natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Longterm interest rate differentials remained comparatively large in Romania and Hungary, where they stood at around 340 and 280 basis points respectively.
Diferenciály dlhodobých úrokových mier zostali relatívne vysoké v Rumunsku a Maďarsku, kde dosiahli približne 340 a 280 bázických bodov.
In these countries, fiscal developments and external imbalances contributed to keeping longterm bond differentials high.
K udržaniu vysokých diferenciálov dlhodobých dlhopisov v týchto krajinách prispel fiškálny vývoj a vonkajšie nerovnováhy.
Additionally, for Romania this evolution is due to higher inflation rates during the last years.
V Rumunsku tento vývoj okrem iného súvisel s vyššími mierami inflácie v posledných rokoch.
In 2007 growth in credit to the private sector remained high in all noneuro area EU Member States.
Rast úverov súkromnému sektoru v roku 2007 vo všetkých členských štátoch EÚ nepatriacich do eurozóny zostal vysoký.
Towards the end of 2007 annual credit growth appeared to stabilise in many countries, partly reflecting the rise in bank interest rates.
Ku koncu roka 2007 ročný rast úverov v mnohých krajinách poukazoval na jeho stabilizáciu, čím čiastočne reagoval na zvýšenie bankových úrokových sadzieb.
However, it continued to accelerate in some countries, such as Bulgaria, the Czech Republic, Lithuania and Poland.
Napriek tomu v niektorých krajinách ako Bulharsko, Česká republika, Litva a Poľsko sa rast úverov aj naďalej zrýchľoval.
Credit growth was the most dynamic in the fastgrowing Baltic States, Bulgaria, Poland and Romania, with the growth rates standing between 32% and 62% at the end of 2007.
Úverová expanzia bola najdynamickejšia v rýchlo rastúcich pobaltských štátoch, Bulharsku, Poľsku a Rumunsku, kde miera rastu na konci roka 2007 dosiahla 32 % až 62 %.
In the Czech Republic, Cyprus, Hungary and Slovakia, the annual growth rate of credit to the private sector was between 19% and 29% in 2007.
Na Cypre, v Českej republike, Maďarsku a na Slovensku medziročný rast úverov súkromnému sektoru v roku 2007 dosiahol 19 % až 29 %.
Rapid credit expansion in these economies, with the exception of Cyprus, needs to be seen in the context of financial deepening.
Rýchlu úverovú expanziu v týchto ekonomikách, s výnimkou Cypru, je nevyhnutné vidieť v kontexte rozvoja finančného sektora.
Overall, between January 2007 and February 2008, stock markets in most noneuro area EU Member States recorded positive growth.
Akciové trhy v členských štátoch EÚ nepatriacich do eurozóny zaznamenali v období od januára 2007 do februára 2008 celkovo pozitívny rast.
Stock prices rose most in Bulgaria, Cyprus and Romania, clearly outperforming the average stock price developments in the euro area as measured by the Dow Jones EURO STOXX index.
Ceny akcií sa zvýšili najviac v Bulharsku, na Cypre a v Rumunsku a jasne predstihli priemerný rast cien akcií v eurozóne meraný indexom Dow Jones EURO STOXX.
In Estonia and Latvia, however, stock prices had declined by the end of February 2008 to the average levels prevailing in 2006, after reaching historical peaks during 2007.
V Estónsku a Lotyšsku však ceny akcií, po dosiahnutí historicky najvyšších hodnôt v roku 2007, do konca februára 2008 poklesli na priemerné úrovne prevládajúce v roku 2006.
Stock exchange indices in most noneuro area EU Member States declined in the wake of the turmoil in global financial markets during the summer months, as some investors withdrew their assets from stock markets in order to improve their overall liquidity.
Burzové indexy vo väčšine členských štátov EÚ nepatriacich do eurozóny najskôr v reakcii na turbulencie na globálnych finančných trhoch v letných mesiacoch poklesli, pretože niektorí investori na zlepšenie svojej celkovej likvidity sťahovali svoje aktíva z akciových trhov.
The negative sentiment in stock exchanges improved somewhat during September and October 2007.
Negatívne nálady na burzách sa počas septembra a októbra 2007 o niečo zlepšili.
Later, however, equity markets in most of the EU14 countries declined again owing to a lower global risk appetite, in line with stock markets in the euro area and other major economies.
