natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In clinical prevalence samples of drug dependent patients, personality disorders (50–90 %) are the most prevalent form of co-morbidity, followed by affective disorders (20–60 %) and psychotic disorders (15–20 %).
V klinických vzorkách s prevahou drogovo závislých pacientov sú poruchy osobnosti (50 – 90 %) najrozšírenejšou formou komorbidity, po ktorej nasledujú afektívne poruchy (20 – 60 %) a psychotické poruchy (15 – 20 %).
Antisocial personality disorder is 25 % in representative clinical samples.
Antisociálna porucha osobnosti predstavuje v reprezentatívnych klinických vzorkách 25 %.
Recent research indicates that psychopathology usually precedes drug use.
Nedávny výskum naznačuje, že užívaniu drog obvykle predchádza psychopatológia.
The prognosis of psychiatric problems worsens with early onset of drug use and longterm continued drug use.
Prognóza psychiatrických problémov sa zhoršuje s včasným začatím užívania a s dlhodobým, nepretržitým užívaním drog.
The syndromes mentioned interact and overlap, which means that a person might have more than one of these disorders in addition to drugrelated disorders.
Uvedené syndrómy sa navzájom ovplyvňujú a prekrývajú, čo znamená, že človek môže mať popri poruchách súvisiacich s drogami aj viac ako jednu z týchto porúch.
Two main groups of comorbid drug users are recognised, each with distinct profiles.
Rozoznávame dve hlavné skupiny komorbidných užívateľov drog, z ktorých každá má odlišný profil.
One group is dominated by people with psychiatric illness and the second group is characterised by drug dependency.
V jednej skupine prevládajú ľudia s psychiatrickým ochorením a druhú skupinu charakterizuje drogová závislosť.
About 30–50 % of psychiatric patients in Europe today have a mental illness as well as a substance use disorder, mainly with alcohol, sedatives or cannabis.
V súčasnosti má v Európe asi 30 – 50 % psychiatrických pacientov duševnú chorobu spolu s poruchou súvisiacou s užívaním omamných látok, najmä alkoholu, sedatív alebo kanabisu.
Among clients from drug treatment centres, comorbidity mostly implies another profile, with heroin, amphetamine or cocaine use and one or several personality disorders as the dominant diagnostic features, followed by diagnoses of depression and anxiety and, to a lesser degree, by psychotic disorders.
Medzi klientmi centier na liečbu drogových závislostí komorbidita väčšinou signalizuje ďalší profil závislosti spojený s užívaním heroínu, amfetamínu alebo kokaínu a s jednou alebo viacerými poruchami osobnosti ako dominantnými diagnostickými rysmi, po ktorých nasledujú diagnózy depresie a úzkosti a v menšej miere psychotické poruchy.
This distinction has consequences for the choice of optimal treatment interventions.
Toto rozlišovanie má vplyv na výber optimálnych liečebných intervencií.
Both groups often need combined but different pharmacological and psychosocial interventions over a prolonged time.
Obe skupiny často potrebujú kombinované, ale odlišné dlhodobé farmakologické a psychosociálne intervencie.
Co-morbidity, sometimes called ‘dual diagnosis’, was defined by the World Health Organization (WHO) in 1995 as the ‘co-occurrence in the same individual of a psychoactive substance use disorder and another psychiatric disorder’.
Komorbiditu, ktorá sa niekedy nazýva „dvojitá diagnóza“, definovala Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) v roku 1995 ako „súčasný výskyt poruchy spojenej s užívaním drog a ďalšej psychiatrickej poruchy u toho istého jednotlivca“.
Key issues at a glance
Prehľad hlavných problémov
Problem drug users, more often than not, suffer from mental disorders.
Problémoví užívatelia drog častejšie trpia duševnými chorobami.
Both psychiatric teams and drug services regularly fail to identify patients with comorbidity.
Psychiatrické tímy ani protidrogové služby často nie sú schopné identifikovať pacientov s komorbiditou.
Treatment staff are often not trained to deal with comorbid clients, since their training usually is specialised (medicine, psychology, social work, etc.).
Liečebný personál často nie je vyškolený v zaobchádzaní s komorbidnými pacientmi, pretože jeho odborná príprava je obvykle špecializovaná (medicína, psychológia, sociálna práca atď.).
In the treatment of co-morbidity, there is no single psychosocial intervention for drug addiction that is superior to all others.
Pri liečbe komorbidity neexistuje jedna jediná psychosociálna intervencia pre drogovú závislosť, ktorá by bola lepšia ako všetky ostatné.
Currently, treatment of comorbidity is often not effectively organised and lacks quality management.
Liečba komorbidity sa v súčasnosti organizuje často neefektívne a chýba jej riadenie kvality.
This leads to inefficient treatment and high staff turnover.
