natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Furthermore,depression and anxiety can be viewed as inherentsymptoms of the intoxication–withdrawal cycle; symptomsthat used to be alleviated by drugs become manifest in thecourse of abstinence or substitution treatment.
Depresiu aúzkosťmožno navyše považovať za neodmysliteľné symptómyintoxikačno-abstinenčného cyklu; symptómy, ktoré drogyzmierňovali, sa môžu počas abstinencie alebo substitučnejliečby znova prejaviť.
Other theories link specific drugs to specific mentaldisorders, e.g. it has been postulated that heroin couldreduce stress, alleviate pain and abolish menacing voices inschizophrenic and borderline schizophrenic patients;however, patients with severe mental illnesses do not useheroin.
Iné teórie prepájajú konkrétne drogy skonkrétnymiduševnými poruchami. Bol napríklad vyslovenýpredpoklad, že heroín by mohol znížiť stres, zmierňovaťbolesť aodstrániť výhražné hlasy uschizofrenickýchahranične schizofrenických pacientov; pacienti svážnymiduševnými chorobami však heroín neužívajú.
Cocaine, it is suggested, could lighten depressivestates, allow behavioural disinhibition and permitnarcissistic personalities to act out grandiosity.
Hovorí sa, žekokaín by mohol zmieniť depresívne stavy, umožniťbehaviorálnu dezinhibíciu anarcistickým osobnostiam bymohol umožniť „vyhrať“ grandiozitu.
Cannabiscould relieve tension and ecstasy ease social inhibitions(Verheul, 2001; Berthel, 2003).
Kanabis by moholuvoľniť napätie aextáza zmierniť sociálne zábrany(Verheul, 2001; Berthel, 2003).
The 2002 Irish national report specifically examineddepression among drug users, based on the results ofseveral studies, and concluded that there is a strongassociation between problem drug use, in particular use ofopiates and benzodiazepines, and high rates of depression.German research into the relationship between substancedisorders, depression and suicide concluded that the risk ofsuicide is greatly increased in those with a depressive
Írska národná správa 2002 špecificky skúmala depresiuuužívateľov drog na základe výsledkov viacerých štúdiíadospela kzáveru, že existuje silné prepojenie medziproblémovým užívaním drog, najmä opiátovabenzodiazepínov avysokým výskytom depresií.Nemecký výskum vzťahu medzi látkovou poruchou,depresiou asamovraždou uzatvára, že riziko samovraždysa uosôb sdepresívnou poruchou veľmi zvyšuje (Bronischa Wittchen, 1998). Je možné, že niektorí jedinci trpiaci
Methodological advances have also improved the diagnosisof both psychiatric and substance use disorders.
Vďaka metodologickému pokroku sa zlepšila ajdiagnostika psychiatrických porúch aporúch spojenýchsužívaním drog.
A widerange of standardised and validated instruments are nowavailable to measure psychiatric symptoms and personalitydisorder, as are various instruments that assess the level ofdrug use patterns and addiction.
Dnes je kdispozícii široká škálaštandardizovaných avalidovaných nástrojov na meraniepsychiatrických symptómov aporúch osobnosti, ako ajrôzne nástroje na hodnotenie vzorcov užívania drogazávislosti.
The addiction severity index(ASI) is a multifunctional instrument that can be used indiagnosis, treatment planning and follow-up, and research.The ASI has the advantage of being multidimensional,measuring past and current problems in seven areas: healthstatus, employment and self-support, alcohol use, drug use,legal status, family and social relationships and psychiatricsymptoms (Krausz, 1999a; Öjehagen and Schaar, 2003).
Index sily závislosti (Addiction Severity Index(ASI)) je multifunkčným nástrojom, ktorý možno použiť pridiagnóze, plánovaní liečby anáslednom sledovaníavýskume.
kg406439InsideEN 18/10/04 15:55 Page 96
Výročná správa 2004: stav drogovej problematiky v Európskej únii a v Nórsku rodinné asociálne vzťahy apsychiatrické symptómy(Krausz, 1999a; Öjehagen a Schaar, 2003).
Annual report 2004: the state of the drugs problem in the European Union and Norway most other European languages (EuroASI) (172
európskych jazykov (EuroASI) (172
Institute has developed and tested protocols for the diagnosisand treatment of addicted clients with attentiondeficit/hyperactivity disorder (ADHD) (Eland and Van de Glint, 2001).
