natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Exceptionsto this pattern are displayed by France, Italy and Bulgaria,where cannabis use is relatively high but binge drinking isrelatively low.
Výnimky z tohto vzoru uviedli vo Francúzsku, v Taliansku a Bulharsku, kde je užívaniekanabisu relatívne časté, ale opíjanie relatívne zriedkavé.
Other drugs
Ostatné drogy
The ESPAD survey reported on the use of ‘magicmushrooms’ for the first time in 2003.
Po prvýkrát sa uvádzalo užívanie „magických húb“ v prieskume ESPAD v roku 2003.
Prevalence estimatesfor use of ‘magic mushrooms’ among 15- to 16-year-oldschool students exceeded or equalled those for LSD or otherhallucinogenic drugs in most of the countries thatparticipated(31).
Odhady prevalencieužívania „magických húb“ medzi 15- až 16-ročnýmiškolákmi prevýšili odhady pri LSD alebo inýchhalucinogénnych drogách vo väčšine zúčastnených krajín,alebo sú rovnaké (31).
In addition, compared with lifetimeexperience of ecstasy use, lifetime prevalence of magicmushrooms use was higher in Belgium, Germany and France and the same in the Czech Republic, Denmark, Italy,the Netherlands and Poland.
Navyše, v porovnaní s celoživotnouskúsenosťou užívania extázy bola celoživotná prevalenciaužívania magických húb vyššia v Belgicku, Nemecku a vo Francúzsku a rovnaká v Českej republike, Dánsku,Taliansku, Holandsku a Poľsku.
Lifetime prevalence of magicmushrooms use was zero in Cyprus, Finland and Romania,rising to 4%in Germany, Ireland and the United Kingdom,and to 5%in Belgium, France and the Netherlands.Prevalence is highest in the Czech Republic (8%).
Celoživotná prevalenciaužívania magických húb bola nulová na Cypre, vo Fínsku a v Rumunsku, stúpajúca na 4% v Nemecku, Írsku a Spojenom kráľovstve a na 5% v Belgicku, vo Francúzskua v Holandsku.
Trenddata for the use of magic mushrooms are not available.
Najvyššia prevalencia je v Českej republike(8%).
Prevalence of ecstasy use was higher than that ofamphetamine use in 14 of the EU and candidate countriesreported in the 2003 ESPAD survey(29).
V 14 spomedzi štátov EÚ a kandidátskych krajín bolapodľa prieskumu ESPAD 2003 (29) prevalencia užívaniaextázy vyššia, ako užívania amfetamínu.
The lowest levelsof lifetime use of ecstasy (2% and under) were found in Denmark, Greece, Cyprus, Lithuania, Malta, Finland,Sweden, Norway, Romania and Turkey.
Najnižšie úrovneceloživotného užívania extázy (2% a menej) zistili v Dánsku, Grécku, na Cypre, v Litve, na Malte, vo Fínsku,Švédsku, v Nórsku, Rumunsku a Turecku.
Higher prevalencerates, ranging from 3% to 4%, were reported in Belgium,Germany, France, Italy, Latvia, Austria, Poland, Portugal,Slovenia, Slovakia and Bulgaria.
Vyššie hodnotyprevalencie, od 3 do 4%, uviedli Belgicko, Nemecko,Francúzsko, Taliansko, Lotyšsko, Rakúsko, Poľsko,Portugalsko, Slovinsko, Slovensko a Bulharsko.
The countries withhighest lifetime prevalence rates for ecstasy use were the Czech Republic (8%); and Estonia, Spain, Ireland, the Netherlands and the United Kingdom (all 5%).
Najvyššiehodnoty celoživotnej prevalencie užívania extázy boli v Českej republike (8%) a v Estónsku, Španielsku, Írsku,Holandsku a Spojenom kráľovstve (po 5%).
Individuals’ values and behaviours are influenced by whatthey perceive to be the normality in their social environment,and this is especially true of young people.
Pokiaľ ide o mieru prevalencie v rôznych obdobiach,najvyššia miera celoživotnej prevalencie užívania extázy
Regarding prevalence rates over different periods, thehighest rate of lifetime prevalence of ecstasy use in 2003was 8%, compared with 5% for use during the last12months (recent use) and 2% for use during the lastmonth (current use).