Akciové trhy vo väčšine krajín EÚ 14 však neskôr opäť poklesli, čo v súlade s akciovými trhmi v eurozóne
and the United Kingdom, the annual rate of growth in credit to the private sector was around 13% at the end of 2007.
V Dánsku, Švédsku a Spojenom kráľovstve ročný rast úverov súkromnému sektoru dosiahol ku koncu roka 2007 okolo 13 %.
MONETARY POLICYThe primary objective for monetary policy in all noneuro area EU Member States is price
MENOVÁ POLITIKAHlavným cieľom menovej politiky vo všetkých členských štátoch EÚ nepatriacich do eurozóny je stabilita cien.
Table 11 Official monetary policy strategies of noneuro area EU Member States
V decembri 2007 bola hlavná sadzba menovej politiky znížená o 25
Inflation targeting under the conditions of ERM II
Inflačné cielenie v podmienkach ERM II
Exchange rate target: peg to the euro at BGN 1.95583 per euro within the framework of a currency board arrangement. Target: 3% ±1 percentage point until end-2009; thereafter 2% ±1 percentage point.
Kurzový cieľ: naviazanie na euro v kurze 1,95583 BGN/1 EUR v rámci v režimu menovej rady.Cieľ: 3 % ± 1 percentuálny bod do konca roku 2009, potom 2 % ± 1 percentuálny bod.
Managed floating exchange rate.
Riadený pohyblivý výmenný kurz.
Participates in ERM II with a ±2.25% fluctuation band around central rate of DKK 7.46038 per euro.Participates in ERM II with a ±15% fluctuation band around central rate of EEK 15.6466 per euro.
Účasť v ERM II s fluktuačným pásmom ± 2,25 % okolo centrálnej parity 7,46038 DKK/1 EUR. Účasť v ERM II s fluktuačným pásmom ±15 % okolo centrálnej parity 15,6466 EEK/1 EUR.
Latvia continues with a fluctuation band of ±1% as a unilateral commitment.Participates in ERM II with a ±15% fluctuation band around central rate of LTL 3.45280 per euro.
V rámci jednostranného záväzku zostáva Lotyšsko vo fluktuačnom pásme ±1 %. Účasť v ERM II s fluktuačným pásmom ±15 % okolo centrálnej parity 3,45280 LTL/1 EUR.
Lithuania continues with its currency board arrangement as a unilateral commitment.Infl ation target: 3% ±1 percentage point medium- term target.
V rámci jednostranného záväzku zostáva Litva naďalej v režime menovej rady. Inflačný cieľ: 3 % ± 1 percentuálny bod ako strednodobý cieľ.
Free-floating exchange rate since February 2008 when the exchange rate peg to the euro was abolished.Participated in ERM II with a ±15% fluctuation band around central rate of MTL 0.429300 per euro.
Od februára 2008, po zrušení naviazania výmenného kurzu na euro, neriadený pohyblivý výmenný kurz.Účasť v ERM II s fluktuačným pásmom ±15 % okolo centrálnej parity 0,429300 MTL/1 EUR.
Malta maintained the exchange rate against the euro unchanged from the central rate as a unilateral commitment.Infl ation target: 2.5% ±1 percentage point (12-month increase in the CPI).
V rámci jednostranného záväzku Malta udržiava stály kurz voči euru na úrovni centrálnej parity. Inflačný cieľ 2,5 % ±1 percentuálny bod (12-mesačné zvýšenie CPI).
Free-floating exchange rate.
Neriadený pohyblivý výmenný kurz.
Inflation target: 4%, 3.8% and 3.5%, ±1 percentage point for end-2007, 2008 and 2009 respectively.
Inflačný cieľ: 4 %, 3,8 % a 3,5 % ±1 percentuálny bod na konci roka 2007, 2008 a 2009.
Managed floating exchange rate.Participates in ERM II with a ±15% fluctuation band around central rate of SKK 35.4424 per euro.
Riadený pohyblivý výmenný kurz.
The inflation target for the period 2006-08 is set below 2.5% for end-2006 and below 2% for end-2007 and end-2008.Infl ation target: 2% increase in the CPI with a tolerance margin of ±1 percentage point.
Účasť v ERM II s fluktuačným pásmom ±15 % okolo centrálnej parity 35,4424 SKK/1 EUR.
Free-floating exchange rate. Inflation target: 2% as measured by the 12-month increase in the CPI 1).
