natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Changes in administered priceshave also contributed to the significant shortterm volatility of inflation over the years.Other relevant price indices have followed abroadly similar path to headline consumerprice inflation (see Table 2).
K výraznejkrátkodobej volatilite inflácie prispeli aj zmenyv oblasti regulovaných cien. Ostatnérelevantné cenové indexy sa vo všeobecnostipohybovali podobne ako celková infláciameraná indexom spotrebiteľských cien(tabuľka 2).
Looking back over a longer period, consumerprice inflation in Hungary has followed a broaddownward trend (see Chart 1).
Pri spätnom pohľade na dlhšie obdobie vidíme,že inflácia meraná indexom spotrebiteľskýchcien vykazovala v Maďarsku vo všeobecnostiklesajúcu tendenciu (graf 1).
HICP inflationdeclined from 23.5% in 1996 to 10% in 1999and 2000, and continued to fall thereafter,although the decrease in inflation was notsmooth.
Z počiatočnejhodnoty 23,5% v roku 1996 sa inflácia HICPv rokoch 1999 a 2000 znížila na 10% a naďalej,aj keď nie priamočiaro, klesala.
The trend of disinflation came to ahalt in mid2003, and HICP inflation has beenaccelerating since then.
Trendznižovania inflácie sa zastavil v poloviciroka 2003, odkedy inflácia HICP stúpa.Pokles inflácie v predchádzajúcich rokochodzrkadľoval niekoľko dôležitých hospodárskopolitických rozhodnutí.
The previous trend ofdisinflation reflected a number of importantpolicy choices.
V marci1995 bol v Maďarsku zavedený prediktívnyrežim viazaného výmenného kurzu, ktorýpostupne viedol k znižujúcej sa miereznehodnocovania meny.
In March 1995 a forwardlooking crawling peg regime was introducedwith a gradually decreasing rate of devaluation.In the course of 2001 the monetary policyframework was changed by widening theexchange rate band from ±2.5% to ±15%, fullyliberalising the capital account and abolishingthe crawling peg.
V priebehu roka 2001došlo k zmene rámca menovej politiky, keď sarozšírilo fluktuačné pásmo z ±2,5% na ±15%,plne sa liberalizoval kapitálový účet a zrušil sarežim viazaného kurzu.
Accordingly the forint is nowunilaterally pegged to the euro with afluctuation band around a central parity of282.36 forint per euro.
V dôsledku toho jednes forint jednostranne naviazaný na euros fluktuačným pásmom okolo centrálnej parity282,36 forintu za euro.
Furthermore, aninflationtargeting framework was introduced.The inflation targets have been changed anumber of times.
Cieľováúroveň inflácie sa viackrát menila a jejkoncoročná hodnota meraná indexomspotrebiteľských cien na rok 2004 je 3,5%±1 percentuálny bod, na rok 2005 4%±1 percentuálny bod.
Currently the yearend CPIinflation target is 3.5% ±1 percentage point for2004 and 4% ±1 percentage point for 2005.Price stability is the primary objective ofmonetary policy as enshrined in the centralbank law.
Primárnym cieľommenovej politiky, ako je definovaný v zákoneo centrálnej banke, je cenová stabilita.
Fiscal consolidation was supportiveof disinflation until 2000.
Procesdezinflácie bol do roku 2000 podporovaný ajfiškálnou konsolidácia.
The increase in inflation in 2004 wasmainly due to the rise in valueadded tax andother indirect taxes at the start of the year.
ECBKonvergenčná správa2004
is likely to have a bearing on inflation in thecoming years, although the exact size of theimpact is difficult to assess.
prihliadať na vývoj v porovnateľných krajinách. Okrem toho sa dá očakávať, žev nadchádzajúcich rokoch bude mať dopad nainfláciu aj proces dobiehania hospodársky rozvinutejších členských štátov, hoci je ťažkéurčiť presný rozsah tohto vplyvu.
6.2FISCAL DEVELOPMENTS
6.2.FIŠKÁLNY VÝVOJ
In the reference year 2003 the generalgovernment deficit ratio was 6.2%, i.e. wellabove the 3% reference value, and the publicdebt ratio was 59.1%.
V roku 2003 dosiahol pomer deficitu verejnéhosektora 6,2%, a teda výrazne prekročiltrojpercentnú referenčnú hodnotu.
Compared with theprevious year, the deficit ratio declined by 3.0percentage points and the public debt ratioincreased 1.9 percentage points.
