natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Responsible entrepreneurship can also contribute to creating a more positive image of entrepreneursin society and encourage more young people to choose self-employment as an attractive careeroption.
Zodpovedné podnikanie môøe takisto prispieva¤ k tvorbe pozitívnej®ieho vnímania podnikate¢ov spoloÁnos¤ou a môøe predstavova¤ nástroj na povzbudenie mlad©ch ¢udí zvoli¤ si „samozamestnanie“ ako atraktívnumoønos¤ ich kariéry.
It therefore contributes to the EU’s objective of fostering an entrepreneurial spirit in
Vy®®ie uvedené preto predstavuje prospe®n© prostriedok pre cie¢ EÚ – podporu
Europe as outlined in its recent Green Paper on the topic (4)
4 podnikate¢ského ducha v Európe v zmysle záverov, uveden©ch v nedávnom Zelenom dokumente ().
This brochure is the result of exploratory work carried out by the Commission’s Directorate-Generalfor Enterprise under its Multiannual Programme for Enterprise and Entrepreneurship (5)with thehelp of a group of national experts.
ViacroÁného programu pre podniky a podnikanie() za pomoci skupiny národn©ch expertov. Obsahuje
It gathers 25 good practice cases from SMEs in 16 European countries with the aim of illustrating the richness and diversity of responsibleentrepreneurship practices from Scandinavia to the Mediterranean.
25 najlep®ích príkladov podnikov SME v 16 európskych krajinách s cie¢om ilustrova¤ rôznorodos¤ arozmanitos¤ praktick©ch postupov podnikate¢ov od °kandinávie aø po Stredozemie.
Of course, this selection canoffer only a tiny glimpse of what thousands of European SMEs, committed to social and environmentalcauses, are already practising on their own initiative.
Je len samozrejmé,øe tento v©ber poskytuje len nepatrn© náznak toho, Áo európske SME, angaøované v sociálnych aenvironmentálnych prípadoch, vykonávajú zo svojej vlastnej iniciatívy.
But often their engagement is less well knownthan that of large companies since SMEs tend to operate in local markets and rarely communicatetheir activities in a formal way.
Je v®ak nutné podotknú¤, øeangaøovanos¤SME je omnoho menej známa neø angaøovanos¤ve¢k©ch spoloÁností, ke¿øe SME obvyklefungujú na miestnom trhu a len zriedka oznamujú svoje aktivity formálnym spôsobom.
This publication is a first attempt to give recognition and greater visibility to the societal contributionof SMEs on a European scale.
Táto publikácia je prv©m pokusom o nastolenie uznania a zvidite¢nenie spoloÁenského prospechu SME v európskom meradle.
The aim is not to be self-complacent but rather to inspire a greaternumber of SMEs in different regions and countries on their journey of responsible entrepreneurshipwith a view to continually improving their social and environmental practices.
Cie¢om nie je sebauspokojenie, ide o in®piráciu väÁ®ieho poÁtu SME vrôznych regiónoch a krajinách, ktoré by na svojej ceste zodpovedného podnikania mali kontinuálnezlep®ova¤ svoju sociálnu a environmentálnu prax.
Public authorities, including the EU, have a role to play in stimulating the cross-fertilisation andexchange of experience and good practices, in building knowledge and providing incentives and support.
Verejné in®titúcie vrátane, EÚ, musia zohráva¤v©znamnú úlohu pri stimulácii kríøového zúrod¥ovaniaa v©meny skúseností a dobr©ch overen©ch postupov, pri tvorbe a budovaní znalostí a poskytovaní
The European Multi-Stakeholder Forum on CSR (6)
6 podnetov a podpory.
, launched in October 2002, is a focal point for these efforts and has chosen ‘Fostering CSR among SMEs’ as one of its four prioritythemes.
Európske investorské fórum o CSR(), ktoré sa konalo v októbri 2002, predstavuje základ pre tieto snahy a ako jednu zo ®tyroch prioritn©ch tém zvolilo „Podporu CSRmedzi SME“.
This brochure contributes to the work of the Forum whose member organisations —representing business, social partners and civil society — will submit a report with theirrecommendations to the Commission by mid-2004.
Táto broøúra prispieva k práci fóra, ktorého Álenské organizácie – reprezentujúceobchod, sociálnych partnerov a obÁiansku spoloÁnos¤ – predloøia Komisii do polovice roku 2004správu s ich odporúÁaniami.