Inflačný cieľ na obdobie 2006 – 2008 je do 2,5 % na konci roku 2006 a do 2 % na konci rokov 2007 a 2008.
In case of a deviation of more than 1 percentage point, the MPC is expected to write an open letter to the Chancellor of the Exchequer.
Inflačný cieľ: 2-percentné zvýšenie CPI v tolerančnom pásme ±1 percentuálny bod.
remain negative, against the background of fast real GDP growth, rising inflationary pressures and large persistent external imbalances.
V prípade odchýlky o viac ako 1 percentuálny bod sa očakáva, že výbor MPC sa otvoreným listom obráti na ministra financií. Neriadený pohyblivý výmenný kurz.
These often mirrored moves by the ECB, which in 2007 raised the minimum bid rate on the main refinancing operations of the Eurosystem by a total of 50 basis points, in two steps (in March and June), to 4.0%.
výhľadu znížila dňa 25. apríla 2007 svoju repo sadzbu spolu o 50 bázických bodov na 4,25 % (a rozšírila koridor jednodňových sadzieb okolo tejto sadzby).
In December 2007 the main policy rate was reduced by 25 basis points, thereby realigning itself with that of the euro area.
bázických bodov, čím sa zosúladila so sadzbou eurozóny.
The last interest rate decisions by the central banks of Cyprus and Malta were part of their final preparations before joining the euro area on 1 January 2008.
Posledné rozhodnutia centrálnych bánk Cypru a Malty o úrokových sadzbách boli súčasťou ich záverečných príprav pred vstupom do eurozóny 1. januára 2008.
Narodowy Bank Polski raised its main policy rate in four steps – by a total of 100 basis points – to 5%. In January and
Národná banka Slovenska na základe zmierneného inflačného ačného
February 2008 the main policy rate was raised again by a total of 50 basis points to 5.5%.
V januári a vo februári 2008 sa hlavná úroková sadzba opäť zvýšila spolu o 50 bázických bodov na 5,5 %.
A tightening was felt necessary given that inflation is likely to exceed the inflation target owing to real GDP growing above potential, high wage and unit labour cost growth and a loosening of fiscal policy.
Sprísnenie sa považovalo za nevyhnutné vzhľadom na to, že v dôsledku rastu reálneho HDP nad úrovňou potenciálu, vysokého rastu miezd a jednotkových nákladov práce a uvoľnenia fiškálnej politiky, inflácia pravdepodobne presiahne inflačný cieľ.
Sveriges Riksbank increased its main policy rate in five steps by a total of 125 basis points to 4.25% in February 2008 in order to bring the inflation forecast back to the target level of 2%.
Sveriges Riksbank zvyšovala svoju hlavnú úrokovú sadzbu v piatich krokoch spolu o 125 bázických bodov na úroveň 4,25 % vo februári 2008, aby vrátila prognózu inflácie k cieľovej úrovni 2 %.
In 2007 the Bank of England increased its main policy rate on three occasions – by a total of 75 basis points – to 5.75%, mainly against the background of firm growth and high inflation.
The Bank of England zvýšila svoju hlavnú menovopolitickú sadzbu pri troch príležitostiach, spolu o 75 bázických bodov na 5,75 %, reagujúc hlavne na rýchly rast a vysokú infláciu.
However, the Bank of England subsequently lowered it by 50 basis points to 5.25%.
Následne však Bank of England sadzbu znížila o 50 bázických bodov na 5,25 %.
The latest decisions were made amid signs of weaker growth momentum.
Posledné rozhodnutia reagovali na náznaky slabnúcej dynamiky rastu.
In contrast to most other countries, the Magyar Nemzeti Bank decreased its key interest rate in two steps – by 50 basis points altogether – to 7.5%, as the mediumterm inflation target seemed to be attainable.
Na rozdiel od mnohých iných krajín, Magyar Nemzeti Bank znížila svoju kľúčovú úrokovú sadzbu v dvoch krokoch, spolu o 50 bázických bodov na 7,5 %, keďže strednodobý inflačný cieľ sa javil dosiahnuteľný.
In 2007 Banca Naţională a României cut its key interest rate in four steps – by a total of 175 basis points – to 7.0% by June 2007, in view of an improving inflationary outlook and a stronger than expected appreciation of the nominal exchange rate.