Inštitút Trimbos vyvinul aotestoval protokoly na diagnostiku aliečbu závislýchklientov sporuchami pozornosti/hyperaktívnou poruchou(ADHD) (Eland a Van de Glint, 2001).
Prevalence of comorbidity in treatment settings
Španielska národná správa uvádza, že pozorovanýnárast komorbidity by mohol súvisieť so zvýšením závislostina psychostimulantoch.
Data onsubstance disorders in psychiatric settings are not as readilyavailable as data on psychiatric disorders in drug treatmentsettings.
Na meranie prevalencie psychiatrických porúch aporúchosobnosti, ako aj vzorcov užívania drog vo všeobecnejpopulácii amedzi psychiatrickými pacientmi aužívateľmidrog vliečebných centrách aj mimo nich sa uskutočnil radštúdií.
Numerous studies have been carried out to measure theprevalence of psychiatric and personality disorders as wellas drug use patterns in the general population as well asamong psychiatric patients and drug users in and outsidetreatment services.
Tabuľka 7 uvádza podrobné údaje zniekoľkých štúdiíkomorbidity vrôznych liečebných protidrogovýchapsychiatrických prostrediach včlenských štátoch podľainformácií znárodných správ. Údaje oporucháchsúvisiacich sužívaním drog vpsychiatrických prostrediachnie sú tak ľahko dostupné ako údaje opsychiatrickýchporuchách vzariadeniach na liečbu drogových závislostí.Hoci štúdie prezentované vtomto prehľade nie súnavzájom porovnateľné, podávajú istý obraz osituáciivkrajinách EÚ.
The results, in terms of both numbersand diagnoses, vary greatly, depending on populationavailability and selection, sampling methods, diagnosticskills and competence, the validity and reliability of thediagnostic instruments used and the period of the study.
Medzi skúmanými populáciami, vybranýmidiagnostickými kritériami, použitými nástrojmi ačasomdiagnostiky existujú značné rozdiely. Zvyššie uvedenýchdôvodov je pravdepodobné, že vmnohých prípadochdiagnóza zostane nezistená.
In a review of different studies, Uchtenhagen and Zeiglgänsberger (2000) concluded that the most commonpsychiatric diagnosis among drug users is personalitydisorder, affecting 50–90%, followed by affective disorder(20–60%) and psychotic disorders (20%).
Uchtenhagen a Zeiglgänsberger (2000) vprehľadejednotlivých štúdií dospeli kzáveru, že najbežnejšoupsychiatrickou diagnózou užívateľov drog je poruchaosobnosti postihujúca 50– 90% osôb, po ktorejnasleduje afektívna porucha (20– 60%) apsychoticképoruchy (20%).
Between 10 and50%of patients exhibit more than one psychiatric orpersonality comorbidity disorder.
10% až 50% pacientov vykazuje viacako jednu psychiatrickú poruchu alebo poruchu osobnostipridruženú kužívaniu drog.
A comparative study in Greece and France found that,although the overall rates of psychopathology in opiateusers under treatment were quite similar in the twocountries, the psychopathological patterns varied: theprevalence of affective disorders was higher in French thanin Greek drug users (19%vs. 7%), whereas antisocialpersonality patterns were more prevalent in the Greeksample (20%vs. 7%).
Porovnávacia štúdia uskutočnená v Grécku a Franc ú zsku zistila, že hoci celkový výskyt psychopatológie uliečenýchužívateľov opiátov bol vobidvoch krajinách pomernepodobný, psychopatologické vzorce boli odlišné:prevalencia afektívnych porúch bola vyššia ufrancúzskychnež ugréckych užívateľov drog (19% oproti 7%), zatiaľčo vgréckej vzorke prevládali (20% oproti 7%)antisociálne vzorce osobnosti.
The authors attributed thesedifferences to the lower prevalence of drug use in Greece:‘the more limited the extent of socially unacceptablebehaviour, the more likely it is that socially deviantindividuals are involved in it’ (Kokkevi and Facy, 1995).
Autori tieto rozdielypripisovali nižšej prevalencii užívania drog v Grécku: „čímnižšia je miera sociálne neprijateľného správania sa, týmväčšia je pravdepodobnosť, že sa vyskytuje usociálnedeviantných osôb“ (Kokkevi a Facy, 1995).