Dôsledkom je neúčinná liečba a vysoká fluktuácia pracovníkov.
Comorbid clients are often sent back and forth between psychiatric and drug services, not receiving proper assessment or treatment.
Komorbidných pacientov často posielajú psychiatri k protidrogovej službe a naopak, bez náležitej diagnózy alebo liečby.
3rd issue 2004
Pozornosť upriamená na drogy č. 3/2004
Problem drug use and psychiatric disorders — a common combination and so is the combination of both. Relapse rates are high among drug users who have served long sentences and there is a growing recognition that incarceration can worsen mental health problems and that drug use often continues within the prison.
Problémové užívanie drog a psychiatrické poruchy — bežná kombinácia dlhodobé tresty, a čoraz viac sa uznáva, že uväznenie môže zhoršovať duševné problémy a užívanie drog vo väzení často pokračuje.
interventions are the most effective.
retenciu u protidrogovej liečby.
The essential characteristics of effective interventions are that they provide (a) a stringent structure, (b) a clear target on the drug problem and (c) a minimum treatment period of between three and six months.
Základnými charakteristikami efektívnych intervencií je: a) pevná štruktúra, b) jasný cieľ vyriešiť drogový problém a c) minimálne obdobie liečby od troch do šiestich mesiacov.
Systematic diagnostic studies indicate that around 80 % of patients with a drug dependency diagnosis also have comorbid psychiatric disorders.
Systematické diagnostické štúdie naznačujú, že asi 80 % pacientov s diagnózou drogovej závislosti má aj komorbidné psychiatrické poruchy.
For patients with comorbid patterns of mental illness and drug use, casemanagement, structured protected accommodation and use of multiprofessional teams may all contribute to a successful intervention.
U pacientov s komorbidným obrazom duševnej choroby a užívania drog môže k úspešnej intervencii prispieť manažment prípadu, štruktúrované chránené ubytovanie a využitie multiprofesijných tímov.
Coordinating treatment for comorbid drug users
Koordinácia liečby komorbidných užívateľov drog
Among the psychological and psychiatric problems, various studies have identified suicide attempts in about 50 % of comorbid patients, often reflecting problems in the family, at school and in peer relations.
Spomedzi psychologických a psychiatrických problémov rôzne štúdie identifikovali u asi 50 % komorbidných pacientov samovražedné pokusy, ktoré často bývajú reakciou na problémy v rodine, v škole a v partnerských vzťahoch.
Many female drug users have experienced sexual abuse and trauma during their upbringing.
Mnohé ženy užívajúce drogy zažili v detstve sexuálne zneužívanie a traumu.
Early onset of drug use is a negative prognostic factor since the problem worsens with time more for this group than for other drug users.
Včasný začiatok užívania drog je negatívny prognostický faktor, pretože problém tejto skupiny sa časom zhoršuje viac ako u iných užívateľov drog.
Investing in intensive and targeted measures to prevent drug use and mental health problems is very worthwhile.
Naozaj stojí za to investovať do intenzívnych a cielených opatrení na prevenciu užívania drog a duševných problémov.
Treatment options for comorbidity
Možnosti liečby komorbidity
Diagnosis and treatment of comorbidity is hampered by the fact that drug treatment staff generally know little about psychiatry, and psychiatric staff generally know little about drug treatment.
Toto v kombinácii s protichodnými názormi týchto dvoch profesií často bráni rozvinutiu globálneho, integrovaného vnímania komorbidity.
This, combined with the contrasting mindsets of the two disciplines, often prevents the development of a global, integrated perception of comorbidity.
Pri zneužívaní opiátov je možnou farmakologickou intervenciou substitučná liečba metadónom, a v ostatných rokoch buprenorfínom.
Comorbidity is difficult to diagnose and both psychiatric teams and drug treatment services often fail to identify it in patients.
Komorbiditu je ťažké diagnostikovať a psychiatrické tímy ani protidrogové služby často nie sú schopné ju u pacientov identifikovať.
The acute psychiatric syndromes of a comorbid client seeking drug treatment can be mistaken for substance-induced symptoms or, conversely, withdrawal or intoxication phenomena may be misinterpreted as psychiatric illness.
Akútne psychiatrické syndrómy komorbidného klienta, ktorý vyhľadal protidrogovú liečbu, sa môžu zamieňať za symptómy vyvolané drogou a naopak, abstinenčné príznaky alebo intoxikácia môžu byť nesprávne pokladané za psychiatrickú chorobu.
The routine assessment of psychiatric disorders among drug users at the start of treatment appears to be the exception rather than the rule.
Rutinné hodnotenie psychiatrických porúch u užívateľov drog je na začiatku liečby skôr výnimkou ako pravidlom.
Consequently, many clients with comorbidity commence drug treatment without receiving treatment for their mental health problems.
