natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Big rivers are very useful for transporting things.
Veľké rieky sú veľmi užitočné na prepravu tovaru.
All kinds of goods are loaded onto barges that carry them up and down the rivers, between Europe’s sea ports and cities far inland.
Na nákladné riečne člny sa nakladajú všetky druhy tovaru a prepravujú sa medzi európskymi prístavmi a mestami nachádzajúcimi sa hlboko vo vnútrozemí.
A cargo barge travels up the Rhine.
Nákladný riečny čln plaviaci sa po rieke Rýn
Did you know that railways were invented in Europe?
Viete, že železnicu vynašli v Európe? Prvý osobný vlak predstavil George Stephenson v roku 1825 v Anglicku.
His most famous locomotive was called ‘the Rocket’and it reached speeds of more than 40 kilometres per hour (km/h) – which was really fast for those days.
Jeho najznámejšia lokomotíva sa volala „Raketa“ a dosahovala rýchlosť viac ako 40 kilometrov za hodinu (km/h), čo bolo na to obdobie naozaj veľa.
Today, Europe’s high-speed electric trains are very di erent from those rst steam engines.
Dnešné európske vysokorýchlostné elektrické vlaky sa od prvých parných vlakov výrazne odlišujú.
They are very comfortable and they travel at speeds of up to 330´km/h on specially built tracks.
Sú veľmi pohodlné a na špeciálnych tratiach dosahujú rýchlosť 330 km/h.
More tracks are being built all the time, to allow people to travel quickly between Europe’s big cities.
Neustále sa stavajú nové trate, aby ľudia mohli rýchlo cestovať medzi veľkými európskymi mestami.
Roads and railways sometimes have to cross mountain ranges, wide rivers or even the sea.
Cesty a železnice musia niekedy viesť cez pohoria, široké rieky alebo dokonca cez more.
So engineers have built some very long bridges and tunnels.
Preto stavitelia vybudovali niekoľko veľmi dlhých mostov a tunelov.
The longest road tunnel in Europe is the Laerdal tunnel in Norway, between Bergen and Oslo.
Najdlhší cestný tunel v Európe je Laerdalský tunel v Nórsku medzi mestami Bergen a Oslo.
It is more than 24 km long and was opened in the year 2000.
Je dlhý viac ako 24 km a do prevádzky bol uvedený v roku 2000.
The longest railway tunnel in Europe is the Channel Tunnel.
Najdlhší železničný tunel v Európe je tunel pod Lamanšským prielivom.
It carries Eurostar high-speed trains under the sea between Calais in France and Folkestone in England, and it’s more than 50 km long.
Zabezpečuje prevádzku vysokorýchlostných vlakov Eurostar pod morským dnom medzi mestami Calais vo Francúzsku a Folkestone v Anglicku a je dlhý viac než 50 km.
The highest bridge in the world (245 metres tall) is the Millau Viaduct in France, which was opened in 2004.
Najvyšší most na svete (vysoký 245 metrov) je Millau Viaduct vo Francúzsku, ktorý bol uvedený do prevádzky v roku 2004.
Two of the longest bridges in Europe are the Oresund road and rail bridge (16 km long) between Denmark and Sweden and the Vasco da Gama road bridge (more than 17 km long) across the river Tagus in Portugal.
Dva najdlhšie mosty v Európe sú cestný a železničný most Oresund (dlhý 16 km) medzi Dánskom a Švédskom a cestný most Vasco da Gama (dlhý viac než 17 km) ponad rieku Tajo v Portugalsku.
The Vasco da Gama bridge is named after a famous explorer, and you can read about him in the chapter‘A journey through time’.
Most Vasco da Gama je pomenovaný podľa známeho objaviteľa, o ktorom si môžete viac prečítať v kapitole„Cesta časom“.
The world’s highest bridge – the Millau Viaduct (France).
Najvyšší most na svete – Millau Viaduct (Francúzsko)
The fastest ever passenger plane, the Concorde.
Najrýchlejšie osobné lietadlo Concorde
The world’s biggest passenger plane – the Airbus A380.
Najväčšie osobné lietadlo na svete – Airbus A380
People also travel around Europe by plane, because air travel is quick.
Ľudia cestujú Európou aj lietadlom, pretože letecká doprava je rýchla.
Some of the world’s best planes are built in Europe – for example, the‘Airbus’.
Niektoré z najlepších svetových lietadiel sú vyrábané v Európe – napríklad„Airbus“.