Banca Naţională a României do júna 2007 znížila svoju kľúčovú úrokovú sadzbu v štyroch krokoch, spolu o 175 bázických bodov na 7,0 %, reagujúc na zlepšený inflačný výhľad a silnejšie než očakávané zhodnocovanie nominálneho výmenného kurzu.
However, in October 2007 and January and February 2008, the policy rate was increased by a total of 200 basis points to 9.0% on the back of the deteriorating inflation outlook owing to both supply and demand shocks.
V októbri 2007, januári a februári 2008 však vzhľadom na zhoršujúci sa inflačný výhľad, spôsobený
1MONETARY POLICY OPERATIONS, FOREIGN EXCHANGE OPERATIONS ANDINVESTMENT ACTIVITIES
1 OPERÁCIE MENOVEJ POLITIKY, DEVÍZOVÉ OPERÁCIE A INVESTIČNÉ AKTIVITY
1.1 MONETARY POLICY OPERATIONS
1.1 OPERÁCIE MENOVEJ POLITIKY
(basis points)
(bázické body)
On two occasions in 2007, namely on 8 March and 6 June, the Governing Council increased the minimum bid rate by 25 basis points, to 3.75% and 4.00% respectively.
V roku 2007 Rada guvernérov zvýšila minimálnu akceptovateľnú sadzbu dvakrát, 8. marca a 6. júna, vždy o 25 bázických bodov, na 3,75 %, resp. 4,00 %.
As on previous occasions since the amendment of the operational framework in March 2004, these interest rate changes did not influence liquidity conditions or the overnight money market rate in a noticeable way before they actually entered into effect, illustrating that the amended framework has significantly helped in shielding very shortterm money market interest rates from the impact of expectations about changes in the monetary policy stance.
Rovnako ako v prípadoch predchádzajúcich zmien v čase od úpravy operačného rámca v marci 2004, tieto zmeny úrokových sadzieb v čase pred ich vstúpením do platnosti významnejšie neovplyvnili stav likvidity alebo jednodňovú úrokovú mieru peňažného trhu, čo svedčí o tom, že zmenený operačný rámec významným spôsobom pomohol zabrániť tomu, aby očakávania zmien nastavenia menovej politiky ovplyvňovali veľmi krátkodobé úrokové peňažného trhu.
However, after 9 August 2007 the Eurosystem faced one of the most challenging periods for the implementation of monetary policy since the introduction of the euro, when the turmoil in financial markets originating from the US subprime mortgage market spilled over into the euro money market.
Z hľadiska implementácie menovej politiky však Eurosystém musel po 9. auguste 2007 čeliť najťažším skúškam od zavedenia eura, keď turbulencie na finančných trhoch, ktoré mali pôvod na trhu so subštandardnými hypotékami v Spojených štátoch, sa preniesli na eurový peňažný trh.
Within hours of the liquidity drying up in the euro money market on the morning of 9 August, the Eurosystem reacted by providing €95 billion of additional liquidity to the market at its policy rate of 4.00% in a fine-tuning operation with overnight maturity. This was the largest volume that had ever been allotted in a
V priebehu niekoľkých hodín, keď sa 9. augusta na eurovom peňažnom trhu začal prejavovať nedostatok likvidity, Eurosystém zareagoval tým, že prostredníctvom dolaďovacej operácie s jednodňovou splatnosťou dodal na trh za kľúčovú sadzbu 4,00 % dodatočnú likviditu vo výške 95 mld. EUR.
Thereafter, the Eurosystem’s open market operations continued to be heavily influenced by the turmoil until the end of 2007.
Išlo o najväčší objem, ktorý bol kedy pridelený v rámci dolaďovacej operácie.
LIQUIDITY NEEDS OF THE BANKING SYSTEM When supplying liquidity through open market operations, the Eurosystem takes into
Od tohto času až do konca roka 2007 boli operácie Eurosystému na voľnom trhu ďalej výrazne ovplyvňované týmito turbulenciami.
ending in 2007 increased by €0.2 billion to €0.9 billion, they remained negligible in relative terms at 0.5% of reserve requirements.
Hoci sa v udržiavacích periódach končiacich sa v roku 2007 priemerná výška nadbytočných rezerv zvýšila o 0,2 mld. EUR na 0,9 mld. EUR, ich relatívny objem, 0,5 % predpísaných rezerv, zostal zanedbateľný.
account a daily assessment of the liquidity needs of the aggregate euro area banking system.