Last but not least, this publication is addressed to the intermediary organisations that SMEs go tofor advice and support in general business matters.
Napokon je táto publikácia urÁená sprostredkovate¢sk©m organizáciám, u ktor©ch SME h¢adajúrady a podporu vo v®eobecn©ch záleøitostiach podnikania.
These trusted intermediaries — includingchambers of commerce, business federations, banks and accountants — but also larger businesspartners have the challenging task of reaching out to engage SMEs through awareness raising andthe provision of tools, support and advice.
Pred t©mito dôveryhodn©misprostredkovate¢mi – vrátane obchodn©ch komôr, obchodn©ch federácií, bánk a úÁtovníkov – aleaj vrátane väÁ®ích obchodn©ch partnerov, pred v®etk©mi stojí závaøná v©zva – dosiahnu¤angaøovanos¤SME prostredníctvom zvy®ovania uvedomenia a prostredníctvom poskytovania prostriedkov,podpory a rady.
The good practice cases in this brochure can be a usefultool for spreading the message of responsible entrepreneurship among SMEs and serve as a buildingblock for a more comprehensive case study collection in the future.
Prípady, uvedené v tejto broøúre, môøu predstavova¤ uøitoÁn© nástroj na roz®írenieposolstva zodpovedného podnikania ¿al®ím podnikom SME a slúøia ako usmernenie pre ®túdiumkomplexn©ch prípadov v budúcnosti.
ERKKILIIKANENCommissioner for Enterprise andthe Information Society
ERKKILIIKANENKomisár pre podnikya informaÁnú spoloÁnos¤
Green Paper ‘Entrepreneurship in Europe’, COM(2003) 27 final of 21.1.2003.Project 2.5/2002 ‘Responsible entrepreneurship for SMEs’: http://europa.eu.int/comm/enterprise/ enterprise_policy/mult_entr_programme/doc/map_wp2002_en.pdf EU Multi-Stakeholder Forum website: http://europa.eu.int/comm/enterprise/csr/forum.htm
() Internetová stránka EÚ multi-investorského fóra: http://europa.eu.int/comm/enterprise/csr/forum.htm.
The 25 good practice cases in this brochure aim to illustrate responsible entrepreneurship among small and medium-sized enterprises (SMEs) (7) across Europe.
25 prípadov dobrej praxe uveden©ch v tejto broøúre si kladie za cie¢ ilustrova¤ princípy zodpovedného
They are examples of ‘good’ rather than ‘best’ practice since the selection was made to illustrate diversityin terms of the different countries, sectors of activity and size classes represented in the brochure.Identifying 'best practice’ implies a competitive process or benchmarking exercise that clearly would havegone beyond the scope and remit of this project.
Sú to príklady skôr úspe®n©ch postupov, nako¢ko v©ber bol realizovan© tak, aby ilustroval rôznorodos¤podmienok v jednotliv©ch krajinách, v©robn©ch sektorov a vo ve¢kostn©ch skupinách uveden©ch v broøúre.Identifikácia „najlep®ích postupov“ predstavuje konkurenÁn© proces stanovovania „benchmarkov“, ktor©svojim obsahom ¿aleko presahuje rozsah a posolstvo tohto projektu.
Besides, differences in cultural and legal backgroundsin Europe make cross-country comparisons difficult if not impossible.
Okrem toho rozdiely v kultúrnoma právnom zázemí jednotliv©ch krajín v Európe spôsobujú, øe porovnanie jednotliv©ch krajín je pomerne¤aøké, ak nie celkom nemoøné.
The regulatory framework in eachcountry determines the scope for company action to go beyond legal thresholds.
RegulaÁn© rámec v kaødej krajine urÁuje rozsah, do ktorého môøu prisvojich aktivitách spoloÁnosti zájs¤ za právne urÁen© „prah“.
But societal expectationsas to what constitutes responsible business behaviour may also vary widely depending on history, culture,the level of socioeconomic development and the respective roles of the State and private sectors in society.What is an innovative responsible entrepreneurship practice in one country may be regarded as ‘mere’legal compliance or ‘business as usual’ in another.
