektu boli väčšmi zapojení do procesu integrácie a menej si želali vrátiť sa.
Münster is now considering extending the project to other (more heterogenous) migrant groups.
Mesto Münster teraz zvažuje rozšírenie projektu na iné (rôznorodejšie) skupiny migrantov.
The initiative is part of an Interreg – IIIa project in which Münster is cooperating with Enschede and Twente in the Netherlands.
Táto iniciatíva je súčasťou projektu Interreg – IIIa, v rámci ktorého Münster spolupracuje s mestami Enschede a Twente v Holandsku.
The Dutch and German project partners are developing their programmes in parallel and exchanging experiences on a continuous basis.
Holandskí a nemeckí partneri na projekte rozpracúvajú svoje programy súbežne a nepretržite si vymieňajú skúsenosti.
Communication and participation
Komunikovanie a participácia
Frequent interaction between immigrants and Member State residents is a fundamental mechanism for integration.
Častý kontakt medzi prisťahovalcami a obyvateľmi členských štátov je základným mechanizmom integrácie.
Many local practices have the aim of making this interaction more fruitful and less conflictual, fostering a sense of belonging to the neighbourhood and changing perceptions both inside and outside of deprived neighbourhoods.
Mnohé miestne postupy majú za cieľ dosiahnuť, aby tento kontakt bol plodnejší a menej konfliktný rozvíjaním pocitu príslušnosti k blízkemu okoliu a zmenou vnímania tak vnútri, ako aj mimo chudobných prostredí.
In Portugal the project ‘Escolhas’ on the integration of second and third generation youth was set up in 2001 in response to incidences of violence in fifty difficult neighbourhoods including robberies that involved many second and third generation migrants.
Projekt „Escolhas“ o integrácii druhej a tretej generácie mládeže vznikol v Portugalsku ako reakcia na prípady násilia v päťdesiatich problémových štvrtiach, vrátane lúpeží, do ktorých boli zapojení mnohí migranti druhej a tretej generácie.
After a review in 2003, the focus of the project was changed from repression of violence to inclusion, addressing issues such as feelings of belonging, the consequences of the nationality law and valuing the culture of family/origin.
Po prehodnotení v roku 2003 sa zameranie projektu zmenilo z potláčania násilia na inklúziu a projekt sa začal zaoberať otázkami ako je pocit príslušnosti, dôsledky zákona o štátnej príslušnosti a oceňovanie kultúry rodiny/pôvodu.
The target age now includes 6-19 year olds, with a possibility to include youth up to 24.
Cieľový skupina je teraz mládež vo veku od 6 do 19 rokov s možnosťou zahrnúť mladých ľudí až do veku 24 rokov.
The projects do not have to be targeted towards migrants but all project leaders receive training in interculturality through an e-learning course.
Projekty nemusia byť zamerané na migrantov, ale všetci vedúci projektov sú školení v interkulturalite prostredníctvom kurzu v rámci elektronického vzdelávania.
This was set up to create a community of practice, and to prepare project leaders in communities where there is not yet an immigrant presence but where this might occur in the future.
Tento kurz vznikol s cieľom vytvoriť spoločenstvo praxe a pripraviť vedúcich projektov v spoločenstvách, v ktorých sa ešte prisťahovalci nevyskytujú, ale kde sa môžu objaviť v budúcnosti.
At least three partners, including schools and other organisations, have to cooperate in order to submit a project proposal.
Na predloženie návrhu projektu je potrebné, aby spolupracovali najmenej traja partneri, vrátane škôl a iných organizácií.
In its second phase, the programme received 500 applications, of which 80 were chosen with funding of about 60,000 Euros/year.
V druhej fáze tohto programu bolo podaných 500 prihlášok, z ktorých 80 bolo vybraných na pridelenie financovania vo výške okolo 60 000 eur ročne.
The project will run until 2009.
Projekt sa bude realizovať do roku 2009.
The city of Rotterdam seeks to strengthen the bond of Rotterdammers with each other and with the city with a variety of initiatives.
Mesto Rotterdam sa snaží upevniť väzby Rotterdamčanov navzájom medzi sebou i s mestom pomocou rozličných iniciatív.
