natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Over the reference period from September2003 to August 2004 the average rate of HICPinflation in Latvia was 4.9%, i.e. considerablyabove the reference value of 2.4%.
Na dosiahnutie vysokého stupňa udržateľnejkonvergencie bude pre Lotyšsko dôležitévykonať kroky k zdravému rozpočtovému hospodáreniu a dostať pod kontrolu silný rastúverov.
Lookingback over a longer period, consumer priceinflation in Latvia has followed a broaddownward trend, although this reversed in2003.
Tieto opatrenia by taktiež mohli pomôcťkrajine plynulo znížiť rozsiahly deficit nabežnom účte na udržateľnú úroveň.
weaker level than its October 2002 averageexchange rate against the euro, which is used asa benchmark for illustrative purposes in theabsence of an ERM II central rate, following aconvention adopted in earlier reports, whilenot reflecting any judgement as to theappropriate level of the exchange rate.
v záujme vytvorenia prostredia vedúceho k cenovej stabilite bude potrebné, aby Lotyšskoprijalo umiernenú mzdovú politiku.
At thesame time, shortterm interest ratedifferentials against the threemonth EURIBOR increased from 0.8 percentagepoint in the fourth quarter of 2002 to 2.0percentage points in the third quarter of 2004.As for other external developments, over thepast eight years Latvia has recordedconsistently large deficits in its combinedcurrent and capital account balance. Netdirect investment inflows have contributed tothe financing of the external deficit.
Prezvýšenie možností rastu produkcie a zníženievysokej nezamestnanosti je dôležité ďalšiezvýšenie flexibility trhu tovarov a služieb a prijatie krokov zameraných na vyriešeniezostávajúcich štrukturálnych problémov na trhupráce.
reflected a number of important policychoices, most notably the orientation ofmonetary policy towards the achievement ofthe primary objective of price stability throughthe adoption of a tightly fixed exchange rateregime in 1994.
zdržanlivosti. Rast miezd by nemal prekračovaťrast produktivity práce a mal by zohľadňovaťvývoj v porovnateľných krajinách.
The unemployment rate has beengradually decreasing but remains at a high leveldespite buoyant economic growth.
Vplyv na infláciumôže v nasledujúcich rokoch mať aj proces dobiehania hospodársky rozvinutejšíchčlenských krajín, hoci presnú mieru tohtovplyvu ťažko odhadnúť.
The decreasing trend of unit labour costgrowth reversed in 2003, as compensation peremployee increased markedly, significantlyoutpacing productivity gains.
Vzhľadom na to, že lotyšský latsje naviazaný na SDR, vývoj jeho kurzu vočieuru odzrkadľoval prevažne vývoj eura vočiamerickému doláru a v menšej miere ajjaponskému jenu a britskej libre.
This mainlyreflected developments in the services sector.Looking ahead, inflation forecasts of mostmajor international institutions are in a rangeof 4.05.8% for 2004 and 3.33.5% for 2005.Upside risks to inflation are mainly associatedwith the possible secondround effects of thecurrent high level of inflation and buoyantdomestic demand fuelled by rapid creditexpansion.
Počassledovaného obdobia sa v prostredí relatívnevysokej volatility lotyšská mena voči euruvytrvalo obchodovala na úrovni nižšej než boljej priemer z októbra 2002, ktorý sa na základekonvencie prijatej v predchádzajúcich správachpoužíva na ilustračné účely ako referenčný,keďže centrálna parita ERM II neexistuje, a ktorý nevyjadruje nijaký názor ohľadomkurzovej primeranosti.
Looking further ahead, creating anenvironment conducive to price stability in Latvia will be dependent on, inter alia, theconduct of sound macroeconomic policies, inparticular fiscal restraint.
Rozdiely krátkodobejúrokovej miery voči trojmesačnému EURIBOR-u vzrástli z 0,8 percentuálneho boduv poslednom štvrťroku 2002 na 2 percentuálnebody v treťom štvrťroku 2004.
Inaddition, further improving product marketflexibility and addressing the remainingstructural labour market problems could helpto raise potential output and decrease Latvia’shigh level of unemployment.
Vývoj v zahraničnej oblasti v posledných ôsmichrokoch je charakterizovaný pretrvávajúcovysokými deficitmi na spojenom bežnom a kapitálovom účte platobnej bilancie.