In a review of international studies on psychopathology indrug-dependent subjects, Fridell (1991, 1996) outlined aclinical picture of comorbidity in drug addiction that hasbeen confirmed by his own studies in Lund, Sweden.
Vprehľade medzinárodných štúdií psychopatológie drogovozávislých subjektov Fridell (1991, 1996)načrtol klinickýobraz komorbidity pri drogovej závislosti, ktorý potvrdilvlastným výskumom vo švédskom Lunde.
Threemain groups of disorders could be identified: personalitydisorders (65–85%), depression and anxiety states(30–50%), and psychoses (15%).
Identifikovali sa trihlavné skupiny porúch: poruchy osobnosti (65– 85%),depresívne aúzkostné stavy (30– 50%) apsychózy(15%).
Verheul (2001), in hisoverview of six studies of treated addicts, found thatantisocial (23%), borderline (18%) and paranoid (10%)personality disorders were particularly prevalent.
Verheul (2001) vo svojom prehľade šiestich štúdiíliečených drogovo závislých osôb zistil výraznú prevalenciuantisociálnych (23%), hraničných (18%) aparanoidných(10%) porúch osobnosti.
A Norwegian study examined gender differences betweenpoly-substance abusers (of whom 85%were heroin users)and pure alcoholics.
Nórska štúdia skúmala rodové rozdiely medzi osobamizneužívajúcimi viacero drog súčasne (z ktorých 85%užívalo heroín) ačistými alkoholikmi.
The sample included a very highproportion of subjects with psychiatric and personalitydisorders (93%).
Vzorka zahŕňalaveľmi vysoké percento subjektov spsychiatrickýmiporuchami aporuchami osobnosti (93%).
Overall, women had significantly higherlevels of major depression, simple phobia and borderlinepersonality disorder than men.
Užien sacelkovo zistil podstatne vyšší výskyt vážnych depresií,jednoduchých fóbií ahraničných porúch osobnosti akoumužov.
The co-occurrence of anantisocial personality disorder was highest in male polysubstance abusers (Landheim et al., 2003).
Spoločný výskyt antisociálnej poruchy osobnostibol najvyšší uosôb mužského pohlavia zneužívajúcichviacero drog (Landheim et al., 2003).
Prevalence — prisons and compulsory treatment
Prevalencia – väznice anariadená lieÏba
In 1999, 23%of problem drug users held at the Vienna Police Detention Centre had psychiatric problems(Dialog, 2000).
Osobitnú pozornosť si zasluhuje väzenská populácia.Prevalencia psychiatrických porúch je rovnako ako
Many drug professionals believe that the prevalence ofdrug dependence in combination with mental disorders isincreasing, although some argue that this is due to agreater awareness of this issue and/or changes in thediagnosis and the classification of psychiatric diseasesand/or restructuring of healthcare systems.
Podľa mnohých odborníkov na drogovú problematikuprevalencia drogovej závislosti vkombinácii sduševnýmiporuchami stúpa; iní zasa tvrdia, že to je skôr výsledokväčšej pozornosti venovanej tejto otázke a/alebo zmienvdiagnostike aklasifikácii psychiatrických ochorenía/alebo reštrukturalizácie systémov zdravotníckejstarostlivosti.
In Finland,according to the hospital discharge register, the number oftreatment periods associated with simultaneous drug-relatedand other mental health problems increased from 441 in1987 to 2130 to 2001.
Podľa fínskej Evidencie prepustenýchpacientov sa počet liečení pre problémy súvisiacesdrogami vspojitosti sinými problémami duševnéhozdravia zvýšil zo 441 vroku 1987 na 2130 vroku2001.
This is consistent with the increase in drug use,although no direct causality is suggested. In Ireland, therate of first admissions of drug users to inpatient psychiatricservices increased almost fourfold between 1990 and2001.
Počet liečení pre užívanie opiátov vkombináciispsychiatrickými poruchami sa od roku 1996 strojnásobil.Zodpovedá to nárastu užívania drog, hoci priama
)See EMCDDA Evaluation Instrument Bank (http://eib.emcdda.eu.int).
)Pozri Banku hodnotiacich nástrojov EMSDDZ (http://eib.emcdda.eu.int).
