natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Recentmoderate wage settlements, higher thanexpected labour productivity growth andmoderate import price developments over thepast year support the benign inflation outlook,although oil price developments may implysome additional external price pressures.Changes in indirect taxes and administeredprices will, according to Sveriges Riksbank,contribute around 0.2 percentage point toinflation in 2004.
Nedávny mierny vývoj v oblastimiezd, vyšší rast produktivity práce, než saočakávalo, a nevýrazný vývoj dovozných cienv poslednom roku podporujú priaznivý výhľadinflácie, hoci vývoj cien ropy môže znamenaťisté vonkajšie tlaky na ceny.
Upside risks to inflation aremainly associated with further oil priceincreases, which may result in higher wagedemands, while the strength of the recoverycould also be underestimated.
Úpravynepriamych daní a regulovaných cien podľav švédskej centrálnej banky prispejú k infláciiv roku 2004 približne hodnotou 0,2percentuálneho bodu.
Looking further ahead, maintaining anenvironment conducive to price stability in Sweden will be dependent on the continuationof appropriate monetary and fiscal policiesover the medium to long term.
Riziká rastu inflácievyplývajú najmä z ďalšieho rastu ceny ropy,ktorý môže vyústiť do požiadaviek na vyššiemzdy, a z prípadného podcenenia silyhospodárskeho oživenia.
Given that the CPI is often affected by transitory disturbanceswhich may not have permanent effects on inflation or the inflationprocess, Sveriges Riksbank has found it necessary to basemonetary policy decisions on other measures of inflation, e.g.UND1X which has shown relatively less variation.
Keďže index spotrebiteľských cien je často ovplyvnenýprechodnými výkyvmi, ktoré nemusia mať trvalý dopad nainfláciu alebo jej vývoj, švédska centrálna banka považovala zapotrebné založiť rozhodnutia v oblasti menovej politiky na inýchukazovateľoch inflácie, akým je napr. UND1X, ktorý vykazujerelatívne menej výkyvov.
UND1X isdefined as the CPI excluding interest expenditure and the directeffects of altered indirect taxes and subsidies.
UND1X sa definuje ako indexspotrebiteľských cien, ktorý nezahŕňa úrokové náklady a priamedopady zmeny nepriamych daní a dotácií.
Since 2001 inflation has mostly been somewhatabove 2%, while in 2001 and early 2003 it rosetemporarily to above 3%.
Tento vývoj vyplývalnajmä zo zníženia nepriamych daní a dotácií,z dopadov liberalizácie a slabšieho využívaniazdrojov do roku 1998, pričom istú úlohuv prípade inflácie CPI zohrali aj klesajúcehypotekárne úrokové miery.1 Od roku 2001 sainflácia nachádzala mierne nad 2%, pričomv roku 2001 a začiatkom roku 2003 sa dočasnevyšplhala nad hranicu 3%.
This partly reflectedrising electricity prices (due to low watersupplies in hydroelectric power plants), whilein 2001 high capacity utilisation, robustemployment growth and rising wage costs alsoplayed a role.
Tento nárast sčastispôsobilo zvýšenie cien elektrickej energie(v dôsledku nízkych stavov hladiny vody vovodných elektrárňach). V roku 2001 bol vývojinflácie ovplyvnený aj vysokým využitímzdrojov, výrazným rastom zamestnanostia zvýšením mzdových nákladov.
at enhancing competition in product markets,given the relatively high price level in Sweden,and at further improving the tax and benefitsystems and the functioning of the labourmarket in order to improve the incentives forlabour supply further.
Z pohľadu do vzdialenejšej budúcnostivyplýva, že udržanie prostredia napomáhajúceho cenovú stabilitu vo Švédskubude závisieť od pokračovania vhodnejmenovej a fiškálnej politiky v strednom aždlhodobom horizonte.
The share ofadministered prices in the HICP basket standsat around 3%, according to Sveriges Riksbank.While making the economy more resilient toshocks, structural reforms are also likely tocreate the best conditions for sustainableeconomic expansion and growth inemployment.
Okrem toho jevzhľadom na relatívne vysokú cenovú hladinuvo Švédsku dôležité posilniť národnú politikuzameranú na posilnenie konkurenčnéhoprostredia na trhoch tovarov a služieb a naďalšie zlepšenie daňového systému a systémuodmeňovania a fungovania trhu práce s cieľomešte zlepšiť motivačné činitele ponukypracovnej sily. Podiel regulovaných cien v koši HICP tvorí podľa švédskej centrálnej banky asi3%.
