natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There was a demonstration of the tango rubio by dancers Mia Salo and Risto Ovaskainen, and, last but not least, to add to the evening’s attractions, a Finnish sauna.
Tanečníci Mia Salo a Risto Ovaskainen predviedli ukážku tangarubio. A nesmieme zabudnúť ani na ďalšiu atrakciu večera – fínsku saunu.
Jacques Delors, former President of the European Commission, speaks to EESC Info
Jacques Delors, bývalý predseda Európskej komisie, poskytol rozhovor pre EHSV-Info
‘The EESC can boost its influence — even without any new arrangements for participatory democracy’
„EHSV môže veľmi rýchlo zväčšiť svoj vplyv ešte predtým, ako sa prijmú nové ustanovenia v prospech participatívnej demokracie“
EESC membership is renewed every four years.
EHSV obnovuje svoje rady každé štyri roky.
Next month, Committee members will meet for the first time in the 2006–10 term.
Na budúci mesiac sa jeho členovia stretnú prvýkrát vo funkčnom období 2006 – 2010.
Have you any advice to give the new Committee?
Aké rady by ste dali novému výboru?
On the occasion of the EESC’s biennial conference, which took place on 18 and 19 September, and the christening of the building which will in future bear his name, Jacques Delors, former European Commission President, gave an interview to the EESC press unit.
25. marca 2007 oslávime päťdesiate výročie podpísania Rímskej zmluvy o založení Európskeho spoločenstvašiestimi krajinami (Nemeckom, Belgickom, Francúzskom, Talianskom, Luxemburskom a Holandskom).
On 25 March 2007, we will celebrate the 50th anniversary of the signing of the Treaty of Rome, which established a European Community of six countries (Belgium, Germany, France, Italy, Luxembourg and the Netherlands).
Počas dvojdňovej konferencie EHSV, ktorá sa konala 18. a 19. septembra, a pri príležitosti krstu budovy, ktorá nesie odteraz jeho meno, poskytol bývalý predseda Európskej komisie Jacques Delors rozhovor tlačovému oddeleniu EHSV.
Today the European Community, renamed the European Union by the Maastricht Treaty in 1992, consists of 25 Member States and 475 million inhabitants.
Dnes tvorí Európske spoločenstvo, ktoré bolo v roku 1992 Maastrichtskou zmluvou premenované na Európsku úniu, 25 krajín a počet jeho obyvateľov dosahuje 475 miliónov.
This is proof that those behind the Treaty of Rome achieved their objective of strengthening cooperation and solidarity between countries — two concepts which were fundamental to the future generations of a Europe that had lived through two terrible world wars.
Dokazuje to, že osobnosti, ktoré boli pri podpise Rímskej zmluvy, dosiahli stanovený cieľ, ktorým bolo posilnenie spolupráce a solidarity medzi krajinami. Sú to dva základné pojmy pre budúce generácie Európy poznačenej dvoma ničivými svetovými vojnami.
Jacques Delors during an interview on the terrace of ‘his’ building in Brussels.
Jacques Delors na terase „svojej“ budovy v Bruseli počas rozhovoru
I would not dream of giving advice!
Musím povedať, že by som si nedovolil dávať akékoľvek rady.
Securing broad recognition for organised civil society has been a long — and ultimately successful — process.
Teraz, keď bola rozsiahla práca zameraná na uznanie organizovanej občianskej spoločnosti korunovaná úspechom, by sa mali všetci zodpovední európski pracovníci zamerať na zložky organizovanej občianskej spoločnosti zastúpené v samotnom EHSV, čo mu umožní zasiahnuť širšiu verejnosť.
European policymakers as a whole now have to consider how organised civil society is represented at the Committee so as to give it a wider audience. I think that is very important.
Považujem to za veľmi dôležité a vďaka práci, ktorá sa tu vykonala, každý kto spomenie organizovanú občiansku spoločnosti, teraz myslí aj na EHSV.
I myself took a different tack when I initiated the Val Duchesse dialogue.
Ja sám som sa od tejto cesty vzdialil, keď som vytvoril dialóg vo Val Duchesse.