Hodnoty a správanie jednotlivcov ovplyvňuje to, čo vnímajú ako obvyklé vo svojom sociálnom prostredí
)A second Eurobarometer survey (Eurobarometer, 2004), ‘Young people and drugs’, was conducted in 2004.
)Vroku 2004 sa uskutočnil druhý prieskum Eurobarometra (Eurobarometer 2004), Young people and drugs[Mládež a drogy].
This non-probability sample survey comprised 7659 young people aged 15 to 24 in the 15 Member States included in the previous 2002 survey.(26)See Figure EYE-1 (part v) in the 2005 statistical bulletin.(27)See Figure EYE-1 (part vi) in the 2005 statistical bulletin.(28)See Figure EYE-1 (part viii) in the 2005 statistical bulletin.(29)See Figure EYE-2 (part iv) in the 2005 statistical bulletin.(30)See Figure EYE-2 (part i) in the 2005 statistical bulletin.(31)See Figure EYE-2 (part v) in the 2005 statistical bulletin.
Prieskum sa uskutočnil na náhodnej vzorke 7659 mladých ľudí vo veku 15–24 rokov v15 členských štátoch, vktorých sa konal i predchádzajúci prieskum vroku 2002.(26)Pozri obrázok EYE-1 (časť v) vštatistickej ročenke 2005.(27)Pozri obrázok EYE-1 (časť vi) vštatistickej ročenke 2005.(28)Pozri obrázok EYE-1 (časť viii) vštatistickej ročenke 2005.(29)Pozri obrázok EYE-2 (časť iv) vštatistickej ročenke 2005.(30)Pozri obrázok EYE-2(časť i) vštatistickej ročenke 2005.(31)Pozri obrázok EYE-2(časť v) vštatistickej ročenke 2005.
Annual report 2005: the state of the drugs problem in Europe ground, and Member States are now increasingly linkingtobacco control policies with drug prevention.
Výročná správa 2005: stav drogovej problematiky v Európe s prísnejšou kontrolou (napr. vo Francúzsku, Švédsku a v Nórsku).
Thechallenge for prevention is to provide young peoplewith social and cognitive strategies to manage theseinfluences.
Výzvou pre prevenciu je ponúknuť mladýmľuďom sociálne a kognitívne stratégie na vyrovnanie sa s týmito vplyvmi.
It is therefore not realistic to assess theeffectiveness of prevention policies using data on drug useby young people, particularly not estimates ofexperimental use, as they reflect societal norms and notgenuine problem behaviour.
Nie je preto realistické posudzovaťúčinnosť preventívnej politiky na základe údajov o užívanídrog mladými ľuďmi, najmä nie na základe odhadovexperimentálneho užívania, ktoré kopírujú spoločenskénormy a nie skutočné problémové správanie.
In all Member States, schools are considered the mostimportant setting for universal prevention, and there hasbeen a noticeable increase in the emphasis placed onschool-based prevention in national strategies and in thestructured implementation of this approach.
Vo všetkých členských štátoch sa považujú školy zanajdôležitejšie prostredie univerzálnej prevencie a dôrazna prevenciu na školách sa v národných stratégiách a v štruktúrovanom uskutočňovaní tohto prístupu viditeľnezvýšil.
This isreflected in the expansion of school drug policies(Figure2) and the development of specific modular drugprevention programmes for schools as well as improvedteacher training.
Odzrkadlilo sa to v rozšírení školských drogovýchpolitík (obrázok 2) a vo vývoji špecifických modulárnychprogramov drogovej prevencie pre školy, ako ajvzlepšenej odbornej príprave učiteľov.
Instead, prevention should be evaluated against a numberof clear criteria: well-defined objectives, target groups andactions set out in national strategies and based on theinternational knowledge base; quality control measures;the development of selective prevention measures and offamily-based prevention; and regulatory measures on legaldrugs aimed at influencing the social norms that implycondonation of or consent to particular consumptionbehaviours.
Štruktúrovanejšie programy prevencie zaviedlo (Dánsko má svoj prvý školský program životnýchzručností), rozšírilo (Nemecko) alebo plánuje zaviesť(Francúzsko a Taliansko vo svojich národných stratégiách)
More countries than before have introduced (Denmark hasits first school-based life skills programme), expanded(Germany) or are planning (France and Italy, in theirnational strategies) more structured prevention programmes.For example, in 2003, prevention programmes were beingimplemented in 60%of Polish schools.