Moreover, thecatchingup process is also likely to have abearing on inflation in the coming years,although the exact size of the impact is difficultto assess.
K financovaniu týchto deficitov prispeli čistépriame zahraničné investície.
In 2003 Latvia recorded a fiscal deficit ratio of1.5% of GDP, i.e. well below the referencevalue.
Vroku 2003 zaznamenalo Lotyšsko pomerrozpočtového deficitu k HDPvo výške 1,5 %,to znamená hlboko pod referenčnou hodnotou.Vroku 2004 sa očakáva nárast na 2,0 %.
An increase to 2.0% is forecast for 2004.Latvia is currently not in an excessive deficitsituation.
Vsúčasnosti sa krajina nenachádza v situáciinadmerného rozpočtového deficitu.
The public debt ratio increased to14.4% of GDP in 2003, remaining well belowthe 60% reference value.
Pomerverejného dlhu k HDPv roku 2003 narástol na14,4 % a zostáva tak hlboko pod referenčnouhodnotou 60 %. Na rok 2004 je prognózovanýďalší rast dlhu na 14,7 %.
With the fiscaldeficits projected for the coming years, Latviawould not comply with the Stability and Growth Pact’s mediumterm objective of abudgetary position that is close to balance or insurplus.
Vsledovanom období od septembra 2003 doaugusta 2004 dosiahla priemerná miera inflácie HICP v Lotyšsku 4,9 %, čím výrazne prekročilareferenčnú hodnotu 2,4 %.
Prudent fiscal policies will also beneeded to contain inflationary pressures and toreduce the large current account deficit.
Spätný pohľad nadlhodobejšie obdobie ukazuje, že inflácia nabáze spotrebiteľských cien vo všeobecnostivykazovala v Lotyšsku klesajúci trend, ktorý savšak v roku 2003 obrátil.
In thiscontext, a more efficient and employmentfriendly tax/benefit system could strengthenwork incentives and make a contribution tofiscal consolidation while promoting economicgrowth and real income convergence in thecontext of completing the process of transitionto a market economy.
Proces znižovaniainflácie do roku 2003 odzrkadľoval celý rad dôležitých politicko-hospodárskych rozhodnutí, medzi ktoré patrila najmäorientácia menovej politiky na dosiahnutieprimárneho cieľa cenovej stability prostredníctvom prijatia režimu pevnéhofixovania výmenného kurzu v roku 1994.Lotyšsku sa podarilo znížiť infláciu zasúčasného značného rastu reálneho HDP.
With regard to other fiscal factors, in 2002 thedeficit ratio exceeded the ratio of publicinvestment expenditure to GDP, while this didnot occur in 2003.
Mieranezamestnanosti v krajine taktiež postupneklesala, hoci si stále udržiava vysokú úroveň, a to aj napriek živému hospodárskemu rastu.Rast nákladov na jednotku práce prudko klesalod roku 1996, ale tento trend sa zastavil v roku2003, keď sa odmeny na zamestnanca výraznezvýšili a vysoko prekročili rast produktivity.Tento jav bol zaznamenaný najmä v sektoreslužieb.
In terms of the ageing of thepopulation, Latvia benefits from a low publicdebt ratio, a growing fullyfunded pensionpillar, and the fact that the payasyougo
Prognózy inflácie väčšiny hlavnýchmedzinárodných inštitúcií sa pre rok 2004pohybujú v rozpätí 4,0 % až 5,8 % a pre rok2005 na úrovni 3,3 až 3,5 %.
Latvia does not participate in ERM II. Giventhe fact that the Latvian lats is pegged to thespecial drawing right, the evolution of the latseuro exchange rate mainly reflectedmovements in the euro against the US dollarand, to a smaller extent, against the Japaneseyen and the pound sterling.
Riziká, ktoré môžupotenciálne ovplyvniť rast inflácie spočívajúpredovšetkým v možnom sekundárnom dopadevysokej súčasnej miery inflácie a vovzrastajúcom domácom dopyte, ktorý jepodporovaný prudkým rastom úverov.
Over the referenceperiod, amid relatively high volatility, the Latvian currency consistently traded at a much
Pohľaddo vzdialenejšej budúcnosti naznačuje, ževytvorenie prostredia vedúceho k cenovejstabilite bude v Lotyšsku závisieť, okrem iného,od realizácie zdravej makroekonomickej politiky a konkrétne od rozpočtovej
INTRODUCTION AND EXECUTIVE SUMMARY will help to maintain an environmentconducive to price stability. A determinationto contain the currently strong credit growthand to provide effective financial supervision isalso needed to ensure the sustainability of Lithuania’s sizeable current account deficit.