Social partners will need tocontribute to these objectives by keeping wageincreases in line with labour productivitygrowth and developments in competitorcountries.
Štrukturálne reformy okrem toho, žepomáhajú zvýšiť odolnosť švédskehohospodárstva voči šokom, pravdepodobnevytvoria najlepšie podmienky pre udržateľnýhospodársky rozvoj a rast zamestnanosti.K týmto cieľom budú musieť prispieť ajsociálni partneri tým, že pomôžu udržať rastmiezd v súlade s rastom produktivity prácea s vývojom v konkurenčných krajinách.
11.2FISCAL DEVELOPMENTS
11.2.FIŠKÁLNY VÝVOJ
It declined steadily between 1996 and 2000 andthen remained broadly constant.
V období rokov 1996 až 2003 sa pomerverejného dlhu k HDP znížil o 21,5percentuálneho bodu (graf 2a a tabuľka 5).Tento pokles prebiehal plynule od roku 1996 aždo roku 2000, odkedy sa pomer verejného dlhuv podstate nezmenil.
Looking atthe factors underlying the decline in publicdebt, the primary balance has been in surplussince 1996, more than compensating for theunfavourable growth/interest rate differentialfrom 1997 to 2002 (see Chart 2b).
Pohľad na faktory skrytéza znižovaním verejného dlhu ukazuje, žeprimárne saldo dosahovalo prebytok od roku1996, čím plne kompenzovalo nepriaznivýrozdiel medzi tempom rastu a úrokovýmimierami v období 1997 až 2002 (graf 2b).Primárny prebytok dosiahol vrchol v roku 2000hodnotou 9,2% HDP, v roku 2003 však klesolna 2,3% HDP.
In 2000 theprimary surplus peaked at 9.2% of GDP, tothen fall to 2.3% of GDP in 2003.
Výrazný rozdiel medzideficitom verejnej správy a zmenou štátnehodlhu sa vyskytol v roku 2001 a v menšej miere ajv rokoch 1998 a 2003.
Noticeabledeficitdebt adjustments occurred in 2001 and,on a smaller scale, in 1998 and 2003, all ofwhich had an increasing impact on the debtratio (see Table 6).
Vo všetkých trochprípadoch tento rozdiel spôsobil rast zadlženia(tabuľka 6).
The share of public debtwith a shortterm maturity has remainedroughly constant over the past few years.
V uplynulých niekoľkých rokochzotrval podiel krátkodobého verejného dlhu nastálej úrovni.
Onthe basis of the figures for 2003, the share ofshortterm debt is relatively high (see Table 5).Even taking into account the moderate level ofthe government debt ratio, fiscal balances aretherefore relatively sensitive to changes ininterest rates.
Údaje za rok 2003 ukazujú, žepodiel krátkodobého verejného dlhu jerelatívne vysoký (tabuľka 5). Aj keď vezmemedo úvahy primeranú úroveň pomeru verejnéhodlhu, rozpočtové saldá sú relatívne citlivé nazmeny úrokových mier.
While having fallensignificantly, the proportion of foreigncurrencydenominated public debt was stillnoticeable in 2003 but, taking the debt levelinto account, fiscal balances are relativelyinsensitive to changes in exchange rates.
Hoci sa objemverejného dlhu v cudzích menách významneznížil, jeho podiel bol v roku 2003 stálemarkantný.
Improving outturns can be observed in thebudget balance ratio from 1996 until 2000,although this development was partiallyreversed thereafter (see Table 7 and Chart 3a).The deficit became a surplus of 1.8% of GDPin 1998, which rose further to 5.1% in 2000.The surplus then declined sharply, leading to abalanced budget by 2002.
Pri danej úrovni dlhu sú všakrozpočtové saldá relatívne necitlivé na zmenyúrokových mier.
In the reference year 2003 Sweden recorded ageneral government surplus of 0.3% of GDP,thereby being comfortably below the 3%reference value for the deficit ratio (see Table4).
V roku 2003 dosiahlo Švédsko prebytokverejného sektora 0,3% HDP, a tým bezproblémov splnilo požiadavku na maximálnydeficit vo výške 3% (tabuľka 4).
The public debt ratio was 52.0% of GDP,i.e. below the 60% reference value. Comparedwith the previous year, the ratio of the budgetsurplus to GDP increased by 0.3 percentagepoint, and the public debt ratio decreased by0.6 percentage point.