Preto mnohí klienti s komorbiditou začínajú protidrogovú liečbu bez toho, aby sa liečili ich duševné problémy.
Even when comorbidity is diagnosed, often it is not considered in subsequent drug treatment interventions or, in the case of psychiatric services, results in no drugrelated treatment.
Dokonca aj keď sa komorbidita diagnostikuje, často sa na ňu v nasledujúcej drogovej liečbe neprihliada, alebo v prípade psychiatrických služieb nemá za následok liečbu súvisiacu s drogami.
However, some psychiatric and drug services achieve good results with comorbid patients, when they have expertise in both areas or work closely together.
Niektoré psychiatrické a protidrogové služby však dosahujú s komorbidnými pacientmi dobré výsledky, keď majú odborné znalosti v oboch oblastiach alebo úzko spolupracujú.
Further difficulties experienced by comorbid patients arise from the manner in which they are viewed by the drug or psychiatric services. In some countries, drug services do not admit drug users with psychiatric disorders.
Presvedčivé empirické dôkazy podporujú používanie týchto farmakologických látok, ale v súčasnosti nemáme žiadnu farmakologickú liečbu proti kokaínu, amfetamínom, halucinogénnym drogám alebo kanabisu.
For opiate abuse, the pharmacological intervention of choice has been substitution treatment with methadone, and in more recent years buprenorphine.
Ďalšie ťažkosti, s ktorými sa stretávajú komorbidní pacienti, vznikajú zo spôsobu, akým sa na nich pozerajú protidrogové alebo psychiatrické služby.
Pharmacological agents that block the effects of morphine and heroin, for example naltrexone, are rarely used.
V niektorých krajinách protidrogové služby neprijímajú užívateľov drog s psychiatrickými poruchami.
Strong empirical evidence supports the use of these pharmacological substances, but there is no pharmacological treatment for cocaine, amphetamine, hallucinogenic drugs or cannabis at present.
Na druhej strane psychiatrické služby sa môžu pozerať podozrievavo na užívateľov drog, dokonca v takej miere, že odmietajú prijímať užívateľov, ktorí sú stabilizovaní v substitučnej liečbe.
Treating clients with comorbidity requires cooperation and coordination between services that are involved in their treatment, especially psychiatric and drug services, but also health and social services.
Klienti s komorbiditou často trpia „multimorbiditou“, pretože s komorbiditou súvisia viaceré závažné somatické ochorenia ako aj sociálne, bytové a pracovné problémy.
For the treatment of problem drug users with comorbidity in prison, the authorities must also be involved.
Dôsledkom užívania drog často býva nedodržiavanie harmonogramu farmakologickej liečby, čím sa zväčšuje problém zvládnutia psychotických alebo depresívnych epizód.
Where residential treatment or prison is part of the intervention, in order to secure a stable and continuous treatment package, it is important to organise the treatment as a chain with few disruptions in the links between various agencies.
Podceňovaným problémom je zlý stav chrupu, ktorý zvyšuje riziko primárnych a sekundárnych infekcií a vážne poškodzuje sebavedomie človeka. Sociálne problémy ako izolácia a bezdomovstvo zhoršujú situáciu týchto ľudí.
Studies support the treatment of opiate dependence by methadone maintenance in combination with manualised (a treatment following a manual) behavioural approaches targeting the drug problem, including cognitive behavioural treatment, relapse-prevention, contingency training, as well as more elaborated short-term psychotherapies like family therapy, behavioural therapy and psychodynamic therapy.
Liečba klientov s komorbiditou si vyžaduje spoluprácu a koordináciu medzi službami, ktoré sa zúčastňujú na ich liečbe, najmä medzi psychiatrickou a protidrogovou, ale aj zdravotníckymi a sociálnymi službami.
For cocaine dependence, only the manualised behavioural interventions targeting the drug problem have a proven, although low, effect.
Do liečby problémových užívateľov drog s komorbiditou vo väzení sa musia zapojiť aj príslušné orgány.
For cannabis abuse, family therapy has an effect on the abuse in teenagers with an intact family network.
Ak je súčasťou intervencie lôžková liečba alebo väzenie, je dôležité zorganizovať liečbu ako reťazec s minimálnymi prerušeniami prepojení medzi rôznymi agentúrami s cieľom zabezpečiť stabilný a nepretržitý liečebný proces.
Clients with comorbidity often suffer from ‘multi-morbidity’, since there are severe somatic illnesses as well as social, housing and employment problems associated with comorbidity. Drug use often implies a failure to comply with a pharmacological treatment schedule, thus increasing the problem of handling psychotic or depressive episodes.