Yet I think it is generally understood that promoting cooperation and negotiation between the key economic and social partners — as happens in our various countries — is one thing, but the EESC’s role, which covers the whole range of European Union activity, is much broader.
Dúfam však, že každý to chápe: jedna vec je uľahčiť dosiahnutie dohody a rokovanie medzi významnými partnermi hospodárskeho a sociálneho života, ako sa to udialo v našich krajinách a druhá vec je poslanie EHSV, ktoré je širšie a vzťahuje sa na všetky oblasti činnosti Európskej únie.
Next year, various celebrations are planned to mark the anniversary of the signing of the Treaty of Rome, and to commemorate and highlight this historic date.
Na budúci rok sú naplánované rôzne podujatia na oslavu výročia podpísania Rímskej zmluvy. Sú to chvályhodné aktivity, ktoré podčiarkujú historický význam tohto výročia.
EESC Info: Under present circumstances, with the Constitution and its provisions on participatory democracy still in abeyance, how do you see the EESC’s role going forward?
EHSVInfo: Ako vidíte vývoj úlohy EHSV v súčasnom kontexte, keďže ešte neplatí Zmluva o Ústave pre Európu, ani ustanovenia v prospech participatívnej demokracie, ktoré obsahuje?
You advocate differentiation between Member States, which you feel can help make Europe more dynamic.
Ste zástancom diferencovaného prístupu k členským štátom, pretože sa domnievate, že môže zdynamizovať Európu.
Can you give us some examples of what you mean by this?
Môžete nám uviesť nejaké príklady tohto prístupu?
However, we must remain extremely vigilant and continue to work towards a united Europe.
Musíme byť však stále veľmi ostražití a naďalej pracovať na zjednocovaní Európy.
The rejection of the Constitution by the French and Dutch people in 2005, and the consequent reflection period, should be followed by resolute action at European level.
Po odmietnutí Zmluvy o Ústave pre Európu obyvateľmi Francúzska a Holandska v roku 2005 a následnom období reflexie musí prísť fáza rozhodných činov na úrovni EÚ.
Jacques Delors: The EESC can boost its influence — even before any new arrangements for participatory democracy are in place.
Jacques Delors: EHSV môže veľmi rýchlo zväčšiť svoj vplyv ešte predtým, ako sa prijmú tieto ustanovenia.
Everything depends, I think, on the other institutions, which must introduce clear procedures for consulting the EESC and the Committee of the Regions (CoR) in good time.
Myslím si, že všetko závisí od ostatných inštitúcií, keďže musia vypracovať jasné postupy, ktoré umožnia včas konzultovať EHSV a VR.
That, in my view, is an essential prerequisite.
Považujem to za nevyhnutný predpoklad.
The EESC also has a right of initiative, which it has drawn on to promote the idea of organised civil society and which it must continue to use in the future.
EHSV má navyše aj právo na predkladanie podnetov z vlastnej iniciatívy, ktoré už uplatnil pri rozvoji myšlienky organizovanej občianskej spoločnosti a ktoré musí naďalej využívať.
Eventually, the European institutions will have to change to improve their decisionmaking and make it more effective, but the fact that this change has not happened yet must not put a brake on the EESC’s momentum and dynamism.
Aj keď z dlhodobého hľadiska bude treba inštitúcie Európy zreformovať smerom k lepšiemu rozhodovaniu a konaniu, skutočnosť, že táto zmena ešte neprebehla, by nemala zabrzdiť elán a dynamiku EHSV.
As I have already emphasised in many of my speeches, this is why the EESC must step up its efforts to reach citizens, and in particular dissatisfied citizens, through organised civil society. It should not just listen to its citizens, but also address the issues on European society and policy that are most important to them.
Ako som už zdôraznila niekoľkokrát pri rôznych príležitostiach, EHSV sa musí ešte viac snažiť dostať bližšie k občanom prostredníctvom organizovanej občianskej spoločnosti, najmä k tým nespokojným, a to nielen preto, aby ich vypočul, ale aj preto aby prispel k prijatiu opatrení zameraných na tie problémy európskej politiky a spoločnosti, ktoré sa ich priamo dotýkajú.
The principle of differentiation is very simple.