Selected issue 3: Comorbidity
Vybraná otázka 3: Komorbidita
Table 7: Prevalence of comorbidity in treatment settings in various countries of the EU
Tabuìka 7: Prevalencia komorbidity v lieÏebných prostrediach v rôznych krajinách EÚ
Sample size
Populácia n
Admissions for drug problems (1996–99) database (
Schizoidné, paranoidné, schizotypálne: 86 %Databáza minimálnych Depresia: 50 %psychiatrických údajov(Poruchy osobnosti: 43 %
Czech national
Česká národná správa(
Personality disorders: 14%Depression: 7%Neurotic disorders: 6%Eating disorders: 5%
Poruchy osobnosti: 14 %Depresia: 7 %Neurotické poruchy: 6 %Poruchy jedenia: 5 %
Treatment centres
Liečebné centrá
Stress and somatoform disorders: 43%Affective disorders: 32%Phobias: 32%Depressive episodes: 16%
Stresom podmienené a somatoformnéporuchy: 43 % – Afektívne poruchy: 32 %Fóbie: 32 %Depresívne epizódy: 16 %
Opioid-dependent men
Muži závislí od opioidov
Prison and treatment services
Väzenia a programy preliečbu závislostí od drog
Anxiety: 32%Affective disorders: 25%Schizophrenia: 6%
Úzkosť: 32 %Afektívne poruchy: 25 %Schizofrénia: 6 %
Spanish national
Španielska národná
Borderline: 7%Antisocial disorders: 6%Social phobia: 6%Depression: 5%
Borderline: 7 %Antisociálna porucha: 6 %Sociálna fóbia: 6 %Depresia: 5 %
Anxiety: 4%Depression: 3%Behavioural disorders: 3%Eating disorders: 2%
Úzkosť: 4 %Depresia: 3 %Poruchy správania sa: 3 %Poruchy jedenia: 2 %
Inpatient acute psychiatric services
Ústavné psychiatrické služby vykazovania pacientov v
First admissions with a diagnosis of drug dependency (1996–2001) system (
Prvý príjem s diagnózoudrogovej závislosti (1996 – 2001)
Depression: 21%Schizophrenia and other psychoses: 11%Personality disorders: 19%
Depresia: 21 %Schizofrénia a iné psychózy: 11 %Poruchy osobnosti: 19 % ústavnej starostlivosti(
Patients previously in contact with psychiatric services excluding detoxification (1996–2002)
Pacienti, ktorí už boli vkontakte s psychiatrickýmislužbami okrem detoxifikácie(1996 – 2002)
Drugdependent persons aged 18–64 (1996)
Holandská populácia n.a.
Depression: 29%Social phobia: 29%Bipolar disorders: 24%Dysthymia: 22%
Depresia: 29 %Sociálna fóbia: 29 %Bipolárna porucha: 24 %Dystýmia: 22 %
Different treatment services (review) report (
Poruchy osobnosti, antisociálne poruchy,borderline, narcizmus správa (
Personality disorders, antisocial disorders, borderline, narcissism
Rôzne programy preliečbuzávislostíoddrog(prehľad)
Obsessive–compulsive disorders: 73%Depression: 72%Somatisation: 60%Paranoid ideation: 58%
Obsesívno-kompulzívna porucha: 73 %Depresia: 72 %Somatizácia: 60 %Paranoidná ideácia: 58 %
Drugrelated hospital treatment periods (2002)
Obdobia hospitalizáciesúvisiace s drogami (2002)
Patients on detoxication ward (1977–95)
Pacienti na (detoxifikačnom)oddelení (1977 – 95)
Antisocial disorders: 23%Any psychosis: 14%Depressive disorders: 11%
Antisociálna porucha: 23 %Akákoľvek psychóza: 14 %Depresívna porucha: 11 %
Drugdependent patients, 90% opiate-addicted
Pacienti závislí od drog,90% závislých od opiátov
Psychoticism Anxiety Depression Paranoia
Psychoticizmus Úzkosť Depresia Paranoja
Data in this table refer to different timeframes (e.g. lifetime or last year’s diagnoses).n.a.: data not available.More details on this study can be found in the online version of the annual report in Table 12 OL: Comorbidity country tables.
