natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(b) Key indicators of exchange rate pressure for the Cyprus pound
(b) Kľúčové indikátory tlakov na výmenný kurz cyperskej libry
Chart 6 Cyprus pound: Exchange rateagainst the euro
Graf 6 Cyperská libra – výmenný kurz voči euru
(daily data; average of October 2002 = 100; 1 October 2002 to30 September 2004)
(denné údaje; priemer z októbra 2002 = 100; 1. október 2002až 30. september 2004)
Source: ECB.Note: An upward movement of the line indicates an appreciationof the Cyprus pound, while a downward movement indicates adepreciation.
Zdroj: ECB.Poznámka: Pohyb krivky nahor znamená zhodnotenie cyperskejlibry a nadol jej znehodnotenie.
Table 10 Cyprus pound: Real exchange rate developments
Tabuľka 10 Cyperská libra – vývoj výmenného kurzu
Current account plus capital account balance 1)
Saldo bežného účtu plus kapitálového účtu 1)
Combined direct and portfolio investment balance 1), 2)
Spojené saldo priamych a portfóliových investícií 1), 2)
Direct investment balance 1)
Saldo priamych investícií 1)
Portfolio investment balance 1)
Saldo portfóliových investícií 1)
Net international investment position 1), 3), 4)
Čistá medzinárodná investičná pozícia 1), 3), 4)
Exports of goods and services 1), 3)Imports of goods and services 1), 3)Exports of goods to the euro area 5), 6)
Vývoz tovarov a služieb 1), 3)Dovoz tovarov a služieb 1), 3)
Intra-EU25 exports of goods 5), 6)Intra-EU25 imports of goods 5), 6)
Vývoz tovarov a služieb do krajín EÚ 25 5), 6)Dovoz tovarov a služieb z krajín EÚ 25 5), 6)
Sources: Eurostat, national data and ECB calculations.1) As of 2000, balance of payments statistics have been compiled on the basis of the BPM5 definition of residency.2) Differences between the total and the sum of the components are due to rounding.3) Balance of payments statistics.4) A full i.i.p. statement was produced for the first time for reference year 2002.
Zdroj: Eurostat, národné údaje a prepočty ECB.1) Štatistika platobnej bilancie je od roku 2000 zostavovaná na základe definície rezidencie BPM5.2) Rozdiely medzi výslednou sumou a súčtom položiek sú spôsobené zaokrúhľovaním.3) Štatistika platobnej bilancie.4) Úplný výkaz medzinárodnej investičnej pozície bol prvýkrát spracovaný za rok 2002.
In previous years only partial i.i.p. statements wereproduced and thus no full i.i.p. statements are available before 2002.5) External trade statistics.6) As a percentage of total exports/imports.
V predchádzajúcich rokoch boli spracované lenčiastkové výkazy; znamená to, že úplné výkazy za obdobie spred roka 2002 nie sú k dispozícii.5) Štatistika zahraničného obchodu.6) V percentách celkového vývozu/dovozu.
Longterm interest rate 1)
Dlhodobá úroková miera 1)
Reference value 2)
Referenčná hodnota 2)
Sources: ECB, European Commission Services.1) The longterm interest rate of Cyprus is based on primary market yields.2) Calculation for the September 2003 to August 2004 period is based on the unweighted arithmetic average of the interest rate levels of Finland, Denmark and Sweden plus 2 percentage points.3) The euro area average is included for information only.
Zdroj: ECB, European Commission Services.1) Dlhodobá úroková miera na Cypre je založená na výnosoch primárneho trhu.2) Výpočet za obdobie september 2003 – august 2004 je založený na neváženom aritmetickom priemere úrokových mier Fínska, Dánskaa Švédska plus 2 percentuálne body.3) Priemer za eurozónu je uvedený len informatívne.
Chart 7
Graf 7
Over the reference period from September2003 to August 2004 the average rate of HICPinflation in Latvia was 4.9%, i.e. considerablyabove the reference value of 2.4% (see Table1).
V sledovanom období od septembra 2003 doaugusta 2004 dosiahla priemerná miera inflácie HICP v Lotyšsku 4,9%, t. j. výrazne prevýšilareferenčnú hodnotou 2,4% (tabuľka 1).
Given the highdegree of openness of the Latvian economy,changes in import prices strongly affectdomestic price developments.
Vzhľadom na vysoký stupeňotvorenosti lotyšskej ekonomiky je domácicenový vývoj pod silným vplyvom zmiendovozných cien.