Namiesto toho by sa mala prevencia hodnotiť podľaviacerých zrozumiteľných kritérií: jednoznačnedefinovaných cieľov, cieľových skupín a činnostístanovených v národných stratégiách a vychádzajúcich z medzinárodnej bázy znalostí; opatrení kontroly kvality;vypracovania opatrení selektívnej prevencie a rodinnejprevencie; a regulačných opatrení o legálnych drogách s cieľom ovplyvňovať spoločenské normy, ktorých súčasťouje tolerovanie určitých spotrebných návykov alebo súhlas s nimi.
Figure 2: Development of school policies
Obrázok 2:Vývoj školskej politiky
Very common
Celkom bežné
Regularly available
Zvyčajne dostupné
Sporadically found
Zriedkavé alebo nedostupné
Seldom or not available
Žiadne informácie
Control measures on legal drugs help to establish thenormative foundations on which other prevention measurescan be built.
Opatrenia na kontrolu legálnych drog pomáhajú vytváraťnormatívne základy, na ktorých možno budovať ďalšiepreventívne opatrenia.
Societal norms that support tobacco andalcohol use and tolerate their influence on behaviour arewell-known risk factors for a sympathetic attitude to anduse of illicit drugs (Becoña, 2002).
Spoločenské normy, ktorépodporujú užívanie tabaku a alkoholu a tolerujú ich vplyvna správanie, sú dobre známymi rizikovými faktormizhovievavého postoja k nelegálnym drogám a ich užívaniu(Becoña 2002).
Contrary to popularbelief, societal norms are influenced more by controlpolicies than by mass media campaigns or educationalapproaches (Hawks et al., 2002; Canning et al., 2004).Eurostat (2002) compared tobacco control measures andsmoking indicators in children/adolescents in EU Member States and found a relationship between the rigidity oftobacco control policies (advertising ban, age limits onpurchasing, restrictions, etc.) and smoking habits.
Na rozdiel od všeobecne rozšírenéhopresvedčenia ovplyvňuje spoločenské názory viac politikakontroly, než masmediálne kampane alebo výchovnémetódy (Hawks a kol. 2002; Canning a kol.
Smokingrates among adolescents were found to be higher incountries with relatively lenient policies (e.g. Denmark,Germany and the United Kingdom) than in countries withstricter controls (e.g. France, Sweden and Norway).
2004).Eurostat (2002) porovnal opatrenia na kontrolu tabaku a indikátory fajčenia detí/mladistvých v členských štátoch EÚ a zistil súvislosť medzi prísnou politikou kontroly tabaku(zákaz reklamy, vekové obmedzenie kupujúcich, zákazyatď.) a fajčiarskymi návykmi.
It isknown that the impact of prevention interventions is limitedif they are counteracted, or at least not supported, bysocietal norms and policies. EU and WHO initiatives(Aspect Consortium, 2004) in this field have gained
Zistená miera výskytufajčiarov medzi mladistvými bol vyššia v krajinách s relatívne zhovievavou politikou (napr. v Dánsku,Nemecku a Spojenom kráľovstve), než v krajinách
Chapter 2: Schools, youth and drugs programmes are essential, particularly in countries whereprevention is strongly decentralised.
Kapitola 2 – Školy, mládež a drogy viac krajín ako v minulosti.
Contents of programmes and activities
Napríklad v roku 2003 bolizavedené preventívne programy v 60% poľských škôl.
An increase in programme-based approaches andimproved standardised information collection haveenabled the contents of, and trends in, prevention policiesto be reviewed and compared across the EU.
Usmernenia alebo normyuplatňovania preventívnych programov sú nevyhnutnénajmä v krajinách, v ktorých je prevencia dôslednedecentralizovaná.
Theinformation usually comes from national experts or expertgroups who have a reliable overview of their country’ssituation that allows them to come up with standardisedratings or from quantitative data on monitored,programme-based interventions that is available in some Member States, e.g. Greece and Hungary.