Diferencovaný prístup je veľmi jednoduchý.
Let’s start with just one example: looking back, would we now have the euro if we had had to wait for it to be accepted by the 15 EU Member States?
Najprv sa pozrime do minulosti, odkiaľ si vezmem len jeden príklad: existovalo by euro, keby sme museli čakať, kým ho prijmú všetky členské štáty Európskej únie?
Only 11 — then 12 — wanted to press ahead.Yet, press ahead we did.
Najprv to bolo jedenásť krajín, potom dvanásť.
That is what differentiation is all about.
Napriek tomu sme ho prijali, a to sa nazýva diferenciácia.
There are many other examples I could mention.
Môžem uviesť aj ďalšie príklady.
Differentiation does not mean splitting Europe into a vanguard and the rest.
Diferenciácia nie je synonymom rozdelenia Európy, odstupu medzi „avantgardou“ a ostatnými.
It just means that some countries have scope to explore new avenues of joint action and cooperation, while others prefer — or are obliged — to wait.
Znamená, že v istom momente majú určité krajiny možnosť preskúmať ďalšie oblasti spoločných činností a spolupráce, kým ostatné chcú alebo musia počkať.
Differentiation is thus the key — and here I am speaking to the experts — to reconciling enlargement with deeper integration.
Diferenciácia je teda, a tu sa obraciam na odborníkov, kľúčom k zosúladeniu rozširovania a prehlbovania.
Aren’t we running a risk of creating an à la carte Europe?
Nevystavujeme sa riziku Európy„à la carte“?
It is up to us all to prove that the EESC, which will also celebrate its 50th anniversary in 2007, is fully playing its role as ‘the bridge between Europe and its citizens’.
Je úlohou nás všetkých dokázať, že EHSV, ktorý v roku 2007 tiež oslávi päťdesiat rokov svojej existencie, si dôsledne plní svoju funkciu„mostu medzi Európou a jej občanmi“.
Like you, the EESC president backs a communication strategy for the European venture.
Predsedníčka EHSV je podobne ako vy naklonená komunikačnej stratégii na tému európskeho projektu.
You have always been a staunch advocate of better communication in this area. Do you have any recommendations to give us?
Vždy ste pôsobili ako veľký zástanca lepšej komunikácie v oblasti vytvárania spoločnej Európy – máte pre nás nejaké odporúčania?
President of the European Economic and Social Committee 2004–2006
Nie, pretože existujú všeobecné pravidlá, ktoré platia pre všetkých v Únii.
No, because there are universal Union rules that apply to every country without exception.
Pre žiadny štát nemožno urobiť výnimku.
This keeps the ‘pact’ — the marriage bond — together, but, within that pact, some members may want to go further, while still sticking to the overall rules.
Významné dohody alebo veľké spojenecké zmluvy sa teda dodržiavajú, ale vo vnútri chcú niektorí napredovať rýchlejšie, pričom rešpektujú spoločné pravidlá.
That is what will give Europe new momentum.
To dodáva Európe novú dynamiku.
Absolutely not!
Určite nie.
I think that the current debate on a ‘Living Europe’ is crucial. It will enable us to bring home to people what Europe actually means and to show each and every citizen that he or she has a role to play.
Myslím si, že úvahy, ktoré v súčasnosti prebiehajú na „oživenie Európy“, predstavujú významný krok, ktorý nám všetkým môže pomôcť lepšie porozumieť významu Európy a ktorý ukazuje, že každý občan má v Európe svoju úlohu.
• EESC biannual conference:‘Living Europe: a challenge for civil society’ page 2
• Dvojročná konferencia EHSV „Prežívanie Európy: nový impulz pre európsku spoločnosť“ s. 2
• Towards a diversified energy mix with all options open by Ulla Birgitta Sirkeinen page 3
• Smerom k diverzifikovanému energetickému mixu otvorenému všetkým alternatívam – Ulla Birgitta Sirkeinen s. 3
Ljubljana, Slovenia, 15–17 November: EURO-MED summit of economic and social councils and similar institutions
Ľubľana, Slovinsko, 15. – 17. november: Summit hospodárskych a sociálnych rád a podobných inštitúcií – Euromed
• Organised civil society in the fight against climate change page 3
• Organizovaná občianska spoločnosť v boji proti klimatickým zmenám s. 3
Brussels, 29 and 30 November: Conference entitled ‘Towards a multi-age society: the cultural dimension of age policies’
Brusel, 29. – 30. november: Konferencia „Smerom k multigeneračnej spoločnosti: kultúrny rozmer politiky starnutia“
• European Physical Society receives the EESC’s 2006 prize for organised civil society page 4
• Európska fyzikálna spoločnosť získala cenu EHSV pre organizovanú občiansku spoločnosť 2006 s. 4
Living Europe: a new challenge for civil society he wondered how societies were forged.