Di erent European countries make di erent parts of an Airbus, and then a team of engineers puts the whole plane together.
Rôzne časti Airbusu sa vyrábajú v rozličných európskych krajinách a potom z nich tím špecialistov vyrobí celé lietadlo.
The fastest ever passenger plane, the Concorde, was designed by a team of French and British engineers.
Najrýchlejšie osobné lietadlo na svete Concorde skonštruoval tím francúzskych a britských odborníkov.
Concorde could ± y at 2160 km/h – twice the speed of sound – and could cross the Atlantic in less than three hours!
Lietedlo Concorde môže letieť rýchlosťou 2 160 km/h – čo je dvakrát viac než rýchlosť zvuku a cez Atlantik dokáže preletieť za necelé tri hodiny!
(Most planes take about eight hours.) Concorde took its final
(Väčšina lietadiel na to potrebuje približne osem hodín).
± flight in 2003.
Posledný let lietadla Concorde sa uskutočnil v roku 2003.
Faster than any plane are space rockets, such as Ariane – a joint project between several European countries.
Rýchlejšie než všetky lietadlá sú vesmírne rakety, ako napríklad Ariane – výsledok spoločného projektu medzi niekoľkými európskymi krajinami. V rakete Ariane sa ľudia neprepravujú.
People don’t travel in the Ariane rocket: it is used to launch satellites, which are needed for TV and mobile phone networks, for scientific research and so on.
Využíva sa na vypúšťanie satelitov, ktoré sú potrebné na vytváranie televíznych sietí a sietí mobilných telefónov, na vedecké výskumy a podobne.
Most of the world’s satellites are now launched using these European rockets.
Väčšina svetových satelitov sa v súčasnosti vypúšťa pomocou týchto európskych rakiet.
The success of Concorde, Airbus and Ariane show what can be achieved when European countries work together.
Úspechy lietadiel Concorde, Airbus a rakety Ariane ukazujú, čo je možné dosiahnuť, keď európske krajiny navzájom spolupracujú.
People in Europe speak many dierent languages.
Ľudia v Európe hovoria mnohými rôznymi jazykmi.
Most of these languages belong to three large groups or‘families’: Germanic, Slavic and Romance.
Väčšina týchto jazykov patrí do troch veľkých skupín alebo„rodín“: germánske, slovanské alebo románske.
The languages in each group share a family likeness because they are descended from the same ancestors.
Jazyky v každej skupine sú si podobné v rámci rodiny, pretože majú rovnaký pôvod.
For example, Romance languages are descended from Latin – the language spoken by the Romans.
Napríklad skupina románskych jazykov je odvodená z latinčiny – jazyka, ktorým hovorili Rimania.
Here’s how to say‘Good morning’ or ‘Hello’ in just a few of these languages.
Tu sú príklady toho, ako sa povie„dobré ráno“ alebo„ahoj“ v niektorých z týchto jazykov.
French Italian Portuguese Romanian Spanish
Francúzsky Taliansky Portugalsky Rumunsky Španielsky
It’s not hard to see the family likeness in these examples.
Nie je ťažké rozoznať podľa týchto príkladov podobnosti v rámci jednotlivých rodín.
But there are other European languages that are less closely related, or not at all related, to one another.
Existujú však aj iné európske jazyky, ktoré sú navzájom menej podobné alebo nie sú podobné vôbec.
Here’s how to say‘Good morning’ or ‘Hello’ in several of these languages.
Tu sú príklady toho, ako sa povie„dobré ráno“ alebo„ahoj“ v niektorých z týchto jazykov.
Lithuanian
Litovsky
Learning languages can be great fun – and it’s important on a continent like ours.
Štúdium jazykov môže byť veľká zábava – a na svetadiele ako je ten náš, je to aj dôležité.
Many of us enjoy going on holiday to other European countries, and getting to know the people there.
Mnohí z nás radi trávia dovolenku v iných európskych krajinách a spoznávajú tam ľudí.
That’s a great opportunity to practise the phrases we know in dierent languages.
Je to skvelá príležitosť na používanie fráz, ktoré sme sa v cudzom jazyku naučili.
You can nd all of the EU countries’ ¡ags on page 38
Vlajky všetkých krajín EÚ nájdete na strane 38.
Most of Europe has a ‘temperate’ climate – neither too hot nor too cold.