OÁakávania spoloÁnosti, t©kajúce sa faktorov,ktoré vytvárajú rámec zodpovedného obchodného správania, sa takisto môøu lí®i¤v závislosti na histórii,kultúre, úrovni sociálno-ekonomického rozvoja a náleøit©ch úlohách ®tátu a privátneho sektora v rámci spoloÁnosti. To, Áo v jednej krajine predstavuje inovaÁnú zodpovednú podnikate¢skú prax, v druhejkrajine môøe predstavova¤ len obyÁajné prispôsobenie sa právnym ustanoveniam alebo „obvykl©podnikatel´sk© postup“.
Each case therefore has to be judged on its own meritsand needs to be set in its particular national, regional or even local context.
Kaød© prípad musí preto by¤posudzovan© z h¢adiska jeho vlastnej podstaty a potrieb,ktoré musia by¤ ustanovené v jeho národnom, regionálnom alebo dokonca miestnom kontexte.
What do we mean by ‘responsible entrepreneurship’?
Äo máme na mysli pod „zodpovedn©m podnikaním“?
The term ‘responsible entrepreneurship’ (8) denotes voluntary business strategies to achieve sustainable development and is fully in line with the EU definition of corporate social responsibility (CSR):
V©raz „zodpovedné podnikanie“() vyjadruje dobrovo¢nú podnikovú stratégiu na dosiahnutie udrøate¢ného rozvoja, ktorá sa uskutoÁ¥uje plne v súlade s definíciou korporatívnej sociálnej zodpovednosti (CSR):
‘CSR is a concept whereby companies integrate social and environmental concerns in their business operations and in their interaction with their stakeholders on a voluntary basis.’ (9)
9 s ostatn©mi zúÁastnen©mi sociálnymi a environmentálnymi aspektmi na dobrovo¢nej báze“().
Corporate social responsibility is a rather complex notion developed for large companies, which is perhapsnot the most appropriate term for communicating with and engaging SMEs.
Korporatívna sociálna zodpovednos¤je komplexn©m pojmom, vyvinut©m pre ve¢ké spoloÁnosti a nie jeteda najvhodnej®ím v©razov©m prostriedkom pre komunikáciu s a angaøovanos¤podnikov SME.
It is for this reason that‘responsible entrepreneurship’ has been chosen as the theme of the present publication.
Z tohtodôvodu bol v©raz „zodpovedné podnikanie“ zvolen© ako ústredná téma tejto publikácie.
Responsibleentrepreneurship associates the individual entrepreneurial drive and attitude necessary for creating andrunning a small business with a wider sense of societal responsibilities that often forms part of the personalvalues of the SME owner/manager.
Zodpovednépodnikanie sa spája s úsilím podnikate¢a – jednotlivca a s prístupom, potrebn©m na zaloøenie a „rozbehnutie“obchodovania v malom spolu so ®ir®ím zmyslom spoloÁenskej zodpovednosti, Áo v koneÁnom dôsledkutvorí Áas¤osobn©ch hodnôt majite¢a/manaøéra podniku typu SME.
This is the kind of entrepreneurial spirit that the European Union seeksto promote not least with a view to fostering innovation, job creation and competitiveness in Europe (10).
10 a konkurencieschopnosti v rámci Európy().
How were the good practice cases selected?
Aké boli kritériá pre v©ber prípadov „dobr©ch podnikatel´sk©ch postupov“?
The examples in this brochure were identified by a group of national experts (11) from EU Member States,
Príklady, uvedené v tejto broøúre, boli vybrané skupinou národn©ch expertov(), pochádzajúcich z
Norway and candidate countries according to an agreed methodology.
Álensk©ch krajín EÚ, Nórska a kandidátskych krajín pod¢a vopred dohodnutej metodológie.
This work was financed andcoordinated by the European Commission’s Directorate-General for Enterprise under its multiannual programme for enterprise and entrepreneurship (12)
Táto prácabola financovaná a koordinovaná oddelením Directorate-General for Enterprise Európskej komisie v rámci
The EU defines an SME as an enterprise with less than 250 employees.
() Pozri prílohu, obsahujúcu zoznam Álenov expertnej skupiny, ktorí sa podie¢ali na vypracovaní tejto broøúry.
Other criteria concerning annualturnover/balance sheet totals also apply.
() Pozri vy®®ie uvedenú poznámku 5.