After fallingsteeply between 1996 and 1999, import pricesincreased again as of 2000, reflecting exchangeratedevelopments and, in particular, thestrengthening of the euro visàvis the USdollar.
Po prudkom poklese v rokoch1996 až 1999 došlo v roku 2000 opäť k rastudovozných cien v dôsledku vývoja výmennýchkurzov a najmä posilnenia eura vočiamerickému doláru.
Overall, import prices have been rathervolatile during the period under review.
Celkovo boli dovoznéceny počas sledovaného obdobia pomernenestále.
Otherrelevant price indices have followed a broadlysimilar path to HICP inflation (see Table 2).
Ostatné relevantné cenové indexyvykazovali vo všeobecnosti podobný vývoj akoinflácia HICP (tabuľka 2).
Looking back over a longer period, consumerprice inflation in Latvia has followed a broaddownward trend (see Chart 1).
Spätný pohľad na dlhšie obdobie ukazuje, žeinflácia na báze spotrebiteľských cienv Lotyšsku vykazovala vo všeobecnostiklesajúci trend (graf 1).
Average annual HICP inflation declined from 8.1% in 1997 to2.1% in 1999 and remained around 2% until2002.
Priemerná ročná mierainflácie HICP klesla z 8,1% v roku 1997 na2,1% v roku 1999 a do roku 2002 sa ustálila nahladine okolo 2%.
The trend reversed in 2003, wheninflation rose to 2.9%, mainly on account of anincrease in import prices caused by thedepreciation of the lats visàvis the euro and aparticularly strong rise in administered prices.The process of disinflation reflected a numberof important policy choices, most notably theorientation of monetary policy towards theachievement of price stability, which is theprimary objective as enshrined in the Latvijas Banka Law, and the adoption of a fixedexchange rate regime.
K zmene tohto trendu došlov roku 2003, keď inflácia vzrástla na 2,9%, a tonajmä kvôli rastu dovozných cien následkomoslabenia lotyšského latsu voči euru a obzvlášťvýraznému nárastu regulovaných cien.
Under the exchange ratestrategy adopted in February 1994, the lats ispegged to the special drawing right with anarrow fluctuation band of ±1% around theparity of 0.7997 lats per SDR.1 The process ofdisinflation was also supported by fiscal andother policies.
Procesznižovania inflácie odzrkadľoval viacerodôležitých hospodárskopolitických rozhodnutí, medzi ktoré patrí predovšetkýmorientácia menovej politiky na dosiahnutiecenovej stability, ktorá je zároveň primárnymcieľom stanoveným v zákone o centrálnejbanke Lotyšska (Latvijas Banka), a prijatierežimu pevného výmenného kurzu.
Looking at recent trends and forecasts, theannual rate of HICP inflation continued toincrease considerably in the first half of 2004,reaching 7.8% in August (see Table 3a). Therecent acceleration of inflation was mainlydriven by a combination of oneoff factorsrelated to EU accession (changes in valueadded tax, excise tax and higher import pricesdue to customs duties), adjustments ofadministered prices, an increase inunprocessed food prices and oil priceincreases.
Z pohľadu na nedávne trendy a prognózyvyplýva, že ročná miera inflácie HICPv priebehu prvej polovice roku 2004 významnerástla, až na 7,8% v auguste (tabuľka 3a).Tento rýchly rast inflácie zapríčinilapredovšetkým akumulácia jednorazovýchfaktorov súvisiacich so vstupom do Európskejúnie (zmeny v oblasti DPH, spotrebných daní,vyššie dovozné ceny kvôli clám), úpravyregulovaných cien, rast cien nespracovanýchpotravín a rast ceny ropy.
As the effect of these factorsdiminishes the inflation rate is expected togradually return to lower levels.
S oslabením účinkutýchto faktorov sa očakáva, že miera inflácie sapostupne vráti na nižšiu úroveň.
Lookingahead, the inflation forecasts of most majorinternational institutions are in a range of 4.05.8% for 2004 and 3.33.5% for 2005 (see Table 3b). This is considerably below the mostrecent inflation forecast of Latvijas Banka for2004 of 7%.
Prognózyväčšiny významných medzinárodných inštitúcií v otázke vývoja inflácie v budúcnostisa pohybujú v rozsahu od 4,0 do 5,8% na rok2004 a 3,3 – 3,5% na rok 2005 (tabuľka 3b), čoje výrazne menej než 7% z poslednej prognózylotyšskej centrálnej banky na rok 2004.