Prežívanie Európy: nový impulz pre európsku spoločnosť aktivity EÚ.
The citizens’ right of initiative, as foreseen in the Constitution, was seen as an effective way of ensuring participation.
Ocenil prácu EHSV a označil jeho pôsobenie za „budíček“ pre občiansku spoločnosť.
The Committee played a key role here, not only by encouraging permanent dialogue between the public and the institutions, but also by providing a system and structure for the involvement of organised civil society, thus making participatory democracy a European reality.
Michel Delebarre, predseda Výboru regiónov, poukázal na kľúčovú úlohu územných samospráv a sociálnych partnerov pri vypracúvaní politík.
The EESC’s biennial conference, which traditionally marks the end of the EESC president’s term of office, took place on 18 and 19 September 2006.
V dňoch 18. a 19. septembra 2006 sa uskutočnila konferencia, ktorá sa tradične koná každé dva roky na záver mandátu predsedu EHSV.
The Committee welcomed numerous thinkers, writers, political decision-makers and officials to the conference for two days of intense discussion, inviting them to consider the question of ‘Living Europe: a challenge for civil society’.
Počas dvoch dní plných aktivít sa vo výbore stretli mnohí myslitelia, spisovatelia, politickí činitelia a zamestnanci správnych orgánov a zamýšľali sa nad témou „Prežívanie Európy: nový impulz pre európsku spoločnosť“.
The aim of the conference was to emphasise that a European identity does already exist but is not yet felt to be a part of people’s lives.
Konferencia mala za úlohu vyzdvihnúť skutočnosť, že európska identita už existuje, hoci ju ešte neprežívame naplno.
The European social model and the Union’s policies, such as agricultural policy or the Lisbon strategy, form the basis of this European identity which people experience as something not yet fully developed and which must be promoted in terms of how it is perceived and expressed.
Európsky model spoločnosti, politiky EÚ, ako sú poľnohospodárska politika alebo Lisabonská stratégia, tvoria základ tejto identity, jednotlivci ju však zatiaľ pociťujú len nepriamo. Preto je potrebné európsku identitu propagovať so zameraním na jej vnímanie a vyjadrovanie.
During the first working session, entitled ‘European values: identifying policies that realise European values effectively and in a balanced way’, the speakers, including MEPs Joseph Daul and Pierre Jonckheer and former Commissioner Franz Fischler, discussed how best to incorporate European values into Community policies to give them as concrete a form as possible.
Na prvej pracovnej schôdzi venovanej téme„Tvorba politík s efektívnym a vyváženým uplatňovaním európskych hodnôt“ diskutovali účastníci, medzi inými aj poslanci Európskeho parlamentu Joseph Daul a Pierre Jonckheer a Franz Fischler, bývalý člen komisie, o tom, akým spôsobom by sa dali európske hodnoty čo najlepšie skonkretizovať v politikách Spoločenstva.
On the second day, the Conference was divided into three workshops considering the ‘culture of economy’, the ‘culture of solidarity’ and the ‘culture of dialogue and participation’.
Na druhý deň sa pracovalo v troch skupinách, ktoré sa zaoberali hospodárskou kultúrou, kultúrou solidarity a kultúrou dialógu a participácie.
The conference’s closing session, entitled ‘European identity: mobilising people around a vision of the future of European society’, was addressed by Mr Friedrich Buttler, Director at the International Labour Organisation (ILO), who called for dialogue as an essential element of good governance, and by Odile Quintin, Director-General of the European Commission’s Education and Culture DG, who called upon Europe to be ‘specific, in order to be accepted by Europeans’.