The following website provides more information about the project: http://europa.eu.int/comm/ enterprise/entrepreneurship/support_measures/responsible_entrepreneurship/index.htm
Dˇal®ie informácie o projekte sú uvedené na nasledujúcej internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/enterprise/entrepreneurship/support_measures/responsible_entrepreneurship/index.htm.
The expert group, which met five times between May 2002 and June 2003, elaborated a ‘conceptualframework’ (see Figure 1) which forms the basis of the chapter headings Marketplace, Workplace,Community and Environment.
Expertná skupina, ktorá sa v období medzi májom 2002 a júnom 2003 pä¤krát stretla, vypracovala„pojmov© rámec“ (pozri obrázok), ktor© tvorí základ kapitol s názvom trh (miesto na trhu), pracovisko,komunita (verejnos¤) a øivotné prostredie.
These are the constituent parts of responsible entrepreneurship andcorrespond to the economic, social and environmental pillars underlying the concept of sustainabledevelopment. The social pillar is divided into its internal (workplace) and external (community) dimensions.
Sú súÁas¤ou zodpovedného podnikania a kore®pondujús ekonomick©mi, sociálnymi a environmentálnymi piliermi, tvoriacimi základ udrøate¢ného rozvoja.„Sociálny pilier“ je rozdelen© na vnútornú (pracovisko) a vonkaj®iu (komunita) dimenziu.
While the boundaries between the issues treated in each chapter are not always clear-cut, the differentcategories allow for clarity of presentation and serve to exemplify the concrete issues at stake inresponsible entrepreneurship.
Aj ke¿ hranice medzi jednotliv©mi témami, rozoberan©mi v jednotliv©ch kapitolách, nie sú celkom jednoznaÁne stanovené, rozdielne kategórie umoø¥ujú jednoznaÁnú prezentáciu a uvedenie príkladov vovz¤ahu k jednotliv©m prípadom zodpovedného podnikania.
The legislative framework and drivers for SME engagement also vary fromone category to the next.
Legislatívny rámec a hnacia sila angaøovanosti SME sa takisto v rámci jednotliv©ch kategórií lí®ia.
Whereas workplace and environment issues are subject to relatively high legalstandards in many EU countries, the community category is much less regulated and thus offers morefreedom for companies to go beyond their legal obligations.
Zatia¢ Áo v mnoh©ch krajinách EÚ sú oblasti pracoviskaa øivotného prostredia relatívne vysok©m ®tandardom, kategória komunity je omnoho menej regulovaná,a teda poskytuje spoloÁnostiam väÁ®iu slobodu pri ich krokoch za hranice ich právnych povinností.
It is therefore perhaps not surprising thatethical motivations seem to be the major driver for SME involvement in community activities, whileregulation and supply chain pressure are more important drivers in the environmental field.
Zuvedeného dôvodu preto nikoho neprekvapí, øe etická motivácia je hlavnou hnacou silou angaøovanosti SME vo verejn©ch aktivitách, zatia¢ Áo regulácia a tlak dodávate¢sk©ch re¤azcov predstavujú v©znamnéfaktory v oblasti environmentálnej.
It is also important to stress that most of the companies in this publication have responsible entrepreneurshippractices in more than one area.
Takisto je potrebné zdôrazni¤, øe väÁ®ina spoloÁností, uveden©ch v tejto publikácii, má zaøité zodpovednépodnikate¢ské postupy vo viac neø v jednej oblasti.
This is why it was decided to include a fifth category of ‘integrated’casesthat features companies addressing the full range of responsible entrepreneurship issues.
Toto bol dôvod, pre ktor© bolo rozhodnuté zahrnú¤piatu kategóriu „integrovan©ch“ prípadov, vz¤ahujúcu sa na spoloÁnosti, ktoré majú zabehnut© úpln©rozsah postupov zodpovedného podnikania.
The case studies were selected on the basis of four criteria.
Prípadové ®túdie boli vybrané na základe ®tyroch kritérií:
Business case:the practice should demonstrate a clear link between business benefits andbenefits for society.Strategic approach:the practice should be capable of being integrated into a broader businessstrategy.Communication:the practice should be communicated through formal or informal channelswith the aim of involving/informing stakeholders.Dynamic process:it should be part of a dynamic and continuous process of improvementwithin an established responsible entrepreneurship practice.