Latvijas Banka estimates thatchanges in indirect taxes and administeredprices will add around 1.6 percentage points toinflation in 2004.
Podľaodhadu lotyšskej centrálnej banky zmenyv nepriamych daniach a regulovaných cenáchspôsobia zvýšenie miery inflácie v roku 2004približne o 1,6 percentuálneho bodu.
Upside risks to inflation aremainly associated with the possible secondround effects of the current high level ofinflation and buoyant domestic demandfuelled by rapid credit expansion.
Hlavnériziká ďalšieho rastu inflácie súvisiapredovšetkým s možnými sekundárnymidopadmi súčasnej vysokej miery infláciea výrazného rastu domáceho dopytupodporovaného rýchlym rastom úverov.
The SDR is a basket currency comprising the US dollar (45%), theeuro (29%), the Japanese yen (15%) and the pound sterling (11%),with the weights (in parentheses) assigned by the IMF with effectfrom 1 January 2001 based on their roles in international trade andfinance.
Rok 2001 je prvým rokom, za ktorý sú k dispozícii údajeo referenčnej dlhodobej úrokovej miere na Cypre.
The decrease in inflation was achieved inparallel with robust real GDP growth, whichaveraged over 6% between 1996 and 2003 (see Table 2).
Pokles inflácie sa podarilo dosiahnuť paralelnes rýchlym rastom reálneho HDP, ktorý sav rokoch 1996 až 2003 v priemere pohybovalnad úrovňou 6% (tabuľka 2).
The unemployment rate has beengradually decreasing during the period underreview but remains at a high level despitebuoyant economic growth.
Mieranezamestnanosti sa v priebehu sledovanéhoobdobia postupne znižovala, ale napriekdynamickému hospodárskemu rastu zostáva navysokej úrovni.
The growth of unitlabour costs declined sharply from 1996 andturned negative in the period 20002002,reflecting the fact that growth in compensationper employee moderated while labourproductivity growth remained strong.
Rast jednotkových nákladovpráce sa od roku 1996 prudko znížil a v období2000 – 2002 dosiahol záporné hodnoty, čoodzrkadľuje skutočnosť, že rast odmeny nazamestnanca sa zmiernil a rast produktivitypráce zostal intenzívny.
Thisdecreasing trend of unit labour cost growthreversed in 2003 when compensation peremployee increased markedly, significantlyoutpacing productivity gains.
V roku 2003 došlok zmene trendu znižovania jednotkovýchnákladov práce, keď výrazne vzrástla odmenana zamestnanca a predstihla rast produktivity
Looking further ahead, creating anenvironment conducive to price stability in Latvia will be dependent on, inter alia, theconduct of sound macroeconomic policies, inparticular fiscal restraint.
Pri spätnom pohľade na dlhšie obdobie vidíme,že vytvorenie prostredia napomáhajúcehocenovú stabilitu v Lotyšsku bude okrem inéhozávisieť od uskutočňovania primeranej makroekonomickej politiky, najmä fiškálnychobmedzení.
Wage increasesshould be in line with labour productivitygrowth and take developments in competitorcountries into account.
Zvyšovanie miezd by sa malouskutočňovať v súlade s rastom produktivitypráce za súčasného prihliadania na vývojv porovnateľných krajinách.
Although Latvianproduct markets went through a deregulationprocess in the 1990s and are regarded asfunctioning rather efficiently, the share ofadministered prices in the Latvian CPI basketamounts to 16%, according to Latvijas Banka,which may be seen as an indication that there isscope for further improvement in productmarket flexibility.
Napriek tomu, želotyšské trhy tovarov a služieb prešli v 90.rokoch procesom deregulácie a podľa lotyšskejcentrálnej banky fungujú pomerne efektívne,podiel regulovaných cien v lotyšskom koši CPIdosahuje 16%, čo sa dá vnímať tak, že existujepriestor na ďalšie zlepšovanie flexibility trhovtovarov a služieb.
The Latvian labour marketcan be considered fairly flexible.
Lotyšský trh práce možnopovažovať za pomerne flexibilný.
Inparticular, further action is needed to addressskill mismatches, low interregional labourmobility and high tax wedges on labour.Progress in these areas could help to raisepotential output and decrease Latvia’s highlevel of unemployment.
Zlepšenie v týchto oblastiachby mohlo pomôcť zvýšiť potenciálnu produkciua znížiť vysokú mieru nezamestnanostiv Lotyšsku.
Moreover, thecatchingup process is also likely to have abearing on inflation in the coming years,although the exact size of the impact is difficultto assess.