The project ‘Mixen aan de Maas’ links new and old residents of the city and supports them in carrying out common activities.
Projekt„Mixen aan de Maas“ spája nových a starých obyvateľov mesta a podporuje ich spoločné aktivity.
The project team provide the ‘matches’ with suggestions for activities and reimburses minor expenses.
Projektový tím dáva partnerom návrhy na možné aktivity a uhrádza menšie výdavky.
The action plan ‘Islam and Integration’, developed by the Project Bureau Social Integration, is a process that has already involved around 8000 persons since October 2004.
Akčný plán „Islam a integrácia“, ktorý vypracovala kancelária projektu Sociálna integrácia, je proces, do ktorého sa od októbra 2004 zapojilo už okolo 8 000 osôb.
‘Islam and Integration’ evolved through expert meetings, a series of ‘internal’ debates among Muslims (mainly Turkish, Moroccan and Somali) in Rotterdam, information meetings about Islam directed at all Rotterdammers, and 9 public debates open to all.
Akčný plán „Islam a integrácia“ sa rozvinul cez stretnutia expertov, sériu„interných“ diskusií medzi moslimami (hlavne Turkami, Maročanmi a Somálčanmi) v Rotterdame, informačné stretnutia o islame zamerané na všetkých Rotterdamčanov, a 9 verejných diskusií otvorených pre všetkých.Témy týchto diskusií sa zakladali na interných diskusiách a stretnutiach expertov a zahŕňali:
The subjects of the debates were based on the internal debates and expert meetings and included:
- - - - - - dualita„my a oni“ z pohľadu moslimov a ostatných obyvateľov,hodnoty a normy v právnom štáte a v islame,postavenie žien/rovnosť pohlaví/homosexualita,islam ako nové náboženstvo v Rotterdame/Cirkev a štát,vzdelávanie a hospodárska situácia,bezpečnosť a teror.
The Mensenbieb (‘people’s library’) project was developed to stimulate contact between different groups of people, and to get people talking about their own prejudices.
Projekt Mensenbieb („knižnica ľudí“) vznikol s cieľom stimulovať kontakt medzi rôznymi skupinami ľudí a podnietiť ich k tomu, aby sa rozprávali o svojich predsudkoch.
A group of volunteers with different cultural and ethnic backgrounds come together to be ‘lent out’ to interested persons.
Skupina dobrovoľníkov s rôznym kultúrnym a etnickým pôvodom sa stretáva, aby bola „požiča-ná“ ľuďom, ktorí o to majú záujem.
Meetings can take place in diverse settings: in a mobile library, a café, a school etc., depending on the exact target group.
Stretnutia sa môžu konať v rozmanitých prostrediach: v pojazdnej knižnici, v kaviarni, škole atď., v závislosti od konkrétnej cieľovej skupiny.
Through boards and stickers labelled with prejudices such as ‘foreigners don’t want to integrate’ and ‘Muslims are extremists’, the general public is encouraged to enter into dialogue about prejudices and to meet with different volunteers to test their ideas.
Pomocou tabúľ a nálepiek, na ktorých sú uvedené predsudky ako„cudzinci sa nechcú integrovať“ a„moslimovia sú extrémisti“, je široká verejnosť nabádaná, aby začala viesť dialóg o predsudkoch, stretla sa s rôznymi dobrovoľníkmi a preverila si ich názory.
More than 1000 visitors to the ‘library’ have been counted during five festivals.
Počas piatich festivalov sa napočítalo viac ako 1 000 návštevníkov tejto „knižni-ce“.
The project has been marketed in a creative and cost-effective way, resulting in widespread media interest and dissemination of the idea.
Projekt sa realizoval tvorivým a nákladovo efektívnym spôsobom, čo vyústilo do širokého záujmu médií a šírenia tejto myšlienky.
Some projects look specifically at the interactions taking place in public spaces like streets, squares and parks.
Niektoré projekty osobitne skúmajú sociálnu interakciu, ku ktorej dochádza na verejných priestranstvách, ako sú ulice, námestia a parky.