Na záverečnej schôdzi nazvanej„Európska identita – angažovanosť občanov pri budovaní budúcnosti európskej spoločnosti“ sa Friedrich Buttler, riaditeľ Medzinárodnej organizácie práce, vyslovil za dialóg a zdôraznil, že práve dialóg je základným prvkom dobrej správy spoločnosti. Odile Quintin, generálna riaditeľka GR Európskej komisie pre vzdelávanie a kultúru, vyzvala Európu, aby sa „zamerala na konkrétnejšie aspekty, aby ju Európania lepšie prijali“.
She foresaw a‘new era of participation’ evolving in the continued absence of the Constitution, a time when the EESC would have a key role to play.
Podľa jej vyjadrení stojíme pred „novou érou občianskej účasti“, ktorá prinesie veľké zmeny, a to napriek tomu, že stále nemáme platnú Zmluvu o Ústave.
The main finding of the ‘culture of economy’ workshop, chaired by Giacomo Regaldo, Group I President, was that the EU should attach greater importance to action rather than to simple declarations of intent.
Na workshope o hospodárskej kultúre, ktorý viedol Giacomo Regaldo, predseda skupiny I, diskusia vyústila do záveru, že EÚ by sa mala väčšmi zamerať na činy než iba na prejavy o zamýšľaných aktivitách.
Its values should be clearly reflected in its policies and not simply function as slogans, as Anne-Marie Sigmund later stressed in the closing session.
Hodnoty EÚ by sa mali konkrétne odraziť v jej politikách a nemali by ostať len prázdnymi slovami, zdôraznila na záverečnom zasadnutí Anne-Marie Sigmund.
Jacques Delors, Anne-Marie Sigmund and Michel Delebarre discussing European identity at the opening of the Living Europe conference.
Jacques Delors, Anne-Marie Sigmund a Michel Delebarre diskutujú o európskej identite počas otvorenia konferencie „Prežívanie Európy“
A working group during discussions on day two.
Jedna z pracovných skupín počas diskusie v rámci druhého dňa konferencie
Culture creates collective identity
„Kultúra je zdrojom kolektívnej identity“
The many contributions made over the three working sessions allowed the participants to paint a picture of the Europe of today, identify its common values and analyse how they were reflected in the EU’s policies.
Po rozšírení sa prejavili veľké rozdiely, no napriek odlišným sociálnym systémom sa všetkých 25 krajín vyrovnáva s rovnakými problémami a vyznáva tie isté hodnoty. Solidarita by sa navyše mala stať aj prvkom vonkajšej politiky Európskej únie.
There was a consensus of opinion that European society was marked by the balance it had struck between economic activity, social policy, dialogue and participation.
Únia môže v mnohých globálnych otázkach vystupovať ako popredný aktér a pritom presadzovať aj vlastný model spoločnosti.
The ‘culture of solidarity’ workshop, chaired by Mario Sepi, Group II President, argued that there was a need to relaunch solidarity, a fundamental value of the European venture.
Na troch pracovných stretnutiach odzneli mnohé príspevky, vďaka ktorým si účastníci vytvorili obraz o súčasnej Európe, definovali spoločné hodnoty a uvažovali nad ich pretavením do politík Spoločenstva.
What is more, solidarity should act as a vital element structuring the European Union’s external policy. The EU could assert itself as leader in numerous global issues and promote its social model at the same time.
Diskutujúci sa zhodli na téze, podľa ktorej sa spoločnosť v krajinách EÚ vyznačuje rovnováhou medzi hospodárskou činnosťou, sociálnou politikou, dialógom a účasťou občanov na správe spoločnosti.
In his opening remarks, Jacques Delors addressed the question of the balance between society and the individual in a century of public opinion and the ‘McDonaldisation of the media’.
Vo svojom úvodnom vystúpení sa Jacques Delors venoval otázke rovnováhy medzi spoločnosťou a jednotlivcom v storočí, v ktorom vládne verejná mienka a nastáva tzv.„mcdonaldizácia médií“.