Úroveňverejného dlhu bola 52,0% HDP, teda podreferenčnou hranicou vo výške 60%.V porovnaní s predchádzajúcim rokom sapomer prebytku rozpočtového hospodáreniak HDP zvýšil o 0,3 percentuálneho bodua pomer verejného dlhu sa znížil o 0,6percentuálneho bodu.
In 2004, a surplus of0.6% of GDP is expected, while the public debtratio is projected to decline to 51.6%.
V roku 2004 sa očakávaprebytok rozpočtového hospodárenia vo výške0,6% HDP a pokles pomeru verejného dlhu na51,6%.
Swedenis currently not in an excessive deficitsituation.
Švédsko sa v súčasnosti nenachádzav situácii nadmerného deficitu.
The budgetbalance data before and after these years willalso be affected.
Údajeo rozpočtovom hospodárení nie sú v súlade
Over the years 1996 to 2003, the public debt to GDP ratio decreased on balance by 21.5percentage points (see Chart 2a and Table 5).
Zlepšenie v oblasti produkcie možnopozorovať aj na pomere rozpočtového saldav období rokov 1996 až 2000, hoci tento vývojsa odvtedy čiastočne obrátil (tabuľka 7 a graf
Page 193
ŠVÉDSKO
SWEDEN and the economic downturn added further tothe negative development of the nominalbalance in 2001.
Po dosiahnutí vrcholu na úrovni 62,7%HDP v roku 1998 a 1999 štátne príjmy v roku2002 klesli na 58,1% HDP, ale v roku 2003opäť vzrástli na 58,4% HDP.
Nevertheless, most of thefiscal deterioration in 2001 and 2002 can beexplained by noncyclical factors, according to European Commission Services estimates,reflecting an income tax reform andexpansionary public spending policies in someareas, such as health care.
Okremtoho mal na rozpočtové saldo v období 1998 až2000 pozitívny dopad silný hospodársky rast.Necyklické faktory prispeli k zhoršeniurozpočtového salda v roku 1999, ale v roku2000 pomohli výsledok rozpočtového hospodárenia zlepšiť.
In 2003, thestructural balance improved while theeconomic cycle had a negative impact on theheadline budget balance.
V roku 2003sa štrukturálne saldo zlepšilo, zatiaľ čohospodársky cyklus mal na celkové rozpočtovésaldo negatívny vplyv.
Available evidencesuggests that temporary measures did not havean impact on the deficit in 2002 and 2003.
Dostupné údajenaznačujú, že dočasné opatrenia nemali dosahna deficity v rokoch 2002 a 2003.
of GDP on average over the business cycle,although the margin for compliance with thisrule is shrinking due to data revisions andrecent policy measures.
V súčasnosti niesú k dispozícii žiadne informácieo významnejších opatreniach s dočasnýmdopadom, ktoré by ovplyvnili rozpočet v roku2004.
In the draft Budget Billfor 2005, the government has also proposed amore expansionary fiscal policy for theupcoming years than foreseen in the latestconvergence programme.
V návrhu rozpočtu na rok2005 vláda na nadchádzajúce roky predpokladá expanzívnejšiu rozpočtovú politiku nežv Konvergenčnom programe.
If fiscal balancesturn out as targeted in the 2004 Spring Budget Bill and the Budget Bill for 2005, Sweden willnevertheless have complied with therequirements of the Stability and Growth Pact,by maintaining a mediumterm position closeto balance or in surplus.
Ak sa podarídosiahnuť rozpočtové ciele stanovené v jarnomnávrhu zákona o rozpočte na rok 2004a v návrhu zákona o rozpočte na rok 2005,Švédsko splní požiadavky Paktu stabilitya rastu dosiahnuť v strednodobom horizontevyrovnaný alebo prebytkový rozpočet.
There seems to belittle risk of Sweden breaching the 3% deficitlimit if public finances develop as planned.
Pokiaľbude vývoj napredovať podľa plánu, riziko, žeby Švédsko porušilo kritérium deficitu verejnejsprávy vo výške 3%, je malé.
As regards the longertermchallenges to public finances, however,maintaining a sufficient surplus until 2015 is acrucial pillar of Sweden’s strategy to cope withthe fiscal pressure emerging from demographicchanges. As shown in Table 8, a marked ageingof the population is expected from around 2010onwards.