Podnikate¢sk© prípad – prax by mala preukáza¤ jednoznaÁné prepojenie medzi poøitkamipodniku a poøitkami v prospech spoloÁnosti Strategick© prístup – prax by malo by¤ moøné integrova¤ do ®ir®ej podnikovej stratégie Komunikácia – praktické postupy by mali by¤ oznamované formálnymi alebo neformálnymi komunikaÁn©mi kanálmi s cie¢om angaøovania/informovania zúÁastnen©ch Dynamick© proces – mal by by¤ súÁas¤ou dynamického a kontinuálneho procesu zlep®ovaniav rámci vytvorenej praxe zodpovedného podnikania
In addition, it was stipulated that the selected SMEs should be conscious of the need to behave responsiblyin all business areas and towards all the main stakeholder groups.
Okrem toho bolo ustanovené, øe vybrané SME by si mali by¤ vedomé potreby zodpovedného správaniavo v®etk©ch obchodn©ch oblastiach podnikania a vo vz¤ahu k hlavn©m zúÁastnen©m skupinám.
Business case.The first criterion was considered to be the most important since it encapsulatesthe idea of mutual benefitor ‘win-win’ situationfor the company on the one hand, and society orstakeholders — including the environment — on the other.
Podnikate¢sk© prípad– Prvé kritérium bolo posudzované ako najdôleøitej®ie, pretoøe obsahujemy®lienku spoloÁného prospechualebo „obojstrannej v©hry“pre podnik na jednej strane a spoloÁnos¤ alebo investorov – vrátane øivotného prostredia – na strane druhej.
Responsible entrepreneurship is, therefore,a way of adding value to both the business and society.
Zodpovedné podnikanieje preto prostriedkom pre pridanú hodnotu v prospech podniku a spoloÁnosti.
Business benefits may be measurable in terms of higher profits or increased sales, but more often thannot they are intangible and difficult to quantify.
Poøitky (prospech) podniku sa dajú mera¤ pomocou vy®®ieho zisku alebo zv©®eného predaja, av®akomnoho Áastej®ie sú nehmotn©m faktorom a je ich ¤aøké kvantifikova¤.
Nevertheless, for the responsible practice to be sustainableover time there needs to be an element of economic sustainability that allows the company to surviveand prosper.
Bez oh¢adu na vy®®ie uvedené,na to, aby sa zodpovedná prax stala dlhodobo udrøate¢nou, musí existova¤faktor hospodárskej udrøate¢nosti,ktor© umoøní spoloÁnosti preøi¤ a prosperova¤.
The most frequently mentioned business benefits include higher customer satisfaction andloyalty, new business opportunities through innovation or market differentiation, more motivated staff,improved relations with the local community, cost savings and enhanced reputation.
NajÁastej®ie spomínané poøitky podniku zahr´¥ajú vy®®iuzákaznícku spokojnos¤ a lojalitu, nové obchodné príleøitosti prostredníctvom inovácie alebo trhovejdiferenciácie, viac motivovaní zamestnanci, lep®ie vz¤ahy s miestnou komunitou, úspora nákladov avylep®ená reputácia.
At the same time, in order to be termed ‘responsible entrepreneurship’, the practice should have genuinebenefits for employees, the local community or the environment and not just be a pure marketing tool.Again, societal impacts are often difficult to measure and cover issues such as greater job satisfaction,integration of disadvantaged groups into the labour market, economic regeneration and job creation forthe local community or reduced environmental impacts.
SúÁasne na to, aby prax mohla by¤ nazvaná „zodpovedn©m podnikaním“, mala by priná®a¤ skutoÁné poøitky pre zamestnancov, miestnu spoloÁnos¤ a øivotné prostredie a nemala by predstavova¤ lenjednoduch© marketingov© nástroj. SpoloÁenské dopady je vo v®eobecnosti ¤aøké mera¤a tieto dopadyzahr´¥ajú faktory ak©mi sú napríklad vy®®ia spokojnos¤so zamestnaním, integrácia znev©hodnen©ch skupíndo trhu práce, ekonomická obnova a tvorba pracovn©ch miest pre miestnu komunitu alebo zmen®enéenvironmentálne dopady.