Na väčšine európskeho územia prevláda„mierne“ podnebie – ani príliš horúce, ani príliš chladné.
The coldest places are in the far north and in the high mountains.
Najchladnejšie miesta sú na ďalekom severe a vo vysokých horách.
The warmest places are in the far south and south-east.
Najteplejšie miesta sú na juhu a juhovýchode Európy.
The weather is warmest and driest in summer (roughly June to September) and coldest in winter (roughly December to March).
Polárna líška ... a sova snežná sú dobre maskované.
The Arctic fox…and snowy owl are well camou¡ aged.
Počasie je najteplejšie a najsuchšie v lete (približne od júna do septembra) a najchladnejšie v zime (približne od decembra do marca).
Europe had record-breaking hot summers in 2003 and 2006.
V Európe boli rekordné letné horúčavy v lete 2003 a 2006.
Is this a sign that the climate is changing?
Je to znamením, že naša klíma sa mení?
Climate change is a worldwide problem that can only be solved if all countries work together.
Zmeny klímy sú celosvetovým problémom, ktorý sa môže vyriešiť, iba keď budú všetky krajiny spolupracovať.
Coping with the winter
Ako prežiť zimu
Wild animals in cold regions usually have thick fur or feathers to keep them warm, and their coats may be white to camou± age them in the snow.
Zvieratá, ktoré voľne žijú v chladných oblastiach, majú obyčajne hustú srsť alebo vrstvu peria, ktorá udržuje teplo a sú zafarbené nabielo, aby splývali so snehom.
Some spend the winter sleeping to save energy.
Niektoré zvieratá zimu prespia, aby šetrili energiu. Hovorí sa, že spia zimným spánkom.
European brown bears live in the mountains, where they spend the winter sleeping.
Európske medvede hnedé žijú v horách, kde v zime spia.
Even ¡ flamingos come to Europe in spring.
Dokonca aj plameniaky prilietajú na jar do Európy.
Many species of birds live on insects, small water creatures or other food that cannot easily be found during cold winter months.
Veľa druhov vtákov sa živí hmyzom, drobnými vodnými živočíchmi alebo iným druhom potravy, ktorú je počas chladných zimných mesiacov ťažké nájsť.
So they ± y south in the autumn and don’t return until spring.
Preto mnohé vtáky na jeseň odlietajú na juh a vracajú sa až na jar.
Some travel thousands of kilometres, across the Mediterranean Sea and the Sahara Desert, to spend the winter in Africa.
Niektoré druhy cestujú tisíce kilometrov, ponad Stredozemné more a ponad púšť Saharu, aby zimu prežili v Afrike.
This seasonal travelling is called migrating.
Toto sezónne cestovanie sa volá sťahovanie.
When spring comes to Europe (March to May), the weather gets warmer.
Keď do Európy zavíta jar (od marca do mája), počasie sa oteplí. Sneh a ľad sa roztopia. V tokoch riek a rybníkoch sa hemží rybí poter a larvy hmyzu.
Migrating birds return to make their nests and raise their families.
Sťahovavé vtáky sa vracajú, stavajú si hniezda a zakladajú rodinu.
Flowers open, and bees carry pollen from one plant to another.
Kvitnú kvety a včely prenášajú peľ z jednej rastliny na druhú.
Trees put out new leaves which catch the sunlight and use its energy to make the tree grow.
Na stromoch rastie nové lístie, ktoré zachytáva slnečné svetlo a jeho energia sa využíva na rast stromov.
In mountain regions, farmers move their cows up into the high meadows, where there is now plenty of fresh grass.
Poľnohospodári v horských oblastiach vyháňajú kravy na horské lúky, kde je v tomto období veľa čerstvej trávy.
Summer is good in themountain meadows.
V lete je na horských lúkach krásne.
Cold-blooded animals such as reptiles also need the sun to give them energy.
Aj chladnokrvné zvieratá, akými sú plazy, potrebujú slnko, aby získali energiu.
In summer, especially in southern Europe, you will often see lizards basking in the sunshine and hear the chirping of grasshoppers and cicadas.
V lete, najmä v južnej Európe často vidíte jašterice, ako sa vyhrievajú na slnku a počujete čvrlikanie lúčnych kobyliek a cikád.
Lizards love warm weather.
Jeseň – obdobie zmien
Autumn: a time of change
Jašterice majú rady teplé počasie.
In late summer and autumn, the days grow shorter and the nights cooler.