Zvýšenie počtu programových prístupov a zlepšený zberštandardizovaných informácií umožnili kontrolovať a porovnávať v EÚ obsah a trendy preventívnych politík.Informácie zvyčajne prichádzajú od národnýchodborníkov alebo skupín odborníkov, ktorí majú spoľahlivýprehľad o situácii vo svojej krajine, čo im umožňujepracovať so štandardizovanými hodnoteniami alebo s kvantitatívnymi údajmi o sledovaných programovýchpodujatiach, ktoré sú k dispozícii v niektorých štátoch,napr. v Grécku a Maďarsku.
Greece provides a particularly good example of movingprevention policies away from traditional information-basedand individualistic (counselling) approaches towards theimplementation of a true public health strategy that canmaximise coverage through programme-based approaches.The number of school-based prevention programmes in Greece more than doubled between 2000 and 2003, andfamily-based programmes increased threefold over thesame period.
Grécko je obzvlášť dobrým príkladom ústupu preventívnejpolitiky od prístupu založeného na tradičnom a individuálnom informovaní (poradenstve) a prechodu na uskutočňovanie skutočnej stratégie verejného zdravia,ktorá môže maximalizovať dosah programových prístupov.Počet programov prevencie na školách sa v Grécku v rokoch 2000 až 2003 viac ako zdvojnásobil a početrodinných programov sa v tom istom období strojnásobil.
Malta and the United Kingdom also increasedthe role of programme-based approaches in theirprevention policies: the ‘Blueprint programme’ seeks todetermine how international research on effective drugprevention can be adapted within the English schoolsystem, and is based upon evidence suggesting thatcombining school-based education on drugs with parentalinvolvement, media campaigns, local health initiatives andcommunity partnerships is more effective than schoolinterventions alone.
Aj Malta a Spojené kráľovstvo prehĺbili rolu programovéhoprístupu vo svojej preventívnej politike: program Blueprintsa snaží zistiť, ako prispôsobiť medzinárodný výskumúčinnej drogovej prevencie anglickému školskému systémua založený je na dokazovaní tvrdenia, že kombinovanieškolského vzdelávania o drogách so zapojením rodičov, s mediálnymi kampaňami, miestnymi zdravotníckymipodujatiami a partnerstvom spoločenstva je účinnejšie než osamotené školské zásahy.
Six million pounds (EUR8.5 million) has been allocated to this programme over five years(32
Za päť rokov bolo na tentoprogram vyčlenených šesť miliónov libier (8,5 mil. eur) (32).
For instance, most Member States have implementedpersonal and social skills training in schools as a preventionapproach.
Kontrola a zlepšovanie kvality prevencie závisípredovšetkým od získania vierohodného prehľadu o jestvujúcich činnostiach a ich obsahu.
Topics covered include decision-making, coping,goal-setting and assertiveness, communicating and showingempathy. This evidence-based technique, which is derived from social learning theories(35), seems now to be an
Členské štáty pretopripisujú stále väčší význam monitorovaniu programov prevencie, ako ilustrujú nové programy v Nemecku (33) a Nórsku (34) alebo maďarský výskumný projekt „Svetlá
Monitoring and quality control important methodology in most Member States, even incountries where programme-based approaches do not exist(France, Luxembourg and Sweden) (Table 2).
Napríklad väčšina členských štátov zaviedla akopreventívne opatrenie na školách nácvik osobných a spoločenských zručností.
Estonia reportsthe widespread use of a book that teaches social skills.
Medzi jeho témy patrírozhodovanie, riešenie problémov, určovanie cieľov a asertivita, komunikácia a empatia.
Controlling and improving the quality of prevention ishighly dependent on first having a meaningful overview ofexisting activities and their contents. Accordingly, Member States are giving increasing importance to monitoringprevention programmes, as exemplified by new schemes in
Táto technikazaložená na dôkazoch, ktorá je odvodená z teóriísociálneho učenia (35), sa v súčasnosti javí ako dôležitámetodika vo väčšine členských štátov, dokonca aj v krajinách, v ktorých neexistujú programové prístupy(Francúzsko, Luxembursko a Švédsko) (tabuľka 2).Estónsko informuje o rozšírenom používaní knihy, podľa ktorej sa vyučujú spoločenské zručnosti.