Pomerverejného dlhu k HDP bol v tom istom období59,1%.
In 2004, thedeficit ratio is forecast to decrease to 5.5% of GDP and the public debt ratio to increase to59.9%.
V porovnaní s predchádzajúcim rokompoklesol pomer deficitu o 3,0 percentuálnehobodu a pomer verejného dlhu sa zvýšil o 1,9percentuálneho bodu.
In 2002 and 2003 the deficit ratioexceeded the ratio of public investmentexpenditure to GDP by 4.4 and 2.8 percentagepoints respectively (see Table 4).
Prognóza na rok 2004naznačuje pokles pomeru deficitu na úroveň5,5% HDP a rast verejného dlhu na 59,9%.V rokoch 2002 a 2003 prevýšil pomer deficitupomer výdavkov verejných financií k HDPo 4,4, resp. 2,8 percentuálneho bodu(tabuľka 4).
Hungary iscurrently in an excessive deficit situation.
Maďarsko sa v súčasnostinachádza v situácii nadmerného deficitu.
prices, the lagged effect of the depreciation ofthe exchange rate in 2003 and oil priceincreases contributed to inflation.
K zvýšeniuinflácie prispelo aj výrazné zvýšenieregulovaných cien, oneskorený vplyv oslabeniaforintu, ku ktorému došlo v roku 2003, a rastcien ropy.
The latestavailable inflation forecasts of most majorinternational institutions are around 7% for2004 and between 4.4 and 4.8% for 2005 (see Table 3b). This is broadly in line with the morerecent latest inflation report of Magyar Nemzeti Bank.
Posledné dostupné prognózyhlavných medzinárodných inštitúcií očakávajúinfláciu pre rok 2004 vo výške okolo 7% a prerok 2005 medzi 4,4 až 4,8% (tabuľka 3b).Takýto vývoj vo všeobecnosti zodpovedáočakávaniam, ktoré vo svojej poslednej správeuverejnila maďarská centrálna banka (Magyar Nemzeti Bank).
Magyar Nemzeti Bankestimates that changes in indirect taxes andadministered prices will add around 3.2percentage points to inflation in 2004.
Tá odhaduje, že zmenyv oblasti nepriamych daní a regulovaných cienprispejú k inflácii v roku 2004 približne3,2 percentuálnymi bodmi.
Theexpected decrease in inflation at the end of2004 is partly attributable to an anticipatedslowdown in private consumption growth.
Očakávaný poklesinflácie ku koncu roka 2004 sa čiastočnepripisuje predvídanému spomaleniu rastuosobnej spotreby.
Thefurther fall of inflation in 2005 is mainlyexpected to be the result of the phasingout ofthe direct effects of indirect tax changes, aswell as a favourable base effect.
Predpokladá sa, že ďalšiezníženie inflácie v roku 2005 bude spôsobenépredovšetkým dobiehaním priamych dopadovzmien v oblasti nepriamych daní, ako ajpozitívnymi bázickými vplyvmi.
In addition,the expected moderation of wage growth is alsoanticipated to support disinflation.
Okrem toho saočakáva, že proces znižovania inflácie rovnakopodporí zmiernenie rastu miezd.
Upsiderisks to inflation are primarily associated withpossible secondround effects of the indirecttax changes, oil and gas price increases and theadjustment of administered prices.
Riziká rastuinflácie vyplývajú najmä z možnýchsekundárnych dopadov zmien v oblastinepriamych daní, rastu cien ropy a zemnéhoplynu a z úpravy regulovaných cien.
Looking back over the years 1996 to 2003, thepublic debt ratio decreased by 14.5 percentagepoints (see Chart 2a and Table 5).
Pri spätnom pohľade na obdobie rokov 1996 až2003 vidíme, že pomer verejného dlhu k HDPsa znížil o 14,5 percentuálneho bodu (graf 2aa tabuľku 5).
It initiallydecreased from 73.6% in 1996 to 53.5% in 2001and then rose to 59.1% in 2003.
Pomer verejného dlhu najprvklesol z úrovne 73,6% v roku 1996 na 53,5%v roku 2001 a potom sa v roku 2003 zvýšil na59,1%.
As shown ingreater detail in Chart 2b, the main forcesunderlying the reduction in the public debtratio in 2000 and 2001 were primary surplusescombined with a favourable growth andinterest rate environment.