Poznámka:Údaje v tejto tabuľke odkazujú na rôzne časové obdobia (napr. počas celého života alebo diagnózy v minulom roku).n.a. = údaje nie sú k dispozícii
Annual report 2004: the state of the drugs problem in the European Union and Norway have served prison sentences is high, and there isincreasing recognition that incarceration can contribute to aworsening of mental health problems.
Miera recidív uužívateľov drog, ktorí si odpykalitrest odňatia slobody, je vysoká ačoraz viac sa začínauznávať, že väznenie môže prispieť kzhoršeniuproblémov duševného zdravia.
The situation is evenmore dramatic in longterm and high-security prisons.
Situácia je eštedramatickejšia vo väzeniach na výkon dlhodobých trestovaso zvýšenou ostrahou.
In Sweden, between 72%and 84%of adults incompulsory drug treatment were found to suffer frompsychiatric problems in addition to being substance abusers(Gerdner, 2004).
Vo Švédsku sa zistilo, že 72% až 84% dospelýchpodrobených povinnej protidrogovej liečbe trpí okremzneužívania drog aj psychiatrickými problémami(Gerdner, 2004).
Of 46 substance-dependent girls incompulsory care for children and young people, two thirdshad psychiatric diagnoses or personality disorders (Janssonand Fridell, 2003).
Zo 46 dievčat závislých na omamnýchlátkach umiestnených do povinnej starostlivosti odetiamládež mali dve tretiny psychiatrické diagnózy aleboporuchy osobnosti (Jansson a Fridell, 2003).
from drug treatment because of their mental problems.
Psychiatrické služby sa navyše často pozerajúpodozrievavo na pacientov, uktorých sa zistí užívaniedrog amôže sa stať, že ich odmietnu prijať, čo sa môžestať aj užívateľom, ktorí sú stabilizovaní vsubstitučnejliečbe.
In Spain, for example, most psychiatric services exclude clientswith substance disorders and their staff members have noappropriate training.
Podobne sa môže stať, že klienti sú vylúčenízprotidrogovej liečby kvôli mentálnym problémom.Napríklad v Španielsku väčšina psychiatrických služiebvylučuje klientov sporuchami spojenými sužívaním drogapre ich personál sa nezabezpečuje potrebnévzdelávanie.
A survey among Austrianpsychotherapists revealed that only some are willing toadmit drug-addicted patients as clients (Springer, 2003).From Italy it is reported that there are no clear rules for thereferral of clients from drug treatment services to mentalhealth services and that there is resistance in mental healthservices because of lack of expertise.
Prieskum medzi rakúskymi psychoterapeutmizistil, že len niektorí znich sú ochotní za klientov prijaťdrogovo závislých pacientov (Springer, 2003).
In Greece, 54%of drug-treatment programmes do notadmit drug users with psychiatric disorders.
54% programov na liečbu závislosti od drog v Grécku neprijíma užívateľov drog spsychiatrickými poruchami.Pričistej lôžkovej liečbe v Slovinsku aj viných krajinách sado liečebného programu zaraďujú len pacienti, ktoríneužívajú drogy.
In drug-freeresidential treatment in Slovenia, and also in othercountries, treatment programmes require patients to bedrug-free as a condition for admission.
Vprípade pacientov sdvojitoudiagnózou je to vážna prekážka, pretože úplnáabstinencia by si vyžadovala ukončenie iných terapií, čonie je vždy možné.
In the case of dualdiagnosis patients, this presents a serious obstacle, ascomplete abstinence would require the termination of othertreatments, which is not always possible.
Paradigmy týchto dvoch špecializácií súznačne rozdielne – jedna sa zakladá na lekárskychaprírodovedných disciplínach adruhá napsychosociálnych metódach ateóriách.
Treatment structures
Štruktúry terapie
The international literature describes three service deliverymodels for the treatment of co-morbidity:
Medzinárodná literatúra opisuje tri modely poskytovaniaslužieb pri liečbe komorbidity:
1.Sequential or serial treatment.
1.Sekvenčná alebo postupná liečba.
Psychiatric and substancedisorders are treated consecutively and there is littlecommunication between the services.
Psychiatricképoruchy aporuchy súvisiace sužívaním drog sa liečiapostupne amedzi jednotlivými službami je slabákomunikácia.
Patients usuallyreceive treatment for the most serious problems first,and, once this treatment is completed, they are treatedfor their other problems.