Quoting Simone Weil’s L’enracinement and the need for commitment,
S odkazom na dielo Simone Weil „L´enracinement“ (Zakorenenosť) a na potrebu angažovanosti si položil otázku, ako vzniká spoločnosť a navrhol tri spôsoby: schopnosť žiť spolu s ostatnými,
Workshop III on the ‘culture of dialogue and participation’, chaired by Staffan Nilsson, Group III President, looked into various mechanisms for consultation.
Tretí diskusný workshop, ktorý viedol Staffan Nilson, predseda skupiny III, sa zameral na kultúru dialógu a participácie a jeho účastníci diskutovali o rôznych mechanizmoch konzultácie.
To ensure that Europe ceased to be solely the preserve of the elite, there was a need to get the public involved
Ak má EÚ prestať byť len záležitosťou elity, treba dať aktívnu úlohu aj občanom a rozšíriť postupy konzultácie s Európanmi.
Summing up the intense and rich discussions, Anne-Marie Sigmund stated that the ‘values and objectives of the Union had to be at the heart of all its policies, and should not be mere slogans’.
Anne-Marie Sigmund zhrnula nanajvýš intenzívne a bohaté diskusie slovami, podľa ktorých by„hodnoty a ciele Únie mali byť jadrom všetkých jej politík a nemali by byť len prázdnymi slovami“.
In her opinion, culture creates collective identity, and this emotional side would help Europeans to participate in a European civil society.
Zdroj kolektívnej identity vidí v kultúre, pričom tento citový náboj pomôže Európanom podieľať sa na živote európskej spoločnosti.
She stated that the EU had to make participatory democracy a reality in order to regain the public’s support.
Uviedla, že ak chce EÚ získať podporu občanov, musí sa participatívna demokracia stať skutočnosťou.
(Continued from page 1 — Interview with Jacques Delors)
(pokračovanie zo strany 1)
A commitment to a humane and social Europe
Súhlasíte s touto analýzou, aj keď Zmluva o Ústave ešte nie je v platnosti?
Do you share that view even although the Constitution is not yet in force?
Záväzok voči humánnej a sociálnej Európe
The building at 99–101 rue Belliard, which houses the European Economic and Social Committee (EESC) and the Committee of the Regions (CoR), will henceforth be named after Jacques Delors.
Budova na Rue Belliard 99-101, v ktorej sídli Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) a Výbor regiónov (VR) bude odteraz niesť meno Jacquesa Delorsa.
During an official ceremony on 17 September, Anne-Marie Sigmund, outgoing President of the EESC, and Michel Delebarre, President of the CoR, set out the many reasons for associating the name of Jacques Delors with the homes of organised civil society and the regions, in particular his commitment to a European society characterised by dialogue, participation and decentralised action.
Na slávnostnom podujatí, ktoré sa konalo 17. septembra, odchádzajúca predsedníčka EHSV Anne-Marie Sigmund a predseda VR Michel Delebarre uviedli viacero dôvodov, prečo spojiť meno Jacquesa Delorsa so sídlom organizovanej občianskej spoločnosti a regiónov, a to predovšetkým jeho oddanosť voči európskej spoločnosti, pre ktorú je charakteristický dialóg, účasť a decentralizovaná činnosť.
Self-taught, he managed to successfully combine his studies, professional activities and commitment to Christian trade unionism.
Bol samouk. Svoje štúdium dokázal úspešne skombinovať s profesionálnou činnosťou a angažovaním sa v kresťanskom odborovom hnutí.
He quickly became an expert in social and economic affairs.
Čoskoro sa stal odborníkom v sociálnej a hospodárskej oblasti.
Former member of the European Parliament, Economics and Finance Minister under François Mitterrand and President of the European Commission from 1985 to 1995, Jacques Delors profoundly influenced European integration and made excellent use of his experience in economic and social affairs.
Ako bývalý poslanec Európskeho parlamentu, minister hospodárstva a financií vo vláde Françoisa Mitterranda a predseda Európskej komisie v rokoch 1985 až 1995, Jacques Delors hlboko ovplyvnil európsku integráciu a vynikajúcim spôsobom využil svoje skúsenosti v hospodárskej a sociálnej oblasti.