POTREBY LIKVIDITY BANKOVÉHO SYSTÉMU Pri dodávaní likvidity prostredníctvom operácií na voľnom trhu Eurosystém zohľadňuje denné hodnotenie potrieb likvidity agregovaného bankového systému eurozóny.
These liquidity needs are determined by the sum of minimum reserve requirements, funds held in excess of these requirements on credit institutions’ current accounts with the Eurosystem (excess reserves) and autonomous factors.
Tieto potreby likvidity sa určia ako súčet minimálnych povinných rezerv, prostriedkov prevyšujúcich predpísané rezervy uložených na bežných účtoch týchto inštitúcií v Eurosystéme (nadbytočné rezervy) a autonómnych faktorov.
Autonomous factors are those items on the Eurosystem’s balance sheet, such as “banknotes in circulation” and “government deposits”, which have an impact on credit institutions’ current account holdings but are not under the direct control of the Eurosystem’s liquidity management.
Autonómne faktory sú tvorené položkami súvahy Eurosystému, ktoré ovplyvňujú výšku prostriedkov na bežných účtoch úverových inštitúcií, ale riadenie likvidity Eurosystému ich neovplyvňuje (napríklad bankovky v obehu a vklady verejnej správy).
In 2007 the average daily liquidity needs of the euro area banking system (see Chart 41) amounted to €441.5 billion, 5% higher than in 2006.
V roku 2007 dosahovala priemerná denná potreba likvidity bankového systému eurozóny (graf 41) 441,5 mld. EUR, čo bolo o 5 % viac ako v roku 2006.
The main reason for the increase was the continued growth in average reserve requirements, by 14%, to €187.4 billion, which was only partially offset by a decrease in autonomous factors of 2% to €252.2 billion.
Hlavným dôvodom tohto zvýšenia bol pokračujúci rast priemerného predpisu povinných minimálnych rezerv o 14 %, na 187,4 mld. EUR, čo bolo iba čiastočne kompenzované znížením autonómnych faktorov o 2 %, na 252,2 mld. EUR.
The liquidity-draining impact of the growth in banknotes was, however, more than offset by other autonomous factors.
Spomedzi autonómnych faktorov významný rast zaznamenali bankovky v obehu, aj
Although average excess reserves for the maintenance periods
Graf 41 Faktory likvidity v eurozóne v roku 2007
MINIMUM RESERVE SYSTEMCredit institutions in the euro area are required to hold minimum reserves on current accounts with the Eurosystem.
SYSTÉM MINIMÁLNYCH REZERVÚverové inštitúcie v eurozóne sú povinné udržiavať na účtoch NCB minimálne rezervy.
As has been the case since 1999, the minimum reserve requirements amounted to 2% of credit institutions’ reserve base in 2007.
Od roku 1999 sa určujú uplatnením 2-percentnej sadzby na základňu povinných minimálnych rezerv úverových inštitúcií.
It is the growth in the reserve base, which is determined by certain shortterm liabilities on credit institutions’ balance sheets, which explains the abovementioned 14% increase in the total amount of reserve requirements during 2007.
Práve rast tejto základne, ktorá sa stanovuje v závislosti na objeme niektorých krátkodobých pasív v súvahách úverových inštitúcií, je dôvodom už uvádzaného 14-percentného rastu celkovej výšky predpísaných povinných minimálnych rezerv v roku 2007.
Since for any maintenance period the Eurosystem remunerates the reserve holdings at a rate which is the average of the marginal rate of the MROs, the minimum reserve system does not impose noticeable costs on the banking sector.
Keďže udržiavané rezervy Eurosystém úročí sadzbou rovnajúcou sa priemernej limitnej úrokovej sadzbe HRO, systém povinných minimálnych rezerv nespôsobuje bankovému sektoru výraznejšie náklady.
At the same time, it fulfils two important functions in the operational framework for monetary policy implementation: first, it stabilises shortterm money market rates, because the reserve requirements have to be fulfilled only on average over the maintenance period, allowing credit institutions to smooth out temporary and unexpected liquidity inflows and outflows on their accounts; second, it enlarges the liquidity deficit of the banking system, i.e. banks’ overall need for refinancing from the Eurosystem.