) and by the Hungarian research project ‘Lights and shadows’, which collectedinformation on the content, objectives, methodology, targetgroups and coverage of school-based preventionprogrammes.
a tiene“, v rámci ktorého sa zhromažďovali informácie o obsahu, cieľoch, metodike, cieľových skupinách a rozšírení preventívnych programov na školách.Monitorovanie zaviedli aj v Českej republike a pomocouregistračného programu Ginger aj vo Flámsku.
Monitoring is also implemented in the CzechRepublic as well as through ‘Ginger’ in Flanders.Unfortunately, Spain has abandoned ‘IDEA prevención’,which for many years was the best-developed monitoringand quality system on prevention in Europe.
Žiaľ,Španielsko upustilo od svojho programu IDEA Prevención,ktorý bol po mnoho rokov v Európe najlepšieprepracovaným systémom monitorovania a kvalityprevencie.
Information provision continues to play a central role indrug prevention in many Member States (see Table 2).
Poskytovanie informácií naďalej hrá ústrednú rolu v drogovej prevencii vo viacerých členských štátoch (pozri tabuľku 2).
Thelimited value of information provision in the prevention ofdrug use is only slowly being acknowledged (see, forexample, the Swedish national report).
Obmedzená hodnota poskytnutýchinformácií sa v prevencii užívania drog uznáva iba pomaly(pozri napr. švédsku národnú správu).
Approaches basedsolely on health educationare also limited to influencingcognitive processes and often lack concrete components ofbehavioural and social interaction training.
Prístupy, ktoré súzaložené výhradne na zdravotnej výchove, sú takistoobmedzené v ovplyvňovaní kognitívnych procesov a častoim chýbajú konkrétne zložky nácviku správania a sociálnejinterakcie.
However,these approaches are still widespread in some countriesdespite our present understanding of effective drugprevention.
Tieto prístupy sú však v niektorých krajináchstále veľmi rozšírené napriek nášmu terajšiemu chápaniuúčinnej drogovej prevencie.
Information systems on prevention also help to track theoccurrence of ineffective practices and programmecomponents.
Sú dve vysvetlenia, prečo tento prístup k drogovej prevenciipretrváva.
For instance, one-off information sessions orlectures by experts or police officers are still common inseveral Member States, despite the unanimous conclusionsfrom research that these interventions are at bestineffective, if not harmful (Canning et al., 2004).
Jedným je inštinktívna a tradičná domnienka, že poskytovanie informácií o drogách a rizikách spojených
One is the instinctive andtraditional presumption that providing information ondrugs and the risks associated with drug use will act as adeterrent.
Informačné systémy o prevencii pomáhajú sledovať aj výskyt neúčinných postupov a súčastí programu.
The second explanation reflects a very recenttrend inspired by harm reduction movements and is basedon the belief that cognitive skills are more important thanbehavioural approaches in teaching young people tomake informed decisions and choices in life.
Vo viacerých členských štátoch sú, napríklad, stále bežnéjednorazové informačné besedy alebo prednáškyodborníkov, alebo policajných dôstojníkov napriekjednotným záverom výskumu, že takéto podujatia sú v najlepšom prípade neefektívne, ak nie škodlivé (Canning a kol. 2004).
Negative attitudes to drug useand protective self-efficacy can be learned or conditioned.
(34) www.forebyggingstiltak.no (35) Správanie sa považuje za výsledok sociálneho učenia prostredníctvom vzorovej roly, noriem, postojov „dôležitých iných“ (Bandura 1977).Negatívne postoje kužívaniu drogy aochranné sebapôsobenie môžu byť naučené alebo podmienené.
This concept is the basis for peer models and the specific life skill model.
Táto koncepcia je základom vytvárania rovesníckych vzorov avzoru určitej životnej zručnosti.
Annual report 2005: the state of the drugs problem in Europe and that giving young people the cognitive tools theyneed, by providing information, is the best method.Despite their different traditions, both approaches viewhealth behaviour, and specifically drug use, as a matter ofpersonal rational choice, whereas the broad consensus in the health sciences is that social factors (neighbourhood,peer group, norms) and personal factors (temperament,academic and emotional skills) are more influential inshaping health and drug use behaviour than is merecognition.