V neskorom lete a na jeseň sú dni kratšie a noci sú chladnejšie.
Many delicious fruits ripen at this time of year, and farmers are kept busy harvesting them.
V tomto ročnom období dozrieva mnoho chutných druhov ovocia a poľnohospodári majú veľa práce so zberom úrody.
Nuts too ripen in autumn, and squirrels will gather and store heaps of them ready for the winter.
Na jeseň dozrievajú aj orechy a veveričky tieto plody zbierajú a ukladajú, aby ich mali pripravené na zimu.
Wasps love fruit too!
Aj osy majú rady ovocie!
Squirrels store nuts for their winter food.
Mnoho stromov zhadzuje na jeseň lístie, pretože slnečné svetlo už nepostačuje k tomu, aby bolo lístie využité.
Many trees shed their leaves in autumn because there is no longer enough sunshine for the leaves to be useful.
Farba lístia sa postupne mení zo zelenej na odtiene žltej, červenej, zlatej a hnedej.
They gradually change from green to shades of yellow, red, gold and brown.
Potom lístie opadá a pokryje zem farebným kobercom.
Then they fall, carpeting the ground with colour.
Opadané lístie sa rozkladá, hnojí pôdu a slúži ako potrava pre budúce generácie rastlín.
The fallen leaves decay, enriching the soil and providing food for future generations of plant life.
Veveričky si ukladajú orechy na zimu.
This yearly cycle of the seasons, and the changes it brings, make the European countryside what it is – beautiful, and very varied.
Tento ročný cyklus a zmeny, ktoré prináša, vytvára prírodu v Európe takú, aká je – krásna a rôznorodá.
Autumn carpets the woods with colour.
Jeseň pokrýva lesy farebným kobercom.
On high mountains and in the far north of Europe, farming is impossible because it is too cold for crops to grow.
V oblasti vysokých hôr a v polárnych oblastiach Európy nie je možné farmárčiť, pretože je tam veľmi chladno a poľnohospodárske plodiny by nevyrástli.
But evergreen trees such as pines and firs can survive cold winters.
Chladné zimy však môžu prežiť stále zelené stromy, ako sú borovice a jedle.
That is why Europe’s coldest places are covered with evergreen forests.
Preto sú najchladnejšie miesta Európy pokryté stále zelenými lesmi.
People use the wood from these forests to make many things – from houses and furniture to paper and cardboard packaging.
Ľudia využívajú drevo z týchto lesov na výrobu mnohých vecí – od stavby domov cez výrobu nábytku až po papier a kartónové obaly.
Further south, most of the land is suitable for farming.
Väčšina pôdy, ktorá sa nachádza ďalej na juhu, je vhodná pre poľnohospodárstvo.
It produces a wide variety of crops including wheat, maize, sugar beet, potatoes and all sorts of fruit and vegetables.
Pestujú sa rôzne druhy plodín, vrátane pšenice, kukurice, cukrovej repy, zemiakov a rôznych druhov ovocia a zeleniny.
These grapes will be made into red wine.
Z tohto hrozna sa vyrobí červené víno.
Where there is plenty of sunshine and hardly any frost (near the Mediterranean, for example), farmers can grow fruit such as oranges and lemons, grapes and olives.
Tam, kde je dostatok slnka a takmer žiadne mrazy (napríklad v oblasti Stredozemného mora), môžu poľnohospodári pestovať pomaranče, citróny, hrozno a olivy.
Olives contain oil which can be squeezed out of the fruit and used in preparing food.
Olivy obsahujú olej, ktorý je možné z plodín vylisovať a použiť na prípravu jedla. Z hrozna sa vylisuje šťava, z ktorej sa robí víno.
Europe is famous for its very good wines, which are sold all over the world.
Európa je známa veľmi dobrým vínom, ktoré sa predáva na celom svete.
Mediterranean farmers also grow lots of other fruit and vegetables.
Poľnohospodári v oblasti Stredozemného mora pestujú veľa ovocia a zeleniny.
Tomatoes, for example, ripen well in the southern sunshine.
Na južnom slnku napríklad dobre dozrievajú paradajky.
But vegetables need plenty of water, so farmers in hot, dry regions will often have to irrigate their crops.
Zelenina však potrebuje veľa vody, a tak poľnohospodári v teplých a suchých oblastiach často musia svoju úrodu zavlažovať.
That means giving them water from rivers or from under the ground.