Vzhľadom naproblémy, ktoré môžu v oblasti verejnýchfinancií nastať v dlhodobejšom horizonte, jevšak udržanie dostatočného prebytku štátnehorozpočtu do roku 2015 nevyhnutnou oporoušvédskej stratégie, ako sa vyrovnať s tlakmi na
Turning to trends in other fiscal indicators, itcan be seen from Chart 4 and Table 7 that thegeneral government total expenditure to GDP ratio declined rapidly from 1996 to 2000.The most significant contribution came frominterest payable (2.3 percentage points of GDP), social benefits other than in kind (2.2percentage points) and compensation ofemployees (1.5 percentage points of GDP).After 2001 total expenditure increased again,despite a further decline in interest payable.The main driving force was social benefits.Government revenue experienced relativelymoderate changes in relation to GDP between1996 and 2003.
Čo sa týka vývoja ostatných fiškálnychukazovateľov (graf 4 a tabuľka 7), pomercelkových výdavkov verejnej správy k HDPv rokoch 1996 až 2000 prudko klesol.
After peaking at 62.7% of GDPin 1998 and 1999, revenue declined to 58.1% of GDP in 2002, to increase thereafter to 58.4%of GDP in 2003.
K tomutrendu najviac prispeli nákladové úroky (2,3percentuálnymi bodmi HDP), sociálne dávkyiné ako nepeňažné (2,2 percentuálnymibodmi) a odmeny zamestnancov (1,5percentuálnymi bodmi HDP).
Sweden’s revenue andexpenditure ratios are high in comparison withother highly advanced economies.
Po roku 2001 saaj napriek ďalšiemu poklesu nákladovýchúrokov celkové výdavky opäť zvýšili, pričomhlavnou hybnou silou tohto zvýšenia bolisociálne dávky.
To address these challenges, Sweden alsoreformed its pension system in 1999.
V rokoch 1996 až 2003prechádzali príjmy verejného sektora vo
September 2004 close to historical averages ascalculated from the first quarter of 1996 andsince the launch of the euro (see Table 10).
Volatilita švédskejmeny vzrástla koncom roka 2003 a potom kukoncu sledovaného obdobia klesala (tabuľka9b).
Asregards other external developments, since1996 Sweden has maintained a sizeable surplusin its combined current and capital accountbalance against the background of a relativelylarge – at least until 2000 – net externalliability position (see Table 11).
Už mierny rozdiel krátkodobýchúrokových mier voči trojmesačnému EURIBORu ešte klesol v druhom štvrťroku2003 a v treťom štvrťroku 2004 sa stal celkomzanedbateľným vo výške 0,1 percentuálnehobodu (tabuľka 9b).
From 2000 thenet investment liability position declinedsteadily from 33.8% of GDP to 18.5% of GDPin 2003.
S cieľom čeliť týmto budúcim problémom Švédsko v roku 1999 reformovalo svojdôchodkový systém.
It may also be recalled that Sweden isa small, open economy with – according to themost recent data available – a ratio of foreigntrade in goods and services to GDP of 43.9%for exports and 36.9% for imports.
Výsledkom tejto zmeny je,že verejný priebežný dôchodkový systém terazfunguje ako teoreticky definovaný príspevkovýsystém, kde sa penzie automaticky upravujúpodľa zmien príspevkovej základnea očakávanej dĺžky života.
In 2003exports of goods to the euro area and to the EUas a share of total exports amounted to 38.2%and 57.0% respectively. The correspondingfigures for imports as a percentage of totalimports were 48.7% and 70.4%.
Ak však má byťnaplnený cieľ udržateľných verejných financií,je tiež potrebné prijať opatrenia, ktorézefektívnia ostatné oblasti ovplyvnenéstarnutím populácie, kde napríklad patrí ajzdravotníctvo.
11.4LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS
11.3.VÝVOJ VÝMENNÝCH KURZOV
During the reference period from October2002 to September 2004 the Swedish krona didnot participate in ERM II (see Table 9a). Afterrather large fluctuations from 2000 to 2002,the krona traded close to its October 2002average exchange rate against the euro (9.105kronor per euro, normalised to 100 in Chart 5),which is used as a benchmark for illustrativepurposes in the absence of an ERM II centralrate following a convention adopted in earlierreports, while not reflecting any judgement asto the appropriate level of the exchange rate(see Chart 5 and Table 9a).
Dlhodobejší pohľad ukazuje, že reálnyvýmenný kurz švédskej koruny – voči euru iv efektívnom vyjadrení – v septembri 2004dosahoval úroveň blízku historickémupriemeru počítanému od prvého štvrťroku1996 a od zavedenia eura (tabuľka 10).V zahraničnej oblasti si Švédsko na pozadírelatívne vysokej (aspoň do roku 2000) čistejzahraničnej pasívnej pozície udržalo významnýprebytok na spojenom bežnom a kapitálovomúčte (tabuľka 11).