Výročná správa 2005: stav drogovej problematiky v Európe s užívaním drog bude pôsobiť ako odstrašujúci prostriedok.Druhé vysvetlenie odzrkadľuje veľmi čerstvý trendinšpirovaný snahami o zníženie škôd spojených s užívanímdrog a zakladá sa na presvedčení, že kognitívne zručnostisú dôležitejšie ako behavioristické prístupy vo výučbemladých ľudí prijímať v živote informované rozhodnutia a voľby. Zástancovia tejto techniky veria, že behavioristicképrístupy k drogovej prevencii, ako je napr. zlepšovanieživotných zručností, nenútene podporujú prevenciu a démonizujú užívanie drog (Ashton 2003; Quensel 2004)a že poskytnutie informácií je najlepšou metódou, ako daťmladým ľuďom kognitívne nástroje, ktoré potrebujú.
Table 2: School-based prevention in Europe
Tabuľka 2: Prevencia na európskych školách
Life skills
Životné zručnosti
Yes n.a.
Áno n.a.
Educational relationship
Výchovný vzťah
Sporadically
Sporadicky
Social inclusion
Zaradenie do spoločnosti
) n.a., no information available.It should be remembered that no common European definition of ‘quality standards and guidelines’ exists, and that the level of detail may vary, which influences comparability.
Poznámka:n. a. = žiadne informácie nie sú k dispozícii.(1)Treba pripomenúť, že nejestvuje jednotné európske vymedzenie „kvalitatívnych štandardov a usmernení“ a porovnateľnosť môže ovplyvňovať rôzna úroveň podrobnosti.
Ireland has a new intensiveeducational welfare service to work with schools andfamilies in educationally disadvantaged areas in order toensure that children attend school regularly.
Napriek svojim rozdielnym tradíciám oba prístupypovažujú zdravotné návyky, a osobitne, užívanie drog, za vec osobnej racionálnej voľby, zatiaľ čo v zdravotnýchvedách sa dospelo k podstatnej zhode v tom, že sociálnefaktory (susedstvo, skupina rovesníkov, normy) a osobnéfaktory (temperament, akademické a citové schopnosti)majú väčší vplyv na formovanie zdravotných návykov a návykové užívanie drogy ako číre poznanie.
Selective community-based approaches
Selektívne prístupy na báze spoločenstiev
The erroneous perception of drug use as normal andsocially acceptable among the peer population is the mostimportant cognitive element that can be influenced byprevention.
Pomýlené vnímanie užívania drog v populácii rovesníkov, ako normálne a spoločensky prijateľné, je najdôležitejšímkognitívnym prvkom, ktorý možno ovplyvniť prevenciou.
In fact, a lifetime prevalence of cannabis useamong young adults of 30% means that more than twothirds of this population have never used cannabis, andthat is the true ‘normality’.
V skutočnosti 30% celoživotná prevalencia užívaniakanabisu medzi mladými dospelými znamená, že viac ako dve tretiny tejto populácie nikdy neužili kanabis, a to jevlastne „normálne“.
National drug strategies and action plans are increasinglyand explicitly mentioning vulnerable groups to beparticularly targeted by prevention measures.
Národné protidrogové stratégie a akčné plány stálečastejšie a výslovne uvádzajú zraniteľné skupiny, na ktorésa predovšetkým majú zamerať preventívne opatrenia.
This focus iseven stronger in the new Member States: Estonia (streetchildren, special schools), Cyprus, Hungary, Malta, Poland(neglected children and young people from dysfunctionalfamilies) and Slovenia.
Toto zameranie je dokonca výraznejšie v nových členskýchštátoch: v Estónsku (deti ulice, osobitné školy), Maďarsku,na Cypre, Malte, v Poľsku (zanedbávané deti a mladiství z nefunkčných rodín) a Slovinsku.
Selective community-based approaches mostly targetvulnerable young people on the streets.
Selektívne prístupy v spoločenstvách sa väčšinou orientujúna zraniteľných mladých ľudí z ulice.
In the Nordiccountries, the ‘Nightwalkers’ approach engages parentgroups in patrolling the streets.
V severskýchkrajinách hliadkujú v uliciach rodičovské skupinyorganizované v rámci snáh „nočných tulákov“.