Pritom však v operačnom rámci implementácie menovej politiky spĺňa dve významné funkcie: po prvé, stabilizuje krátkodobé úrokové miery peňažného trhu, nakoľko predpísané rezervy sa musia v udržiavacej perióde plniť iba na báze priemeru, čím umožňujú úverovým inštitúciám vyrovnávať dočasné a neočakávané prílevy a odlevy likvidity na svojich účtoch, a po druhé, zvyšuje deficit likvidity bankového systému, t. j. celkovú potrebu bánk refinancovať sa prostredníctvom Eurosystému.
(EUR billions) fi fine-tuning operations to manage the liquidity autonomous factors open market operations (outstanding volume)minimum reserve requirementscurrent accounts
Autonómne faktory Operácie na voľnom trhu (objem)Predpísané PMRStav na bežných účtoch
situation in the money market. All liquidity-providing operations have to be fully collateralised.
OBCHODY NA VOĽNOM TRHUNa riadenie stavu likvidity na peňažnom trhu využíva Eurosystém HRO, DRO a dolaďovacie operácie.
MROs are regular operations with a weekly frequency and normally have a maturity of one week.
Všetky operácie, ktorými sa dodáva likvidita, musia byť zabezpečené dostatočným kolaterálom.
They are the main instrument for managing the liquidity situation in the market and signalling the monetary policy stance.
Operácie HRO sú týždenné operácie poskytujúce likviditu; ich splatnosť je spravidla jeden týždeň.
While a wide range of counterparties (1,693 at the end of 2007) are eligible for these operations, 338 actually participated on average in 2007, 10% less than in
Sú hlavným nástrojom riadenia stavu likvidity na trhu a signalizácie nastavenia menovej politiky. V roku 2007 sa
no limits on bid rates) with a pre-announced allotment volume, which was set at €50 billion at the beginning of 2007.
pôsobila proti tlakom na zvyšovanie spreadu úrokovej miery EONIA.
LTROs are open to the same set of counterparties as MROs, 145 of which on average participated in LTROs in 2007, compared with 162 in 2006.
Od 9. augusta sa priemerná prideľovaná suma znížila na 200 mld. EUR, čo súvisí s poskytovaním dodatočnej likvidity v doplňujúcich DRO (ďalšie informácie sú uvedené nižšie a v boxe 9).
After 9 August 2007 two supplementary LTROs (with settlement on 24 August and 13 September) were conducted and later rolled over with an adjustment to the overall amount.
DRO sú pravidelné mesačné operácie poskytujúce likviditu, ich splatnosť je tri mesiace.
The benchmark allotment allows counterparties, in the aggregate, to maintain current accounts close to their reserve requirements, taking into account foreseen liquidity needs and liquidity imbalances that have already accumulated in the same maintenance period.
HRO vykonávali vo forme tendrov s variabilnou sadzbou a so stanovenou minimálnou akceptovateľnou sadzbou, ktorá je kľúčovou sadzbou menovej politiky ECB.
For an exact definition of the benchmark, see the box entitled “Publication of the benchmark allotment in the main refinancing operations” in the April 2004 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
Hoci sa na týchto operáciách môže zúčastňovať veľké množstvo zmluvných strán (1 693 na konci roka 2007), v priebehu roka 2007 sa ich v priemere zúčastnilo len 338, o 10 % menej ako v roku 2006 (377).
They are conducted as pure variable rate tenders (with
Do 8. augusta ECB v HRO v priemere prideľovala 292 mld. EUR.
MONETARY POLICY OPERATIONS DURING THE FINANCIAL MARKET VOLATILITY
OPERÁCIE MENOVEJ POLITIKY V ČASOCH ZVÝŠENEJ VOLATILITY NA FINANČNÝCH TRHOCH
Providing liquidity earlier in the reserve maintenance period
Včasnejšie poskytovanie likvidity v rámci udržiavacej periódy
In its open market operations the Eurosystem usually provides liquidity in a way that enables credit institutions to maintain current accounts with the Eurosystem which are close to their reserve requirements, thereby fulfilling these requirements proportionally over the maintenance period.
Eurosystém vo svojich operáciách na voľnom trhu zvyčajne poskytuje likviditu tak, aby úverové inštitúcie mohli udržiavať zostatky na svojich bežných účtoch v blízkosti predpísaného objemu minimálnych rezerv, a aby počas udržiavacej periódy mohli byť tieto objemy plnené rovnomerne.
This is achieved by allotting amounts in the main refinancing operations (MROs) which are close to the benchmark amount.
Dosahuje sa to prideľovaním súm v hlavných refinančných operáciách (HRO) v blízkosti referenčnej sumy.