Both the maximumupward and downward deviations from thisbenchmark value – based on tenday averagesof daily data – were 1.6% in this period.
Od roku 2000 čistáinvestičná pasívna pozícia rovnomerne klesalaz 33,8% HDP na 18,5% HDP v roku 2003.
Overthe summer of 2003 the krona temporarilydepreciated, possibly in connection withmarket uncertainty over the outcome of thereferendum in September 2003 on whether Sweden should adopt the euro.
Tutreba pripomenúť, že Švédsko je krajinas malou otvorenou ekonomikou, ktorá podľaposledných dostupných údajov dosahuje pomerzahraničného obchodu s tovarmi a službamik HDP vo výške 43,9% na strane vývozua 36,9% na strane dovozu.
Following thereferendum, the krona strengthened relativelyquickly.
V roku 2003 tvorilvývoz tovarov do eurozóny a do EÚ 38,2%,resp. 57,0% z celkového objemu vývozu.Podiel dovozu z eurozóny a z EÚ predstavoval48,7% a 70,4% z celkového objemu dovozu.
Overall, the changes in the level of the Swedishkronaeuro exchange rate were lesspronounced within the period under reviewthan throughout the longer period between theeuro launch in January 1999 and the end of September 2004.
V sledovanom období od októbra 2002 doseptembra 2004 švédska koruna nebolazapojená do mechanizmu ERM II (tabuľka9a).
Nevertheless, between October 2002 and September 2004 thevolatility of the exchange rate of the kronaagainst the euro, measured by annualisedstandard deviations of daily percentagechanges, remained relatively high.
Po období dosť výrazných pohybovv rokoch 2000 až 2002 sa švédska menaobchodovala blízko svojho priemerného kurzuz októbra 2002 (9,105 švédskej koruny za euro,zodpovedá hodnote 100 v grafe 5), ktorý sapoužíva ako referenčný na ilustratívne účelyv súlade s konvenciou prijatouv predchádzajúcich správach, keďže centrálnaparita ERM II neexistuje, pričom nevyjadrujehodnotenie primeranosti výmenného kurzu(graf 5 a tabuľka 9a).
Thevolatility increased slightly in late 2003 beforedecreasing towards the end of the reviewperiod (see Table 9b).
Maximálna horná ajdolná odchýlka od referenčnej hodnoty (nazáklade desaťdňových kĺzavých priemerovdenných údajov) dosiahla v tomto období1,6%.
The modest shortterminterest rate differential against the threemonth EURIBOR decreased further as of thesecond quarter of 2003, becoming insignificant(0.1 percentage point) by the third quarter of2004 (see Table 9b).
V lete 2003 došlo k dočasnémuznehodnoteniu meny, čo môže súvisieťs neistotou trhu ohľadom výsledkuseptembrového švédskeho referenda o prijatíeura.
In a longerterm context, both bilaterallyagainst the euro and in effective terms, the realexchange rate of the Swedish krona stood in
Po referende koruna opäť relatívnerýchlo posilnila.
It thenincreased until early 2003 and subsequentlyoscillated around 0.5 percentage point formuch of the period until August 2004, when itstood at 0.2 percentage point.
V sledovanom období od septembra 2003 doaugusta 2004 dosahovali dlhodobé úrokovémiery vo Švédsku v priemere 4,7%, nachádzali
SWEDEN inflation differential between Sweden and theeuro area in the course of 2001 and globaluncertainty following the events of 11September 2001.
Následne začali stúpať, čoodzrkadľovalo vplyv rastúcich zahraničnýchvýnosov, ako aj postupné zlepšeniehospodárskeho výhľadu krajiny.
Furthermore, a weakening ofthe Swedish krona against the euro hastypically been associated with a widening ofthe interest rate differential.
Potom doaugusta 2004, keď dosiahol 0,2 percentuálnehobodu, tento rozdiel väčšinou osciloval okoloúrovne 0,5 percentuálneho bodu.
Nevertheless,reduced uncertainty combined with thegradual global recovery and an improvement inthe country’s public finances have helped tocontain the longterm interest ratedifferential, which benefited further fromrelatively low inflation expectations in Swedenfor most of the reference period.
Rozdiel v úrokových mierachpomohlo zvládnuť zníženie neistoty spolus postupným oživením svetového hospodárstvaa zlepšením stavu švédskych verejnýchfinancií. K tomuto procesu navyše pozitívneprispeli očakávania relatívne nízkej inflácie poväčšinu referenčného obdobia.