Figure 1 — Conceptual framework
Obrázok I – Pojmov© rámec
Workplace
Pracovisko
Employees Trade unions Employers Local community Business organisations Public authorities
Zamestnanci Odbory Zamestnávatelia Miestna komunita Obchodné organizácie Verejné in®titúcie
Natural environment.Spokesmen for the environment:NGOslocal communitycitizens/consumersemployeespublic authorities
Prírodné øivotné prostredie.Hovorca pre øivotné prostredie:Mimovládne organizácie Miestna komunita ObÁania/spotrebitelia Zamestnanci Verejné in®titúcie
Social integration (ethnic tolerance,social cohesion) Healthcare Education Quality of life (sports/culture)Economic regeneration and development/employment Local infrastructure Security
Sociálna integrácia (etnická tolerancia,sociálna súdrønos¤)Zdravotná starostlivos¤ Vzdelávanie Kvalita øivota (®port/kultúra) Ekonomická obnova arozvoj/zamestnanos¤Miestna infra®truktúra BezpeÁnos¤
Workplace diversity Equal opportunities Work/life balance Health and safety Training and staff development Job satisfaction Pay and benefits Job creation/preservation Labour rights
Zodpovedné riadenie re¤azcadodávok (od poÁiatku vznikuaø po platbu) Kvalita Inovácia BezpeÁnos¤ produktu Spravodlivé ocenenie Spokojnos¤ zákazníka a oÁakávania spotrebite¢a Etická reklama
Responsible supply chainmanagement (from sourcingto final payment) Quality Innovation Product safety Fair pricing Customer satisfaction andconsumer expectations Ethical advertising
Rôznorodos¤ pracoviska Rovnaké príleøitosti Rovnováha medziprácou/súkromn©m øivotom Zdravie a bezpeÁnos¤ °kolenie a rozvoj zamestnancov Uspokojenie z práce Plat a poøitky Vytváranie/ochrana pracovn©ch miest Práva zamestnancov
Resource use Materials: depletion of resources Water use: impact on habitat, drought Energy: climate change, acidification2.
Vyuøívanie zdrojov Materiály: vyÁerpanie zdrojov Vyuøívanie vody: vplyv na ob©vané prostredie, suchá, vyprahnutos¤Energia: zmena klímy, zv©®enie kyslosti2.
Waste Landfill: use of land, contamination of soil, groundwater, etc.3.
Odpady:Skládka: vyuøitie a kontaminácia pôdy, podzemná voda…3.
Pollution Air pollution (climate change, ozone depletion, acidification,smog, health)Water pollution (eutrophication, alteration of habitats)Soil contamination (accumulation of pollutants in ecosystem)Reduction of biological diversity
ZneÁistenie: ZneÁistenie vzduchu (zmena klímy, úbytok ozónu, zv©®eniekyslosti, smog, zdravie) ZneÁistenie vody (eutrofikácia, zmena lokalít)Kontaminácia pôdy (akumulácia zneÁis¤ujúcich látok vekosystéme)Redukcia biologickej rozmanitosti
Cash donations In kind donations Services provided free of charge Lending corporate resources Employee involvement/volunteering Employer involvement
Hotovostné dary Naturálie Sluøby poskytované zadarmo PoøiÁiavanie podnikov©ch prostriedkov)Angaøovanos¤ zamestnancov/dobrovo¢níci Angaøovanos¤ zamestnávate¢a e j
Label (product information)Customer charter Marketing (in particular,cause-related marketing)External communication Standards (e.g. ISO 9000, SA8000, social labels)Quality management systems
Povedomie legislatívy(zamestnanci)Flexibilné pracovné modely ÚÁas¤ zamestnancov naprijímaní rozhodnutí(„demokracia pracoviska“)Vz¤ahy s odbormi?
How (ways of involvement):one-off actionspartnerships (public and private)commercial actions/sponsorships
°títok (informácia o produkte)Zákaznícka listina Marketing (najmä marketing,t©kajúci sa konkrétnychprípadov)Externá komunikácia°tandardy (napr. ISO 9000, SA8000, sociálne ®títky)Systémy riadenia kvality
Awareness of legislation by employees Flexible working patterns Employee participation indecision-making process(‘workplace democracy’)Trade union relations Secondment programmes Partnership with external network/stakeholders Standards (e.g. SA 8000,social labels)
Programy sluøobn©ch pobytov Ako (spôsoby angaøovanosti):Partnerstvo s externou Jednorazové akcie sie¤ou/investormi Partnerstvo (verejné a privátne)°tandardy (napr. SA 8000, KomerÁné aktivity/sponzorstvosociálne ®títky)