Niektoré ustanovenia zákona o centrálnej banke Lotyšska (Latvijas Banka) týkajúce sa (i) funkčnej nezávislosti a (ii) personálnejnezávislosti guvernéra a ostatných členov radylotyšskej centrálnej banky nie sú v súlade so Zmluvou a Štatútom.
system now works as a notional definedcontribution system, where pension benefitsare automatically adjusted to changes in thecontributions base and life expectancy.Consequently, the system should remainbalanced, with stable contribution ratesdespite population ageing. However, thetransition to the new arrangement is stillongoing.
prognózy negatívneho rozpočtového hospodárenia aj v budúcich rokoch nesplní Lotyšsko pravdepodobne strednodobúpožiadavku vyrovnaného alebo prebytkovéhorozpočtu stanovenú Paktom stability a rastu.
Coping with the overall burden ofpopulation ageing will be facilitated ifsufficient room for manoeuvre is created inpublic finances before the period in which thedemographic situation is projected to worsen.
Nazvládnutie inflačných tlakov a zníženievysokého deficitu na bežnom účte budepotrebné realizovať obozretnú rozpočtovúpolitiku.
Longterm interest rates were 5.0% on averageover the reference period and thus below thereference value for the interest rate criterion.Longterm interest rates in Latvia have movedconsiderably towards those prevailing in theeuro area, reflecting low inflationary pressuresand prudent fiscal policies.
Efektívnejší a pre zamestnanosťvýhodnejší systém zdaňovania a poskytovaniavýhod by mohol posilniť pracovné stimuly a v prostredí ukončovania procesu transformáciena trhové hospodárstvo by mohol prispieť k fiškálnej konsolidácii za súčasnéhoposilňovania hospodárskeho rastu a reálnejkonvergencie v oblasti príjmov.
Latvian law, and in particular the Law on Latvijas Banka, does not anticipate Latvijas Banka’s legal integration into the Eurosystem.Latvia is a Member State with a derogation andmust therefore comply with all adaptationrequirements under Article 109 of the Treaty.This affects a number of provisions in the Lawon Latvijas Banka.
Lotyšské zákony a najmä zákon o centrálnejbanke Lotyšska nepredpokladajú právnuintegráciu centrálnej banky do Eurosystému.Lotyšsko je členským štátom EÚ s výnimkou,a je preto povinné vyhovieť všetkýmadaptačným požiadavkám ustanovenýmčlánkom 109 Zmluvy. Uvedené sa týkaviacerých ustanovení zákona o centrálnej banke Lotyšska.
To achieve a high degree of sustainableconvergence, it will be important for Lithuaniato implement a sound fiscal consolidation pathand achieve an improvement in fiscalperformance, enhance competition in productmarkets, proceed with the liberalisation ofregulated sectors and further improve thefunctioning of labour markets.
Na dosiahnutie vysokého stupňa udržateľnejkonvergencie bude pre Litvu dôležité realizovaťzdravú fiškálnu politiku, dosiahnuť zlepšenie v oblasti rozpočtového hospodárenia, posilniťkonkurenčné prostredie na trhu tovarov a služieb, pokročiť v liberalizácii regulovanýchodvetví a ďalej zlepšiť fungovanie trhu práce.Opatrenia v týchto oblastiach prispejú aj k udržaniu prostredia cenovej stability.
Over the reference period Lithuania achieved arate of HICP inflation of 0.2%, which is wellbelow the reference value stipulated by the Treaty.
Čo sa týka ďalších rozpočtových faktorov,prekročil pomer deficitu v roku 2002 pomervýdavkov verejných investícií k HDP, ale tátosituácia sa v roku 2003 nezopakovala.
Based on a combination of specificfactors, Lithuania is currently considered as anoutlier in terms of price stability.
Z tohovyplýva, že napriek starnutiu populácie by malsystém vykazovať vyrovnané hospodárenie sostabilnou príspevkovou sadzbou.
Looking backover a longer period, consumer price inflationin Lithuania has followed a broad downwardtrend.
Krajina savšak stále nachádza v období prechodu na novýsystém.