Immigrants in European cities often revitalise public spaces such as parks, but their use of these spaces may also be perceived as being different.
Prisťahovalci v európskych mestách často revitalizujú verejné priestranstvá, ako sú napríklad parky, ale ich spôsob využívania týchto priestranstiev môže byť takisto vnímaný aj ako „iný“.
In Vienna, the municipal administration has responded by training and paying for ‘park barbeque attendants’ with a migrant background, who are present in parks on Sundays and public holidays to help with communication between migrant and non-migrant users.
Miestna správa vo Viedni reagovala odbornou prípravou a financovaním osôb spomedzi migrantov, ktoré sú ako „dozor nad grilovaním“ prítomné v parkoch každú nedeľu a počas štátnych sviatkov, aby pomáhali s komunikáciou medzi návštevníkmi z radov migrantov a inými obyvateľmi.
Common activities can help in promoting contact between residents and the growth of a ‘neighbourhood identity’.
Spoločné aktivity môžu podporiť kontakt medzi obyvateľmi a pomôcť im v budovaní pocitu „stotožnenia“ sa so svojou štvrťou.
For instance, in housing estates or densely populated neighbourhoods space for ‘integration gardens’ can be made where residents can work together on shaping the grounds and caring for plants.
Napríklad na sídliskách alebo v husto obývaných štvrtiach možno vytvoriť priestor pre „integračné záhrady“, kde môžu obyvatelia spoločne pracovať na úprave pozemkov a starať sa o rastliny.
Participation in associations and support groups can contribute to the empowerment of immigrant residents.
Účasť v združeniach a podporných skupinách môže prispieť k posilneniu postavenia prisťahovaleckých obyvateľov.
For instance, tenant associations typically deal with renovation issues and common rules.
Napríklad združenia nájomníkov sa zvyčajne zaoberajú otázkami rekonštrukcie a spoločnými pravidlami.
They are open to all residents against a small fee.
Sú otvorené pre všetkých obyvateľov za malý poplatok.
Existing community institutions, such as schools, can also serve as focal points for self-organisation.
Existujúce obecné inštitúcie, ako sú školy, môžu slúžiť aj ako kontaktné miesta pre svojpomocné organizovanie spoločenstva.
The Nytorpsskolan in the Hammarkullen suburb of Göteborg has 450 pupils aged 6-16.
Škola Nytorpsskolan v predmestí Göteborgu Hammarkullen má 450 žiakov vo veku od 6 do 16 rokov.
Most of them do not have Swedish as their mother tongue.
Pre väčšinu z nich nie je švédsky jazyk ich materským jazykom.
The restless and chaotic environment in the classrooms prompted some parents to become more involved in the school.
Nepokojné a chaotické prostredie v triedach inšpirovalo niektorých rodičov, aby sa vo väčšej miere venovali škole.
After a one-year preparatory phase, the district board decided in 2001 that Nytorpsskolan could establish a ‘parental board’ – a school board where the majority is held by parents.
Po jednoročnej prípravnej fáze sa okresná rada v roku 2001 rozhodla, že škola Nytorpsskolan by si mohla zriadiť „rodičovskú radu“ – školskú radu, v ktorej väčšinu tvoria rodičia.
The board has formal responsibility for decisions concerning Swedish as a second language, mother tongue teaching, creating a good working environment for pupils, forms of cooperation between home and school, and other topics.
Rada má formálnu zodpovednosť za rozhodnutia týkajúce sa švédskeho jazyka ako druhého jazyka, vyučovania materského jazyka, vytvárania dobrého pracovného prostredia pre žiakov, foriem spolupráce medzi domovom a školou a za ďalšie otázky.
However, the board has no right to take decisions about the school’s personnel or finances.
Rada však nemá právo rozhodovať o personálnych alebo finančných otázkach.
The parental board has had a large effect on the school.
Rodičovská rada mala na školu veľký vplyv.
Parents have been able to influence what is happening in the school, and the parental board works well with the council of pupils that is also active.
Rodičia boli schopní vplývať na dianie v škole a rodičovská rada dobre spolupracuje so žiackou radou, ktorá je tiež aktívna.