Okrem toho sa dá očakávať, žev nadchádzajúcich rokoch bude mať dopad nainfláciu aj proces dobiehania hospodársky rozvinutejších členských štátov, hoci je ťažkéurčiť presný rozsah tohto vplyvu.
4.2FISCAL DEVELOPMENTS
4.2.FIŠKÁLNY VÝVOJ
Looking back over the years 1996 to 2003, thepublic debt ratio increased by 0.6 percentagepoint (see Chart 2a and Table 5).
Pri pohľade na roky 1996 až 2003 vidíme, žepomer verejného dlhu vzrástol o 0,6percentuálneho bodu (graf 2a a tabuľka 5).
After aninitial decrease until 1998, the ratio reverted toclose to its 1996 level by 2000 and increasedfurther by 1.5 percentage points by 2003.
Popočiatočnom poklese do roku 1998 došlok obratu, keď sa pomer dlhu do roku 2000priblížil k úrovni z roku 1996 a do roku 2003ešte vzrástol o 1,5 percentuálneho bodu.
Asshown in greater detail in Chart 2b, thestrongest factor underlying the increase in thepublic debt ratio was the primary deficit, whichwas particularly large in the years 1999, 2000and 2002.
Akovyplýva z grafu 2b, najsilnejším faktorom poraste pomeru dlhu verejného sektora bolprimárny deficit, ktorý bol obzvlášť vysokýv rokoch 1999, 2000 a 2002.
Deficitdebt adjustments had,overall, a debtdecreasing effect, particularlyin 2002 (Table 6).
Úpravy v oblastideficitu rozpočtového hospodárenia a štátnehodlhu mali vo všeobecnosti za následok poklesdlhu, najmä v roku 2002 (tabuľka 6).
The growth/interest rate differential also had a small overall downwardeffect, as it was positive throughout the 200003 period.
V menšejmiere mal znižujúci účinok na dlh aj rozdielmedzi tempom rastu a úrokovými mierami,keďže v období 2000 až 2003 bol kladný.
The patterns observed during themid1990s and early2000s may be seen asindicative of the close link between primarydeficits and adverse debt dynamics,irrespective of the starting level of debt –which in the case of Latvia was comparativelylow.
Vývojv polovici 90. rokov a začiatkom 21. storočiamožno považovať za príznačný pre úzky vzťahmedzi primárnym deficitom a nepriaznivoudynamikou štátneho dlhu, bez ohľadu napočiatočnú úroveň dlhu – ktorá bola v prípade Lotyšska pomerne nízka.
In this context, it may be noted that theshare of public debt with a shortterm maturitydecreased steadily between 1996 and 2002 (see Table 5). It then increased significantly in2003.
V tejto súvislostimožno poukázať na skutočnosť, že podielštátneho dlhu s krátkodobou splatnosťouv období 1996 až 2002 neustále klesal(tabuľka 5).
On the basis of the figures for 2003, theproportion of public debt with a shorttermmaturity is noticeable but, taking into accountthe level of the public debt ratio, fiscalbalances are relatively insensitive to changes ininterest rates.
Následne v roku 2003 významnevzrástol.
The proportion of foreigncurrencydenominated public debt, which wasrelatively stable between 1996 and 2003, ishigh, and since 2001 this debt has mostly beendenominated in euro.
Z údajov za rok 2003 vidieť, že podielkrátkodobého verejného dlhu je významný,keď však vezmeme do úvahy pomer verejnéhodlhu, možno konštatovať, že fiškálne saldá súrelatívne necitlivé na zmeny úrokových mier.Podiel dlhu denominovaného v cudzej mene,ktorý bol v rokoch 1996 – 2003 relatívnestabilný, je vysoký, a od roku 2001denominovaný väčšinou v eurách.
Moreover, given the lowdebt ratio, fiscal balances are relativelyinsensitive to changes in exchange rates.
Okremtoho, vzhľadom na nízky pomer dlhu, je štátnyrozpočet relatívne necitlivý na zmenyvýmenných kurzov.
The Latvian currency is pegged to the specialdrawing right, and the exchange rate regimefunctions in a similar way to a currency board.
Lotyšská mena jenaviazaná na zvláštne práva čerpania a režimvýmenného kurzu funguje obdobne ako režimmenovej rady.
In the reference year 2003 the generalgovernment deficit ratio was 1.5%, i.e. wellbelow the 3% reference value, and the debtratio was 14.4%, i.e. also well below the 60%reference value.