Liečba sa obyčajne najskôr zameriavana najzávažnejšie problémy pacientov apo jejukončení sa začne sliečbou zameranou na ich ďalšieproblémy.
However, this model may alsolead to patients being passed between services, with noservice being able to meet their needs.
Pri tomto modeli sa však môže stať, žepacienti prechádzajú od jednej služby kdruhej, pričomani jedna nedokáže uspokojiť ich potreby.
2.Parallel treatment.Treatment of the two differentdisorders is undertaken at the same time, with drug andmental health services liaising to provide servicesconcurrently. The two treatment needs are often met withdifferent therapeutic approaches and the medical modelof psychiatry may conflict with the psychosocialorientation of drug services.
Ako sa hovorí vyššie, psychiatrickým tímom azariadeniamna liečbu závislosti od drog sa často nepodaríidentifikovať významný počet pacientov skomorbiditou.Keď sa oliečbu uchádzajú pacienti sdvojitou diagnózou,ich akútne psychiatrické syndrómy sa často zamieňajú zasymptómy navodené užívaním drog alebo naopak,prejavy spojené sabstinenčnými príznakmi alebointoxikáciou sa nesprávne interpretujú ako psychiatrickéochorenie.
Too often, mentalhealth workers are inclined to send people with comorbidity to addiction care and workers in addiction carepromptly send them back — or vice versa. Continuity ofcare is impossible under such circumstances.
Personál psychiatrických zariadení má príliščasto tendenciu posielať osoby skomorbiditou dozariadení na liečbu drogových závislostí, ktorých personálich promptne posiela nazad – alebo naopak.
These generalisations do not, of course,exclude the fact that some psychiatric and drug servicesachieve very good results with patients with co-morbidity.
Za takýchtookolností nie je možné zabezpečiť kontinuitu starostlivosti.Dokonca aj vprípade diagnostikovania komorbidity sa jej
3.Integrated treatment.
2.Paralelná liečba.
The actuality of comorbidity treatment in the EU, asdescribed in the national reports, is not easily categorised
Dva odlišné typy porúch sa liečiazároveň amedzi liečbou drogovej závislosti
The Austriannational report points out that low compliance among drugusers makes pharmacological treatment of psychiatricconditions difficult and, in addition, the combined used ofnarcotic substances and medicines may, if not properlysupervised, lead to interactions between illicit andprescribed medicines or to neutralisation of the prescribedmedicine.
Vybraná otázka 3: Komorbidita apsychiatrickou liečbou existuje prepojenieumožňujúce poskytovať služby vrovnakom čase.Potreby týchto dvoch terapií sa často uspokojujúpoužitím rozdielnych terapeutických prístupovamedicínsky model psychiatrie môže byť vrozpore sopsychosociálnou orientáciou liečby drogovej závislosti.
Parallel treatment into these three groups.
3.Integrovaná liečba.
Integrated treatment is seen as themodel of excellence, but it is a standard that is difficult toachieve.
Liečbu zabezpečuje psychiatrickánemocnica alebo zariadenie na liečbu závislosti oddrog alebo špeciálny program či služba na liečeniekomorbidity.
Relevant research usually comes from outside Europe.
Je snaha neposielať pacientov zjednéhotypu zariadenia do iného.
Another reviewconcluded that there is evidence that integrated treatmentfor people with dual diagnosis is beneficial to both mentalhealth and substance use outcomes (Drake et al., 1998).Only one study compared integrated with parallelapproaches, but did not find any significant difference, andno study compared integrated and sequential approaches.
Liečba zahŕňa motivačnéabehaviorálne intervencie, predchádzanie recidívam,farmakoterapiu asociálne prístupy (Abdulrahim, 2001).
Shared responsibility for one client between a mental healthand a drug service in a parallel treatment model appears tobe rare in practice.
Aj v Grécku je medikácia zameranána liečbu psychiatrických symptómov klientov zariadení naliečbu drogových závislostí mimoriadne zriedkavá.
However, local working groups involvingrepresentatives of both drug services and mental healthservices are often an important medium of exchange,cooperation and networking.
Podľagréckeho systému trestnej justície sa však duševné poruchypovažujú za závažnejšie ako závislosť apáchateliaskomorbiditou sú umiestňovaní do psychiatrickejnemocnice buď vo väznici, alebo vkomunite (K.Matsa,osobný rozhovor, 2004).