The process of disinflation has beensupported by the orientation of monetarypolicy towards the achievement of pricestability, notably through the adoption of acurrency board arrangement since 1994.
Vyrovnávanie sa s celkovou záťažoustarnutia obyvateľstva bude ľahšie, ak savytvorí dostatočný manévrovací priestor v oblasti verejných financií ešte pred obdobím,v ktorom k zhoršeniu demografickej situácieskutočne dôjde.
Thereduction of inflation during the late 1990s wasachieved in parallel with relatively strong real GDP growth.
Dlhodobé úrokové miery počas sledovanéhoobdobia dosahovali v priemere úroveň 5,0 %,čiže pod stanovenou referenčnou hodnotou.Odrážajúc nízke inflačné tlaky a obozretnúfiškálnu politiku Lotyšska sa dlhodobýmúrokovým mieram podarilo vo významnejmiere priblížiť k úrokovým mieramprevládajúcim v eurozóne.
However, following the impactof the Russian crisis on Lithuania, real GDPgrowth turned negative in 1999.
Vsledovanom období dosiahla Litva mieruinflácie HICPvo výške -0,2 % a nachádza sahlboko pod referenčnou hodnotou stanovenou Zmluvou.
This had afurther downward impact on inflationdevelopments.
Vdôsledku kumulácie špecifickýchfaktorov sa výsledky Litvy v oblasti cenovejstability považujú za nerelevantné.
Growth in compensation peremployee has decelerated markedly since thelate 1990s and import price developmentsunderpinned the disinflationary process duringmost of the period under review.
Spätnýpohľad na dlhodobejšie obdobie ukazuje, žeinflácia na báze spotrebiteľských cienvykazovala v zásade klesajúci trend.
Upside risks to inflation over this periodare associated with a possible overheating ofthe economy, strong credit growth, an
Procesznižovania inflácie bol podporený celkovouorientáciou menovej politiky na dosiahnutiecenovej stability, a to najmä prostredníctvomprijatia režimu s menovou radou v roku 1994.Zníženie inflácie, ku ktorému došlo koncom
Lithuania’s large current account deficit.
záväzku zo strany ECB.
Inthis context, a more efficient andemploymentfriendly tax/benefit system couldstrengthen work incentives and make asignificant contribution to fiscal consolidationwhile promoting economic growth and realincome convergence in the context ofcompleting the process of transition to amarket economy.
Od vstupu do ERM IIsa litas nachádza na úrovni svojej centrálnejparity. Súčasne rozdiel krátkodobej úrokovejmiery voči trojmesačnému EURIBOR-u bol nanízkej úrovni.
expansionary fiscal policy stance and possiblesecondround effects from the recent rise ininflation.
Reálne výmenné kurzy – ajdvojstranne voči euru, aj efektívne výmennékurzy – dosahujú oproti historickým priemerommierne zvýšené hodnoty.
Looking further ahead, maintainingan environment conducive to price stability in Lithuania will be dependent on, inter alia, theimplementation of a sustainable fiscalconsolidation path, reasonable wage increases,enhanced competition in product markets andan improved functioning of the labour markets.Moreover, the catchingup process is alsolikely to have a bearing on inflation in thecoming years, although the exact size of theimpact is difficult to assess.
Schodok na spojenombežnom a kapitálovom účte platobnej bilancie,financovaný najmä z priamych zahraničnýchinvestícií, je vysoký. Z pohľadu financovaniapredstavujú významný príspevok v poslednýchrokoch priame zahraničné investície, aj keďtieto v roku 2003 poklesli.
With regard to other fiscal factors, in 2002 and2003 the deficit ratio did not exceed the ratioof public investment to GDP.
Rozpočtový deficit v roku 2003 dosiahol v Litve 1,9 % HDP, bol hlboko pod referenčnouhodnotou. Litva sa teda nenachádza v situáciinadmerného deficitu.
In terms of theageing of the population, while Lithuaniabenefits from a low public debt ratio and arapidly growing fullyfunded pension pillar,population ageing is expected to inducepressures on the remaining payasyougopension system.
Prognóza vývojarozpočtu pre rok 2004 počíta aj napriekpriaznivému hospodárskemu rastu s deficitomvo výške 2,6 % HDP. Pomer verejného dlhu k HDPklesol v roku 2003 na 21,4% a predpokladá sa, že na tejto úrovni zostane ajv roku 2004, čím zostáva hlboko podreferenčnou hodnotou 60 %.