Ako vyplýva z grafu 2b, hlavnýmifaktormi pôsobiacimi na zníženie verejnéhodlhu v rokoch 2000 a 2001 boli prebytkyprimárneho salda v spojení s priaznivýmtempom rastu a úrokovým prostredím.
From 2002onwards, the primary balance became asubstantial public debtincreasing factor,whereas the growth/interest rate differentialcontinued to have a downward impact on thepublic debt ratio.
Od roku2002 sa však primárne saldo stalo výraznýmfaktorom zvyšovania verejného dlhu, zatiaľ čorozdiel medzi tempom rastu a úrokovýmimierami pôsobil na pomer verejného dlhuk HDP opačne, t. j. tlačil ho smerom nadol.Okrem roku 2003, keď spôsobili zvýšeniepomeru verejného dlhu k HDP o 1,4percentuálneho bodu, zohrávali faktoryspôsobujúce rozdiel medzi deficitomrozpočtového hospodárenia a zmenou štátnehodlhu relatívne malú úlohu (tabuľka 6).
Deficitdebt adjustmentsplayed a relatively minor role, except for in2003, when they increased the public debt ratioby 1.4 percentage points of GDP (see Table 6).The patterns observed in 2002 and 2003 may beseen as indicative of the close link betweenprimary deficits and adverse public debtdynamics, irrespective of the starting level ofpublic debt.
Vývojv rokoch 2002 a 2003 naznačuje úzke
Looking further ahead, creating anenvironment conducive to price stability in Hungary will be dependent on the conduct ofan appropriate monetary policy and theimplementation of a sustainable fiscalconsolidation path over the medium to longterm.
Čo sa týka vzdialenejšej budúcnosti, vytvorenieprostredia napomáhajúceho cenovú stabilituv Maďarsku bude závisieť od realizácie vhodnejmenovej politiky a strednodobého aždlhodobého smerovania politiky k udržateľnejfiškálnej konsolidácii.
Furthermore, it is important that theliberalisation of network industries becompleted and Hungary’s relatively lowemployment rate be pushed up, e.g. bydecreasing the high tax wedge on labour,increasing labour mobility and makingeducation more responsive to market demand.This would help to raise potential growth andcontain wage pressures.
Okrem toho budedôležité zavŕšiť liberalizáciu sieťových odvetvía zvýšiť relatívne nízku mieru zamestnanostiv Maďarsku, napríklad znížením vysokejdaňovej zaťaženosti práce, zvýšením mobilitypracovnej sily a prispôsobením vzdelávaciehosystému potrebám trhu.
According to Magyar Nemzeti Bank, the share of administeredprices is around 20% of the HICP basket,which indicates that there is scope for furtherimprovement in product market flexibility.Wage increases should be in line with labourproductivity growth and should take intoaccount developments in competitorcountries.
Takýto prístup bymohol pomôcť zvýšiť potenciálny rasta zvládnuť tlak na mzdy. Podľa maďarskejcentrálnej banky tvorí podiel regulovanýchcien asi 20% koša HICP, čo naznačujemožnosti ďalšieho zlepšenia flexibility trhovtovarov a služieb.
Moreover, the catchingup process
Rast miezd by mal byťv súlade s produktivitou práce a rovnako by mal
HUNGARY debt with a shortterm maturity is noticeableand, taking into account the level of the publicdebt ratio, fiscal balances are relativelysensitive to changes in interest rates.
MAĎARSKO prepojenie medzi primárnym deficitoma nepriaznivou dynamikou verejného dlhu, bezohľadu na počiatočnú úroveň tohto dlhu.V tejto súvislosti možno uviesť, že podielkrátkodobého verejného dlhu v období rokov1996 až 2002 vzrástol a následne v roku 2003poklesol na úroveň z roku 2001.
Inaddition, the proportion of foreign currencydenominated public debt is relatively high andfiscal balances are relatively sensitive tochanges in exchange rates.
Z údajov zarok 2003 vidieť, že podiel krátkodobéhoverejného dlhu je významný, keď všakvezmeme do úvahy pomer verejného dlhu,možno konštatovať, že fiškálne saldá súrelatívne citlivé na zmeny úrokových mier.Okrem toho je relatívne vysoký aj podielverejného dlhu v cudzích menách a rozpočtovésaldá sú relatívne citlivé na zmeny výmennýchkurzov.