V roku 2003 dosiahol pomer deficitu verejnejsprávy k HDP 1,5%, t. j. čo je výrazne podúrovňou referenčnej hodnoty 3%, a pomerverejného dlhu k HDP vo výške 14,4% bol tiežoveľa nižší než referenčná hodnota 60%.V porovnaní s predchádzajúcim rokom sapomer deficitu verejnej správy znížil o 1,2percentuálneho bodu a pomer verejného dlhusa zvýšil o 0,3 percentuálneho bodu.
Compared with the previousyear, the deficit ratio decreased by 1.2percentage points and the debt ratio increasedby 0.3 percentage point. In 2004, the deficitratio is forecast to increase to 2.0% and thedebt ratio to 14.7%.
V roku2004 má podľa prognózy pomer deficitu vzrásťna 2,0% a pomer verejného dlhu na 14,7%.V roku 2002 pomer deficitu prevýšil pomerštátnych investičných výdavkov k HDP o 1,4percentuálneho bodu, zatiaľ čo v roku 2003
Since 1996, a pattern of volatile outturns hasbeen observed for the deficit to GDP ratio.After positions close to balance or in surplus in199698 a deficit of 4.9% of GDP was recordedin 1999.
Od roku 1996 je vo vývoji pomeru deficituk HDP zrejmá volatilita.
No homogeneousestimates of cyclically adjusted balances are
Po rozpočtovejpozícii blížiacej sa k vyrovnanému alebo
LATVIA is required for Latvia to comply with the Stability and Growth Pact’s mediumtermobjective of a budgetary position that is closeto balance or in surplus.
LOTYŠSKO v roku 2005 nezmení a v roku 2007 klesne na2,0% HDP, zatiaľ čo pomer štátneho dlhubude plynule rásť až na 17,7% v roku 2007.Z údajov o rozpočtových saldáchprojektovaných v Konvergenčnom programevyplýva, že na dosiahnutie rozpočtovej pozícieblížiacej sa k vyrovnanému alebo prebytkovémurozpočtu, ktorá je strednodobým cieľom Paktustability a rastu, je v Lotyšsku potrebná ďalšiazásadná konsolidácia.
available for the Member States which joinedthe EU on 1 May 2004.
Za členskéštáty, ktoré sa pripojili k EÚ 1. mája 2004, niesú k dispozícii nijaké homogénne odhadybilancií očistených o cyklické vplyvy.
Chart 3b therefore doesnot break down the changes in the fiscalbalance into cyclical and noncyclical factors.The noncyclical changes in the governmentbudget balance could reflect either a lastingstructural change or the effect of temporarymeasures.
Graf 3bpreto nedelí zmeny rozpočtového salda nazmeny spôsobené cyklickými a necyklickýmifaktormi.
Available evidence suggests thattemporary measures increased the deficit ratioby 0.1 percentage point in 2003, comparedwith no net impact in 2002.
Necyklické zmeny salda štátnehorozpočtu odrážajú buď trvalé štrukturálnezmeny, alebo dopad dočasných opatrení.Dostupné údaje svedčia o tom, že dočasnéopatrenia zvýšili v roku 2003 pomer deficituo 0,1 percentuálneho bodu v porovnanís nulovým čistým dopadom v roku 2002.
Nevertheless, current trendssuggest that the public debt ratio will increasebut can be maintained at below 60% for theforeseeable future. Prudent fiscal policies arewarranted in light of Latvia’s large currentaccount deficit and the fact that its inflationrate is considerably above the reference value.
Súčasnétrendy však nasvedčujú, že v dohľadnom časesa pomer verejného dlhu zvýši, bude všakmožné udržať ho pod hladinou 60%.Vzhľadom na rozsiahly deficit Lotyšska nabežnom účte a mieru inflácie výrazneprevyšujúcu referenčnú hodnotu je potrebnévykonávať obozretnú rozpočtovú politiku.
Moving on to examine trends in other fiscalindicators, it can be seen from Chart 4 and Table 7 that the general government totalexpenditure ratio increased between 1996 and1999 but declined afterwards.
Pri hodnotení trendov vývoja v oblasti inýchfiškálnych indikátorov z grafu 4 a tabuľky 7vyplýva, že pomer celkových výdavkov verejnejsprávy sa zvýšil v období rokov 1996 až 1999,ale následne klesol.
In particular,current expenditure decreased significantlybetween 1999 and 2003, reflecting decreasingsocial benefits and, to a smaller extent,reduced compensation of public employees.On balance, the expenditure ratio in 2003 was1.5 percentage points lower than in 1996,reflecting essentially the decline in currentexpenditure.