Coping with the overallburden of population ageing will be facilitatedif sufficient room for manoeuvre is created inpublic finances before the period in which thedemographic situation is projected to worsen.
Ak sa naplníprognózovaný vývoj rozpočtového deficitu v nadchádzajúcich rokoch, nesplní Litvapravdepodobne strednodobú požiadavkuvyrovnaného alebo prebytkového rozpočtustanovenú Paktom stability a rastu.
Longterm interest rates averaged 4.7% overthe reference period, and thus were below thereference value for the interest rate criterion.They continued to move towards average bondyields in the euro area, reflecting lowinflationary pressures and confidence in thecurrency board arrangement.
Vzhľadomna vysoký schodok na bežnom účte potrebuje Litva realizovať obozretnú fiškálnu politiku.Efektívnejší a pre zamestnanosť výhodnejšísystém zdaňovania a poskytovania výhod bymohol z tohto hľadiska posilniť pracovnéstimuly a v prostredí ukončovania procesutransformácie na trhové hospodárstvo by moholvýznamným spôsobom prispieť k fiškálnejkonsolidácii za súčasného posilňovania hospodárskeho rastu a reálnej konvergencie v oblasti príjmov.
The Lithuanian litas has been participating in ERM II for around three months, i.e. for lessthan two years prior to the examination by the ECB.
90. rokov, bolo sprevádzané relatívne silnýmrastom reálneho HDP.
Lithuania joined ERM II with its existingcurrency board arrangement in place, as aunilateral commitment, thus placing noadditional obligation on the ECB.
Vdôsledku dopaduruskej krízy na Litvu však reálny rast HDPv roku 1999 dosiahol negatívnu hodnotu.
Since joining ERM II, the litas has remained at its centralparity.
Tospôsobilo ďalší pokles inflácie.
At the same time, shortterm interestrate differentials against the threemonth EURIBOR have been small.
Aj keď podobnécenové trendy možno pozorovať vo viacerýchčlenských štátoch EÚ, zdá sa, že Litva nimibola ovplyvnená vo vyššej miere ako inékrajiny.
Real exchange ratelevels – both bilaterally against the euro and ineffective terms – are somewhat above historicalaverages and the deficit in the combined currentand capital account balance is sizeable.
Miera inflácie v sledovanom obdobívykazovala relatívne vysokú volatilitu, čočiastočne spôsoboval dopad vývoja cienpotravín a energií na infláciu na bázespotrebiteľských cien.
From afinancing perspective, foreign direct investmenthas provided a significant contribution in recentyears but declined in 2003.
Pohľad do budúcnostinaznačuje, že v roku 2004 sa miera infláciezvýši na približne 1 % a v roku 2005 na 2 %.Riziká, ktoré môžu potenciálne ovplyvniť rastinflácie v tomto období sa týkajú možnéhoprehriatia ekonomiky, silného rastu úverov,expanzívneho postoja v oblasti fiškálnejpolitiky a možných sekundárnych dopadovnedávneho rastu inflácie.
Certain legislative provisions affecting thepersonal independence of the Chair and othermembers of the Lietuvos bankas Board, are notin line with the Treaty and the Statute.
Pohľad dovzdialenejšej budúcnosti ukazuje, že udržanieprostredia vedúceho k cenovej stabilite bude v Litve, okrem iného, závisieť od realizácieudržateľnej fiškálnej konsolidácie, primeranéhorastu miezd, posilnenia konkurenčnéhoprostredia na trhu tovarov a služieb a zlepšeného fungovania trhu práce.
Inparticular, it may be necessary to adapt the Constitution to fulfil the requirement ofindependence of Lietuvos bankas.
Vplyv nainfláciu môže v nasledujúcich rokoch mať ajproces dobiehania hospodársky rozvinutejšíchčlenských krajín, hoci ťažko odhadnúť presnúmieru tohto vplyvu.
Lithuanian law, and in particular the Lietuvosbankas Law, does not anticipate Lietuvosbankas’ integration into the Eurosystem.Lithuania is a Member State with a derogationand must therefore comply with all adaptationrequirements under Article 109 of the Treaty.This affects a number of provisions in the Lietuvos bankas Law and certain otherlegislation.