Some parents feel that their participation has allowed them to grow in respect in the eyes of their children, since they have better knowledge about the Swedish school and can have an impact on it.
Niektorí rodičia cítia, že ich účasť im umožnila zvýšiť svoju úctu v očiach ich detí, pretože majú lepšie vedomosti o švédskej škole a môžu mať na ňu vplyv.
On the other hand, the fact that financial decisions are off-limits for the board is seen as an important limitation.
Na druhej strane skutočnosť, že finančné otázky sú mimo kompetencií rady, sa považuje za významné obmedzenie.
This is an URBACT project.
Tento projekt je súčasťou programu URBACT.
Based on the theme of ‘Cities, immigrants and ethnic minorities’, this URBACT thematic seminar, which was held in Palermo in October 2005, assembled 16 representatives of European cities, bringing together 13 URBACT projects.
Na seminári URBACT na tému„Mestá, prisťahovalci a etnické menšiny“, ktorý sa konal v októbri 2005 v Palerme bolo zastúpených 16 európskych miest a 13 projektov URBACT.
Experience suggests that immigrants are more likely to get involved as members of a group (e.g. parents) than as individuals.
Skúsenosti ukazujú, že prisťahovalci sú väčšmi náchylní zapájať sa ako členovia nejakej skupiny (napr. skupiny rodičov), než jednotlivo.
Groups based on ethnic background can also facilitate involvement, raising individuals’ self-confidence by giving them the opportunity to discuss issues with peers and come to a consensus.
Skupiny zakladajúce sa na etnickom pôvode môžu tiež uľahčiť zapájanie a tak zvyšovať sebadôveru jednotlivcov tým, že im poskytujú príležitosť diskutovať o otázkach so seberovnými a dospieť ku konsenzu.
Since a high proportion of immigrants or refugees in a neighbourhood often provides the ‘critical mass’ needed for establishing an ethnic association, spatial concentration can sometimes have a positive influence on participation and involvement especially of women migrants.
Keďže vysoké pomerné zastúpenie prisťahovalcov alebo utečencov v blízkom susedstve často vytvára„kritickú masu“ potrebnú na založenie etnického združenia, priestorová koncentrácia môže mať zavše kladný vplyv na účasť a angažovanosť najmä žien z radov migrantov.
Exchanging good practices on housing
Výmena osvedčených postupov v oblasti bývania
Because so many practices on housing and integration in cities are local, it is particularly important to establish good mechanisms for the exchange of local experiences and ideas.
Národní tvorcovia politiky, úradníci orgánov miestnej správy a iné zainteresované subjekty zo všetkých sektorov spoločnosti môžu ťažiť z poznatkov o týchto otázkach obsiahnutých v zbierkach osvedčených postupov, výskumných programoch alebo formalizovaných sieťach.
National policymakers, local government officials and other stakeholders from all sectors of society can draw on the knowledge contained in best practice collections, research programmes, or formalised networks on these issues.
Príručky môžu byť obzvlášť prospešné tam, kde skúsenosti s rozmanitosťou v miestnej oblasti sú relatívne nedávne, alebo kde integrácia zatiaľ ešte nebola prioritou.
In Estonia, the Non-Estonians’ Integration Foundation in 2003 initiated a project to improve local governments’ administrative capacity for coping with integration issues at the local level.
V Estónsku Nadácia pre integráciu cudzincov iniciovala v roku 2003 projekt na zvýšenie administratívnej kapacity orgánov miestnej správy, aby dokázali riešiť otázky integrácie na miestnej úrovni.
The project responded to a situation where few local governments had longterm integration-related action plans.
Tento projekt reagoval na situáciu, keď málo orgánov miestnej správy malo dlhodobé plány činnosti súvisiace s integráciou.
The Foundation put together a handbook for local civil servants, who were also interviewed as part of the research.
Príručka obsahovala príklady postupov od rôznych miestnych orgánov, ako aj z iných krajín, menovite z Litvy, Švédska, Dánska, Talianska a Nemecka.
Expertise may also be gathered in specialised organisations, which can advise local actors according to need.