Obzvlášť bežné výdavkyzaznamenali v rokoch 1999 až 2003 významnýpokles, najmä následkom zníženia sociálnychdávok a v menšej miere aj znížených odmienštátnych zamestnancov.
Government revenue in relationto GDP increased between 1996 and 1998 anddeclined between 1998 and 2002.
Pomer výdavkovv roku 2003 bol celkovo o 1,5 percentuálnehobodu nižší než v roku 1996, v čom sa odrážapredovšetkým pokles bežných výdavkov.Rozpočtové príjmy vo vzťahu k HDP sav rokoch 1996 až 1998 zvýšili a v rokoch 1998až 2002 klesli.
It was 2.5percentage points lower in 2003 than in 1996,essentially reflecting a decrease in indirecttaxes and social security contributions.
V roku 2003 boli o 2,5percentuálneho bodu nižšie než v roku 1996,a to najmä v dôsledku zníženia nepriamychdaní a príspevkov na sociálne poistenie.
Making the tax/benefit system moreemploymentfriendly by strengthening workincentives could also make a contribution tofiscal consolidation while promoting economicgrowth and real income convergence in thecontext of completing the process of transitionto a market economy.
Pre zamestnancov výhodnejší systémzdaňovania a poskytovania výhodprostredníctvom posilnenia pracovnýchstimulov by mohol v kontexte ukončovaniaprocesu transformácie na trhové hospodárstvoprispieť ku konsolidácii rozpočtového hospodárenia za súčasného pozitívnehodopadu na hospodársky rast a reálnukonvergenciu.
As highlighted in Table8, from around 2010 onwards a marked ageingof the population is expected.
Z tabuľky 8 vyplýva, žepribližne od roku 2010 sa očakáva výraznýnástup starnutia populácie.
Latvia benefitsfrom a low public debt ratio, a growing fullyfunded pillar of the pension system and the factthat the payasyougo system now works as anotional defined contribution system, wherepension benefits are automatically adjusted tochanges in the contributions base and lifeexpectancy.
Lotyšsko ťažíz nízkej úrovne dlhu verejných financií,rastúceho plne sporivého dôchodkovéhopiliera a skutočnosti, že priebežný dôchodkovýsystém v súčasnosti funguje na princípeteoreticky definovaného príspevkovéhosystému, kde sa dávky automatickyprispôsobujú zmenám vo výške príspevkova priemernej dĺžke života.
Consequently, the system shouldremain balanced, with stable contributionrates despite population ageing.
Z toho vyplýva, ženapriek starnutiu populácie by mal systémvykazovať vyrovnané hospodárenie sostabilnou príspevkovou sadzbou.
However, thetransition to the new arrangement is stillongoing.
Krajina savšak stále nachádza v období prechodu na novýsystém.
Coping with the overall burden ofpopulation ageing will be facilitated ifsufficient room for manoeuvre is created inpublic finances before the period in which thedemographic situation is projected to worsen.
Vyrovnávanie sa s celkovou záťažoustarnutia obyvateľstva bude ľahšie, ak savytvorí dostatočný manévrovací priestor
According to the Latvian mediumterm fiscalstrategy, as presented in the Convergence Programme for 200407, dated May 2004 andbased on data available at the start of the year,the general government deficit is expected toincrease to 2.1% of GDP and the public debtratio to 16.2% in 2004.
Podľa lotyšskej strednodobej fiškálnej stratégiepredstavenej v Konvergenčnom programe naroky 2004 až 2007 z mája 2004 a na základeúdajov zo začiatku roka sa očakáva, že v roku2004 štátny deficit vzrastie na 2,1% HDPa pomer verejného dlhu na 16,2%.
The generalgovernment total expenditure ratio is projectedat 37.6% and the total revenue ratio at 35.6%.There is currently no evidence of significantmeasures with a temporary effect in the 2004budget.
Pomercelkových výdavkov verejnej správy saodhaduje na 37,6% a pomer celkových príjmovna 35,6%.
The deficit ratio is forecast to remainbroadly unchanged in 2005 and to decline to2.0% of GDP in 2007, while the governmentdebt ratio is expected to increase steadily to17.7% in 2007.
Informácie o prípadných podstatnejších opatreniach dočasnéhocharakteru sa v rozpočte na rok 2004neobjavujú.
of GDP in the period 19962003.
V roku 2003 deficit dosiahol 7,6%HDP (tabuľka 11).