Čo sa týka ďalších rozpočtových faktorov,neprekročil pomer deficitu v rokoch 2002 a 2003 pomer verejných investícií k HDP. Ajnapriek tomu, že Litva ťaží z nízkej úrovnepomeru verejného dlhu a z rýchlo rastúcehosporivého piliera dôchodkového systému,
INTRODUCTION AND EXECUTIVE SUMMARY tax changes, oil and gas price increases viainflationary expectations, and the adjustmentof administrative prices.
Priemerná úroveň dlhodobých úrokových miersa počas sledovaného obdobia pohybovala nahladine 4,7 %, to znamená pod referenčnouhodnotou úrokového kritéria.
Looking furtherahead, creating an environment conducive toprice stability in Hungary will be dependent onthe conduct of an appropriate monetary policyand the implementation of a sustainable fiscalconsolidation path.
Odzrkadľujúcmalé tlaky na infláciu a dôveru v režim menovejrady dlhodobé úrokové miery v Litve sapribližovali k priemerným výnosom dlhopisovv eurozóne.
Furthermore, it isimportant that the liberalisation of networkindustries be completed and Hungary’srelatively low employment rate be pushed up.Wage increases should be in line with labourproductivity growth and should take intoconsideration developments in competitorcountries.
Niektoré ustanovenia zákona o centrálnej banke Litvy (Lietuvos bankas), týkajúce sapersonálnej nezávislosti predsedu a ostatnýchčlenov rady centrálnej banky Litvy, nie sú v súlade so Zmluvou a Štatútom.
Moreover, the catchingup processis also likely to have a bearing on inflation inthe coming years, although the exact size of theimpact is difficult to assess.
Konkrétnebude potrebné novelizovať ústavu tak, aby bolav súlade s požiadavkami na nezávislosťcentrálnej banky Litvy.
The key requirements for achieving a highdegree of sustainable convergence in Hungaryare the implementation of a sustainable andcredible fiscal consolidation path, and atangible improvement of the country’s fiscalperformance. Ensuring fiscal discipline isimportant for containing inflationarypressures, decreasing the large current accountdeficit and restoring credibility that in turnwould also support exchange rate stability.
Litovské zákony, a najmä zákon o centrálnejbanke Litvy, nepredpokladajú právnu integráciucentrálnej banky do Eurosystému, hoci Litva ječlenským štátom EÚ s výnimkou, a preto jepovinná vyhovieť všetkým adaptačnýmpožiadavkám ustanoveným článkom 109Zmluvy.
Inaddition, the conduct of moderate wagepolicies is essential for creating anenvironment conducive to price stability.Moreover, in the medium run it is important toimprove labour market conditions in order toraise potential growth and to push up Hungary’s low employment rate.
Uvedené sa týka viacerých ustanovenízákona o centrálnej banke Litvy a niektorýchďalších právnych predpisov.
Hungary did not participate in ERM II duringthe reference period.
MAĎARSKO
Over most of this periodthe Hungarian forint traded at a level weakerthan its October 2002 average exchange rateagainst the euro, which is used as a benchmarkfor illustrative purposes in the absence of an ERM II central rate, following a conventionadopted in earlier reports, while not reflectingany judgement as to the appropriate level of theexchange rate.
Rozhodujúcimi požiadavkami na dosiahnutievysokého stupňa udržateľnej konvergencie v Maďarsku je realizácia udržateľnej a dôveryhodnej fiškálnej politiky a citeľnézlepšenie rozpočtového hospodárenia krajiny.Zabezpečenie rozpočtovej disciplíny je dôležiténa zvládnutie inflačných tlakov, zníženievysokého schodku na bežnom účte a znovunastolenie dôveryhodnosti, ktorá bude
At the same time, shortterm interestrate differentials against the threemonth EURIBOR were high. Regarding otherexternal developments, Hungary has hadmostly large deficits in its combined currentand capital account balance over the past eightyears and more recently faced a decrease in netforeign direct investment.
Vsledovanom období dosiahlo Maďarskodvanásťmesačnú priemernú mieru inflácie HICP 6,5 % a nachádza sa vysoko nadreferenčnou hodnotou stanovenou v Zmluve.Spätný pohľad na dlhšie obdobie ukazuje, žeinflácia na báze spotrebiteľských cienvykazovala v Maďarsku vo všeobecnostiklesajúci trend, a to aj napriek relatívne silnémurastu HDP.