Investment declined,however, because some large projects werepostponed. On balance, the expenditure ratioin 2003 was 2.2 percentage points higher thanin 2000.
položiek a v dôsledku zvýšenia úrovne stálychvýdavkov verejného sektora na mzdy,dôchodky, výdavky na zdravotnú starostlivosť,sociálne dávky a podpory.
Hungary’s government revenue ratiodeclined by 1 percentage point between 2000and 2003.
V roku 2003 bežnévýdavky naďalej stúpali z dôvodu väčšiehozvýšenia sociálnych dávok ako sa plánovalo,a to najmä v oblasti starobných dôchodkov,detských prídavkov, príspevkov na bývaniea financovania liekov na predpis.
The revenue and expenditure ratiosare high in comparison with countries with asimilar level of per capita income and evenwith some of the highly advanced economies.
Na druhejstrane došlo k poklesu investícií, pretoženiektoré veľké projekty boli odložené.
Since 2000 (the first year for which data on thegeneral government budget are available) apattern of increasing and subsequentlydecreasing outturns has been observed for the deficit to GDP ratio (see Chart 3a and Table7).
Od roku 2000, ktorý je prvým rokom, odkedysú k dispozícii údaje týkajúce sa rozpočtuverejnej správy, bol v súvislosti s pomeromdeficitu k HDP zaznamenaný rast a následnýpokles (graf 3a a tabuľku 7).
Starting from a ratio of 3.0% in 2000, thedeficit peaked at 9.2% of GDP in 2002 anddeclined to 6.2% in 2003.
Z počiatočnejúrovne vo výške 3,0% v roku 2000 sa deficitvyšplhal na 9,2% HDP v roku 2002 a potomv roku 2003 klesol na 6,2%.
No homogenousestimates of cyclically adjusted balances areavailable for the Member States which joinedthe EU on 1 May 2004.
Keďže pre členskéštáty, ktoré sa pripojili k EÚ 1. mája 2004, niesú k dispozícii nijaké homogénne odhadybilancií očistených o cyklické vplyvy, graf 3bnerozdeľuje zmeny rozpočtového salda nacyklické a necyklické.
Chart 3b therefore doesnot break down the changes in the fiscalbalance into cyclical and noncyclical factors.Noncyclical changes in the governmentbudget balance could reflect either a lastingstructural change or the effect of temporarymeasures.
Necyklické zmeny saldaverejných financií môžu odzrkadľovať buďdlhodobú štrukturálnu zmenu alebo vplyvdočasných opatrení.
Available evidence suggests that thesurge in the general government deficit to 9.2%in 2002 was in part driven by oneoff measures– such as the recapitalisation of public entities,debt takeovers and a oneoff extra pensionpayment – accounting for about 3½ percentagepoints.
Dostupné údajenaznačujú, že nárast deficitu verejnýchfinancií na úroveň 9,2% HDP v roku 2002bol čiastočne spôsobený jednorazovými opatreniami (rekapitalizácia verejnýchsubjektov, prevzatie dlhov a jednorazovýdôchodkový príspevok), ktoré sa podieľali nazvýšení asi 3 percentuálnymi bodmi.
In 2003, however, such measures with atemporary effect played a deficitdecreasingrole of 1.5 percentage points.
V roku2003 však dočasné opatrenia znížili deficitverejných financií o 1,5 percentuálneho bodu.
Moving on to examine trends in other fiscalindicators, it can be seen from Chart 4 and Table 7 that the general government totalexpenditure ratio increased between 2000 and2003.
Strednodobá fiškálna stratégia Maďarskaobsiahnutá v Konvergenčnom programe naroky 2004 až 2008 z mája 2004, ktorá vychádzaz údajov dostupných začiatkom roka 2004,predpokladá na rok 2004 pokles deficituverejných financií voči HDP na 4,6%, t. j. naúroveň stále výrazne vyššiu než je referenčnáhodnota.
In particular, this ratio rose sharply in2002 owing to the reclassification of formerlyoffbudget items and to significant permanentexpenditure increases in the areas of publicsector wages, pensions, healthrelatedspending, social benefits and subsidies.
Pomer verejného dlhu by sa malpodľa tejto stratégie mierne zvýšiť na 59,4%.Zníženie pomeru deficitu je výsledkomzníženia výdavkov, pričom pomer príjmov bymal zotrvať na nezmenenej úrovni.Konvergenčný program hovorí o zmrazenímiezd vo verejnom sektore, znížení počtuzamestnancov verejnej správy a zmrazenídotácií na farmaceutické výrobky na predpis.Predbežné informácie naznačujú, že dočasnéopatrenia môžu v rozpočte roku 2004 pomôcťznížiť deficit o 0,5 až 1 percentuálny bod.Očakáva sa, že v roku 2008 pomer deficituklesne na 2,7% HDP a pomer štátneho dlhu sapostupne zníži na 53,7%.