Znamená to, že jej musia dávať vodu z riek alebo z podzemných zdrojov.
Crops in dry regions need irrigating.
Úroda v suchých oblastiach sa musí zavlažovať.
Chickens provide eggs, which contain lots of protein and help us stay healthy.
Sliepky znášajú vajcia, ktoré obsahujú veľa proteínov a pomáhajú nám udržať si zdravie.
Sheep grazing on grasslands.
Ovce pasúce sa na pastvinách.
Grass grows easily where there is enough rain, even if the soil is shallow or not very fertile.
Tráva lepšie rastie tam, kde je dostatok dažďa, aj keď je pôda plytká a nie veľmi úrodná.
Many European farmers keep animals that eat grass – such as cows, sheep or goats.
Mnohí európski poľnohospodári chovajú zvieratá, ktoré sa živia trávou – ako sú kravy, ovce alebo kozy.
They provide milk, meat and other useful products like wool and leather.
Tieto zvieratá poskytujú mlieko, mäso a iné užitočné produkty ako je vlna alebo koža.
Pigs can be kept indoors.
Prasatá sa môžu chovať v budovách.
Many farmers also keep pigs or chickens.
Mnohí chovatelia taktiež chovajú prasatá alebo sliepky.
These animals can be raised almost anywhere because they can be kept indoors and given specially prepared feed.
Tieto zvieratá sa môžu chovať takmer všade, pretože je ich možné držať v budovách a dostávajú špeciálne pripravenú potravu.
Chickens provide not only meat but eggs too, and some farms produce thousands of eggs every day.
Sliepky poskytujú nielen mäso, ale aj vajcia a niektorí poľnohospodári produkujú denne tisíce vajec.
Farms in Europe range from very big to very small.
Poľnohospodárske farmy v Európe majú rôznu veľkosť, od veľmi veľkých po veľmi malé.
Some have large fields – which makes it easy to harvest crops using big machines.
Niektoré farmy majú rozsiahle polia, z ktorých je možné zberať úrodu pomocou veľkých strojov.
Others, for example in hilly areas, may have small fields.
Iné, napríklad v horských oblastiach, majú malé polia.
Walls or hedgerows between fields help stop the wind and rain from carrying away soil, and they can be good for wildlife too.
Steny alebo živé ploty medzi jednotlivými poľami pomáhajú zabraňovať tomu, aby vietor a dážď odnášal pôdu a môžu ich tiež využívať voľne žijúce zvieratá.
We all need to do what we can to look after the countryside and keep it beautiful.
Mozaika polí v Európe
A patchwork of  fields in Europe.
Mnoho ľudí žijúcich v mestách trávi víkendy na európskom vidieku, užívajú si prostredie, pokoj, ticho a čerstvý vzduch.
The countryside is for everyone to enjoy.
Príroda je nám všetkým pre radosť.
Europe has thousands and thousands of kilometres of coastline, which nature has shaped in various ways.
Európa má tisíce a tisíce kilometrov morského pobrežia, ktoré príroda vyformovala rôznymi spôsobmi.
There are tall rocky cli s and beaches of sand or colourful pebbles formed by the sea as it pounds away at the rocks, century after century.
Sú na ňom vysoké skalnaté útesy, ale tiež piesočnaté pláže alebo pláže pokryté farebnými okruhliakmi, ktoré more storočie za storočím prinášalo zo skalísk na breh.
The sea shaped these chalk cli§s.
Vták alka hniezdi na úte¶soch a pri potápaní loví ryby.
In Norway, glaciers have carved the coast into steep-sided valleys called ¾ ords.
V Nórsku ľadovce vytesali pobrežie do strmých údolí, ktoré sa nazývajú Ç ordy.
In some other countries, the sea and wind pile up the sand into dunes.
V niektorých iných krajinách nahromadilo more s vetrom piesok do dún.
The highest dune in Europe (117 metres tall) is the Dune du Pyla, near Arcachon in France.
Najvyššia duna v Európe (vysoká 117 metrov) je Dune du Pyla, blízko Arcachonu vo Francúzsku.
A glacier carved this ¨ ord.
Fjord, ktorý vyrezal ľadovec.
One of Europe’s rarest animals – the monk seal – lives in the Mediterranean.
Jedno z najvzácnejších zvierat v Európe – tuleň stredomorský – žije v Stredomorí.
The Pyla sand dune – Europe’s tallest.