For the concluding summary on Sweden,please see the “Introduction and Executive Summary”.
Súhrnné hodnotenie Švédska je v časti „Úvod azhrnutie“.
1PRICE DEVELOPMENTS
1.CENOVÝ VÝVOJTabuľka 1Inflácia HICPGraf 1Cenový vývoj
General government gross debt(a)Levels
2.FIŠKÁLNY VÝVOJTabuľka 4Fiškálna pozícia verejnej správy Graf 2Hrubý dlh verejnej správy(a)Úroveň(b)Ročné zmeny a ich príčiny
Page 197
ŠVÉDSKO
(annual average percentage changes)1)
(priemerná ročná percentuálna zmena1)
Stock prices (OMX Index) 4)
Bankové úvery 4)
Sources: Eurostat and national data (CPI, residential property prices) and European Commission (output gap).Note: a positive (negative) sign indicates an appreciation (depreciation).1) Total industry excluding construction, domestic sales.2) Definition conforms to ILO guidelines.3) Nominal effective exchange rate.4) Annual percentage change of end of period data, ECB definition.
Zdroj: Eurostat, národné údaje (CPI, ceny obytných nehnuteľností) a Európska komisia (produkčná medzera).Poznámka: Kladné znamienko znamená zhodnotenie a záporné znehodnotenie meny.1) Priemysel okrem stavebníctva, domáci odbyt.2) Definícia v súlade so smernicami Medzinárodnej organizácie práce.3) Nominálny efektívny výmenný kurz.4) Ročná percentuálna zmena údaja z konca obdobia, definícia ECB.
Page 199
ŠVÉDSKO
Sources: European Commission Services estimates and ECB calculations.Note: In Chart 3 (b) negative values indicate a contribution to an increase in deficits, while positive values indicate a contribution to theirreduction.
Zdroj: Výpočty Európskej komisie a ECB.Poznámka: Záporné hodnoty v grafe 3 (b) znamenajú príspevok k zvýšeniu deficitu, kladné k jeho zníženiu.
Sources: ESCB and European Commission.Note: Differences between totals and the sum of their components are due to rounding.1) Includes the difference between the nominal and market valuation of general government debt at issue.2) Transactions in other accounts payable (government liabilities) and sector reclassifications.
Zdroj: ESCB a Európska komisia.Poznámka: Rozdiely medzi výslednou sumou a súčtom položiek sú spôsobené zaokrúhľovaním.1) Vrátane rozdielov medzi nominálnym a trhovým ocenením štátneho dlhu v čase emisie.2) Transakcie s ostatnými pohľadávkami (pasíva vlády) a sektorové preklasifikácie.
Page 201
ŠVÉDSKO
The item ’impact of swaps and FRAs’ is equal to the difference between the interest (or deficit/surplus) as defined in theexcessive deficit procedure and in ESA 95.
Položka „Dopady swapov a kontraktov FRA“ sa rovná rozdielu medzi úrokmi (alebo deficitom/prebytkom) podľadefinície uvedenej v Postupe v prípade nadmerného deficitu a v ESA 95.
(b) Key indicators of exchange rate pressure for the Swedish krona
(b) Kľúčové indikátory tlakov na výmenný kurz švédskej koruny
Chart 5 Swedish krona: Exchange rateagainst the euro
Graf 5 Švédska koruna – výmenný kurz voči euru
Source: ECB.Note: An upward movement of the line indicates an appreciationof the Swedish krona, while a downward movement indicates adepreciation.
Zdroj: ECB.Poznámka: Pohyb krivky nahor znamená zhodnotenie švédskejkoruny a nadol jej znehodnotenie.
Page 203
ŠVÉDSKO
Table 10 Swedish krona: Real exchange rate developments
Tabuľka 10 Švédska koruna – vývoj výmenného kurzu
STATISTICAL METHODOLOGY OF CONVERGENCEINDICATORS
METODIKA ŠTATISTIKY KONVERGENČNÝCH UKAZOVATEĽOV
STATISTICAL METHODOLOGY
METODIKA ŠTATISTIKY
This annex provides information on thestatistical methodology of the convergenceindicators and details of the harmonisationachieved in these statistics.
Obsahom prílohy sú informácie o metodikeštatistického spracovania konvergenčných ukazovateľov a o dosiahnutom stupniharmonizácie týchto štatistických údajov.