In2003, current expenditure rose further becauseof higherthanplanned increases in socialbenefits, mainly in the area of pension
Z prognózy vývojarozpočtového salda v Konvergenčnomprograme vyplýva, že Maďarsko na to, abysplnilo strednodobý cieľ Paktu stability a rastu vyžadujúci rozpočet, pokračovať prebytkový intenzívne procese.
The reduction in thedeficit ratio is driven by a decrease inexpenditure, while the revenue ratio isexpected to remain stable.
vyrovnaný alebo potrebuje ďalej v konsolidačnom
The Convergence Programme includes public sector wagefreezes, a reduction in the number of publicemployees and a freeze on subsidies forprescribed pharmaceutical products.
Pri sledovaní vývoja ostatných fiškálnychukazovateľov vidíme (graf 4 a tabuľka 7), žepomer celkových verejných výdavkov v rokoch2000 a 2003 rástol, pričom prudší rastzaznamenal najmä v roku 2002 v dôsledkureklasifikácie pôvodne mimorozpočtových
Recently, the Ministry of Financerevised the deficit target for 2004 upward to5.15.3% of GDP mainly owing to revenueshortfalls and expenditure overruns.
Ministerstvo financií nedávno prehodnotilo
which the demographic situation is projectedto worsen.
od roku 2010 sa predpokladá výraznéstarnutie populácie.
fully offset this year’s slippage, implying somedelay in the deficit reduction foreseen in the Programme.
Vyrovnávaniesa s celkovou záťažou starnutia obyvateľstvabude ľahšie, ak sa vytvorí dostatočnýmanévrovací priestor v oblasti verejnýchfinancií ešte pred obdobím, v ktorom podľaprognóz skutočne dôjde k zhoršeniudemografickej situácie.
6.3EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS
6.3.VÝVOJ VÝMENNÝCH KURZOV
With regard to the potential future course ofthe public debt ratio, the ECB’s ConvergenceReport does not consider this issue in detail forcountries with a public debt ratio of 60% orbelow in 2003.
Konvergenčná správa ECB podrobnejšieneskúma budúci vývoj pomeru verejného dlhuv prípade krajín, ktorých pomer verejného dlhuv roku 2003 je 60 % alebo menej.
However, it is important tohighlight the fact that the current fiscalposition, in terms of both the overall andprimary budget balances, would not appear tobe sufficient to stabilise the public debt ratio atbelow 60%.
Napriek tomutreba zdôrazniť, že súčasná fiškálna situáciakrajiny s ohľadom na celkové aj primárne saldorozpočtu sa nezdá byť dostatočná nastabilizáciu pomeru verejného dlhu podhranicou 60%.
Attainment of a closetobalancebudget would allow the public debt level to bebrought further below the reference value.
Dosiahnutie vyrovnanéhorozpočtového hospodárenia by pomohlo stlačiťúroveň verejného dlhu hlbšie pod referenčnúhodnotu.
During the reference period from October2002 to September 2004 the Hungarian forintdid not participate in ERM II (see Table 9a).During this period, after a moderate initialappreciation, the forint almost consistentlytraded at a weaker level than its October 2002average exchange rate against the euro (243.53forints per euro, normalised to 100 in Chart 5),which is used as a benchmark for illustrativepurposes in the absence of an ERM II centralrate, following a convention adopted in earlierreports, while not reflecting any judgement asto the appropriate level of the exchange rate(see Chart 5 and Table 9a).
Vzhľadom na výrazný deficit na bežnom účtea na fakt, že miera inflácie sa nachádza vysokonad referenčnou hodnotou, je potrebné,aby Maďarsko viedlo obozretnú fiškálnupolitiku. Posilnenie motivačných činiteľovzamestnanosti v daňovom systéme a v systémeodmeňovania zamestnancov by mohlov kontexte ukončovania prechodu na trhovéhospodárstvo významnou mierou prispieť kukonsolidácii vo fiškálnej oblasti za súčasnejpodpory hospodárskeho rastu a konvergenciereálnych príjmov.