Piesková duna Pyla – najvyššia v Európe
Flocks of waders  nd food in river estuaries.
Kŕdle brodivých vtákov hľadajú potravu v ústiach riek.
The sea is important for people too.
More je dôležité aj pre ľudí.
The Mediterranean was so important to the Romans that they called it Mare nostrum: ‘our sea’.
Stredozemné more bolo pre Rimanov tak dôležité, že ho nazývali Mare nostrum:„naše more“.
Down through the centuries, Europeans have sailed the world’s oceans, discovered the other continents, explored them, traded with them and made their homes there.
Európania sa celé storočia plavili po svetových oceánoch, objavovali nové svetadiely, spoznávali ich, obchodovali s nimi a usadzovali sa tam.
In the chapter‘A journey through time’you can nd out more about these great voyages of discovery.
V kapitole„Cesta časom“ sa dozviete viac o týchto veľkých objaviteľských plavbách.
Cargo boats from around the world bring all kinds of goods (often packed in containers) to Europe’s busy ports.
Do európskych rušných prístavov dovážajú nákladné lode všetky druhy tovaru (často uloženého v kontajneroch) z celého sveta.
Here they are unloaded on to trains, lorries and barges.
Tu sa tovar prekladá do vlakov, kamiónov a na riečne lode.
Then the ships load up with goods that have been produced here and which are going to be sold on other continents.
Potom sa na lode naloží tovar, ktorý bol vyrobený v Európe a ktorý je určený na predaj v iných svetadieloch.
Container ships carry goods to and from Europe.
Nákladné lode vozia tovar do Európy a z Európy.
Some of the world’s finest ships have been built in Europe.
Niektoré z najlepších svetových lodí boli vyrobené v Európe.
They include Queen Mary 2 – one of the biggest passenger liners in the world.
Patrí sem i Queen Mary 2 – jeden z najväčších zaoceánskych parníkov na prepravu ľudí na svete.
She made her rst transatlantic voyage in January 2004.
Táto loď vyplávala na cestu cez Atlantický oceán v januári 2004.
One of the world’s biggest passenger ships – Queen Mary 2.
Jedna z najväčších osobných lodí na svete – Queen Mary 2
Europe’s seaside resorts are great places for a holiday.
Európske morské pobrežie je vynikajúcim miestom vhodným na strávenie dovolenky.
You can enjoy all kinds of water sports, from surfing and boating to waterskiing and scuba diving.
Môžete si užívať rôzne druhy vodných športov, od surfovania, výletov na lodi, až po vodné lyžovanie a potápanie.
Scuba diving in the Mediterranean.
Športové potápanie v Stredozemnom mori
Or you can just relax – sunbathing on the beach and cooling o in the sea.
Alebo môžete len odpočívať – opaľovať sa na pláži a ochladzovať sa v mori.
Europeans eat many kinds of  sh.
Európania jedia mnoho druhov rýb.
Tuna is one of the biggest!
Tuniak je jedna z najväčších rýb!
Fishing or b is d in g /C
Rybárstvo o rb is di ng /C
Fishing has always been important for people in Europe.
Rybárstvo bolo pre obyvateľov Európy vždy dôležité.
Whole towns have grown up around shing harbours, and thousands of people earn their living by catching and selling sh or doing things for the shermen and their families.
Okolo rybárskych prístavov vyrástli veľké mestá a tisíce ľudí si na svoje živobytie zarába lovením a predajom rýb alebo výrobou potrieb pre rybárov a ich rodiny.
Modern shing boats, such as factory trawlers, can catch huge numbers of sh.
Veľká rybárska loď v dokoch v Skyje v Škótsku
To make sure that enough are left in the sea, European countries have agreed rules about how many sh can be caught and about using nets that let young sh escape.
Moderné rybárske lode, ako sú veľké priemyselné lode, môžu uloviť veľké množstvo rýb.
A trawler docked in Skye, Scotland.
Aby sa zaručilo, že v mori zostane dostatočné množstvo rýb, dohodli sa európske krajiny na pravidlách určujúcich množstvo rýb a na používaní sietí, ktoré umožnia uniknúť malým rybám.
Another way to make sure we have enough sh is to farm them.
Ďalší spôsob, ako zabezpečiť, aby sme mali dostatok rýb, je ich chov.
On the coasts of northern Europe, salmon are reared in large cages in the sea.
Na pobreží severnej Európy sa chovajú lososy vo veľkých klietkach ponorených do mora.