Odborné poznatky možno zhromaždiť aj v špecializovaných organizáciách, ktoré môžu podľa potreby radiť miestnym subjektom.
In this context, the organisation FORUM receives governmental funding to maintain a ‘Service Desk for Municipal Integration Policy’.
Široká iniciatíva v oblasti sociálnej kohézie v Holandsku zahŕňa orientáciu na mestskú politiku a integráciu.
This service desk supports civil servants in local government administrations in developing and executing integration policy.
Táto sekcia služieb pomáha pracovníkom orgánov miestnej správy pri vypracúvaní a uplatňovaní integračnej politiky.
Experts provide advice on specific problems arising at the local level.
Experti poskytujú rady o špecifických problémoch vznikajúcich na miestnej úrovni.
At the same time, an interactive website provides a platform for civil servants to discuss the difficulties they encounter.
Súčasne interaktívna internetová stránka poskytuje platformu pre pracovníkov orgánov miestnej správy, v rámci ktorej môžu diskutovať o problémoch, s ktorými sa pri svojej práci stretávajú.
Networks provide an opportunity for ongoing exchange of good practices.
Siete poskytujú príležitosť na kontinuálnu výmenu osvedčených postupov.
At the European level, they also allow for an effective link between local experiences and EU policy mechanisms such as the Social Inclusion Process and other policy or funding programmes.
Na európskej úrovni zabezpečujú aj efektívnu väzbu medzi miestnymi skúsenosťami a mechanizmami politiky Európskej únie, ako je proces sociálnej inklúzie a iné programy politiky alebo financovania.
A number of networks are focusing attention on the link between immigrant integration and housing.
Viacero sietí zameriava svoju pozornosť na spojenie medzi integráciou a bývaním prisťahovalcov.
Their members include regions (ERLAI); regions and municipalities (CEMR); municipalities, local public authorities and NGOs (Quartiers en Crise); major urban centres (Eurocities) or social housing organisations (CECODHAS), among others.
Medzi ich členov patria okrem iných napríklad regióny (ERLAI); regióny a obce (CEMR); obce, miestne verejné orgány a mimovládne organizácie (Quartiers en Crise); veľké mestské sídla (Eurocities) alebo organizácie sociálneho bývania (CECODHAS).
In 2004-2006, CECODHAS and Eurocities jointly organised a series of three seminars on integration and housing.
CECODHAS a Eurocities v rokoch 2004 – 2006 spoločne usporiadali tri semináre o integrácii a bývaní.
The seminars were hosted by Amsterdam, Stockholm and Aarhus respectively.
Hostiteľmi seminárov boli postupne mestá Amsterdam, Štokholm a Aarhus.
For instance, the Stockholm seminar in April 2005 looked at ‘Integration through improved housing and empowerment’ and brought together participants from social housing organisations as well as city administrations and other stakeholders.
Napríklad štokholmský seminár v apríli 2005 skúmal„Integráciu prostredníctvom skvalitneného bývania a posilňovania postavenia“ a zhromaždil účastníkov z organizácií sociálneho bývania, ako aj orgánov miestnej správy a zainteresovaných subjektov.
Policies should seek to broaden their choices by ensuring equal opportunities in the housing market, in terms of access as well as quality.2.
Politiky sa majú snažiť rozšíriť ich možnosti voľby tým, že zabezpečia rovnaké príležitosti na trhu s bývaním, pokiaľ ide o prístup, ako aj o kvalitu.
More intensive use can be made of legislation banning discrimination in the field of service provision, including housing.3.
Právne predpisy zakazujúce diskrimináciu v oblasti poskytovania služieb, vrátane bývania, sa môžu využívať intenzívnejšie.
Housing codes of conduct can explain in practical terms what housing legislation means in practice.4.
V kódexoch správania pre bývajúcich a ubytovaných je možné praktickou formou objasniť, čo v praxi znamenajú právne predpisy o bývaní.
Residence requirements should be assessed on their consistency with housing policies and on their impact on the position of immigrants on the housing market.5.
Požiadavky na trvalý pobyt sa majú posudzovať na základe ich súladu s politikami bývania a ich vplyvu na postavenie prisťahovalcov na trhu s bývaním.