The maximumupward deviation from this benchmark – basedon tenday moving averages of daily data – was3.5%, while the maximum downward deviationamounted to 9.8%.
Je potrebné dodržať cielestanovené pre výšku výdavkov a rozpočtovýdeficit.
Looking at thesedevelopments in more detail, between thebeginning of October 2002 and mid January 2003 the forint experienced an appreciation inthe order of 3.5%.
Ďalšie zlepšenie transparentnostia kvality štatistických údajov by mohloskvalitniť proces monitorovania fiškálnehovývoja.
Around mid January 2003,however, the forint depreciated strongly beforestabilising, reflecting among other thingsmonetary policy measures taken to counteractmarket pressures towards the stronger side ofthe unilateral ±15% exchange rate fluctuationband due to speculation aiming at therevaluation of the central parity of 282.36forint per euro.
Podľa Európskej komisie bol objempodmienených záväzkov z dôvoduposkytnutých štátnych záruk v Maďarsku asi5,4 % HDP.
After a further fairly strongdepreciation induced by market pressures,from June 2003 until the end of the referenceperiod the forint oscillated without a cleartrend on the stronger side of the unilateralexchange rate band announced by Magyar Nemzeti Bank.
Keďže ale neexistuje žiadnydohodnutý spôsob na odhad celkového rozsahupodmienených rozpočtových záväzkov (tedavrátane iných položiek), jednotlivé odhady samôžu výrazne líšiť. Ako vidieť z tabuľky 8, asi
Overall between October 2002 and September2004, the forint depreciated by about 1.7% visàvis the euro.
V sledovanom období od októbra 2002 doseptembra 2004 maďarský forint nebolzapojený do mechanizmu ERM II (tabuľka9a).
Furtherimprovements in the transparency and qualityof statistical data would support themonitoring of fiscal developments.
Bližšípohľad na kurzový vývoj ukazuje, že v obdobíod začiatku októbra 2002 do polovice januára2003 sa forint zhodnotil až o 3,5 %.
Accordingto the European Commission, contingentliabilities arising from state guaranteesamounted to around 5.4% of GDP in Hungary.However, there exists no agreed method forestimating the full scale of contingent fiscalliabilities (including other items) andestimates may vary widely. As highlighted in Table 8, from around 2010 onwards a markedageing of the population is expected.
Približnev polovici januára 2003 však hodnotamaďarskej meny začala prudko klesaťa predtým, než sa ju podarilo stabilizovať, bolopotrebné okrem iného prijať menové opatreniazamerané proti trhovým tlakom na silnejšiučasť jednotného fluktuačného pásma vovýške ±15%, ktoré vyplývali zo špekuláciízamierených na revalváciu centrálnej parity282,36 forintu za euro.
Coping withthe overall burden of population ageing will befacilitated if sufficient room for manoeuvre iscreated in public finances before the period in
Po ďalšom relatívnevýraznom znížení hodnoty meny vyvolanomtlakmi na trhu forint od júna 2003 až do koncasledovaného obdobia osciloval bez jasného
6.4LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS
6.4.VÝVOJ DLHODOBÝCH ÚROKOVÝCH MIER
In the reference period from September 2003to August 2004 longterm interest rates in Hungary were 8.1% on average and thus stoodwell above the 6.4% reference value for theinterest rate criterion (see Table 12).
V sledovanom období od septembra 2003 doaugusta 2004 dosahovali dlhodobé úrokovémiery v Maďarsku v priemere 8,1%, čo jevysoko nad referenčnou hodnotou kritériaúrokových mier vo výške 6,4 % (tabuľka 12).
At the same time, shortterminterest rate differentials against the threemonth EURIBOR were high, wideningsteadily between March 2003 and September2004 (see Table 9b).
Od roku 2001 do polovice roku 2003 vykazovalidlhodobé úrokové miery klesajúci trend
In addition,continuing fiscal imbalances added touncertainty regarding economic and financialdevelopments in Hungary.
Celkovo možno konštatovať, že od októbra2002 do septembra 2004 forint voči euru klesolasi o 1,7 %.
In 2004, longterminterest rates initially declined as financialmarket participants took a relatively positiveview of new policy initiatives aimed atcorrecting economic imbalances, butincreased towards the end of the referenceperiod.
Vývoj maďarskej meny v tomtoobdobí pravdepodobne najviac ovplyvňovalaneistota v oblasti fiškálnej politiky a obavyo zahraničné saldo Maďarska.