Štúdie podporujú liečbu závislosti od opiátov metadónovou substitučnou terapiou v kombinácii s behaviorálnymi prístupmi podľa príručky (t. j. podľa liečebných postupov opísaných v príručke), zameranými na drogový problém vrátane kognitívnej behaviorálnej liečby, prevencie recidívy, nácviku správania sa pri náhodných udalostiach ako aj rozpracovanejších krátkodobých terapií, ako je rodinná terapia, behaviorálna terapia a psychodynamická terapia.
HIV infection and several types of hepatitis are common, as are a vast number of ailments; neglect of personal somatic health is the rule.
Proti kokaínovej závislosti sa osvedčila, hoci s nízkym účinkom, len behaviorálna liečba definovaná v príručke, zameraná na drogový problém.
Social problems such as isolation and homelessness aggravate the situation for these persons.
Pri zneužívaní kanabisu má rodinná terapia vplyv na mladých ľudí s nenarušenou rodinnou sieťou.
Particular attention should be paid to the prison population.
Osobitná pozornosť by sa mala venovať väzenskej populácii.
Psychiatric illness and drug use are both much more prevalent in prisons than among the general population
Miera recidív je vysoká u užívateľov drog, ktorí si odpykávajú
Only more elaborated psychotherapeutic interventions had a medium positive effect on retention in drug treatment. For all drugs, well-defined, manualised treatment
Len prepracovanejšie psychoterapeutické intervencie mali stredne pozitívny účinok na
Case management is a working method to assist and coordinate clients´ way through the treatment system and enable individualised care.
Manažment prípadu je pracovná metóda, ktorá napomáha a koordinuje cestu klienta v systéme liečby a umožňuje individualizovanú starostlivosť.
management needs investing in human and organisational resources but is in the end cost-effective.
Spoločným problémom pracovníkov, ktorí pracujú s užívateľmi drog s komorbiditou, je pocit vyhorenia (burn-out).
Integration of different services and professions, case supervision, as well as practical training and theoretical education might be the most powerful antidote.
Na rozsiahlejšie plánovanie liečby sa musia používať presnejšie psychiatrické vyšetrenia vrátane SCID, CIDI, MINI a rôznych psychologických testov.
Training treatment staff to deal with comorbidity research.
Školenie liečebného personálu zvládať komorbiditu
Dealing with comorbid clients presents staff with many problems.
Práca s komorbidnými pacientmi stavia pred personál veľa problémov.
Disruptive and aggressive behaviour of clients, particularly of those with the more ‘dramatic’ types of personality disorders, along with their emotional instability often makes them difficult to manage.
Rušivé a agresívne správanie klientov, najmä s „dramatickejšími“ typmi porúch osobnosti, spolu s emocionálnou labilitou často sťažuje ich zvládnutie.
Training in specific interventions to reduce drug use and/or to develop specific skills are among the more promising methods.
Medzi najsľubnejšie metódy patrí odborná príprava v oblasti špecifických intervencií na znižovanie užívania drog alebo rozvíjanie špecifických zručností.
If training includes the whole staff, manualised interventions are effective in increasing the general level of therapeutic competence.
Ak sa na odbornej príprave zúčastňujú všetci pracovníci, intervencie s pomocou príručky účinne zvyšujú celkovú úroveň liečebnej spôsobilosti.
Several of the cognitive-behavioural methods have been implemented and found to be effective.
Viaceré zavedené kognitívnobehaviorálne metódy sa ukázali ako účinné.
Effective organisation is the key to maintaining the quality of treatment
Efektívna organizácia je kľúčom k udržaniu kvality liečby
The introduction of assessment instruments like ASI and quality management systems is also important for feedback and for correcting misconceptions.
Zavedenie nástrojov na posudzovanie, ako sú ASI a systémy riadenia kvality, je tiež dôležité pre spätnú väzbu a nápravu mylných predstáv.
Studies have found that the staff severely underestimate the prognosis of the patients, since patients with repeated and unsuccessful treatment admissions (‘revolving-door patients’), while not representing a valid picture of treatment outcome, might induce a pessimistic attitude.
Štúdie konštatujú, že pracovníci vážne podceňujú prognózu pacientov, pretože pacienti opakovane prijímaní po neúspešnej liečbe (s tzv. syndrómom „otáčavých dverí“) nepodávajú pravdivý obraz o výsledku liečby, a tým pravdepodobne vyvolajú pesimistický postoj.
Documentation and systematic follow-ups are often the only way to correct such prejudices.
Dokumentácia a systematické sledovanie po liečbe sú často jediným spôsobom, ako túto predpojatosť napraviť.
A multi-disciplinary comprehension of how to deal with patients with different patterns of comorbidity is vital for all levels of treatment staff.
Multidisciplinárne chápanie zaobchádzania s pacientmi s rôznym obrazom komorbidity je pre liečebný personál na všetkých úrovniach životne dôležité.
Often, however, staff are specialised and feel competent only within the limits of their profession.
Pracovníci sú však často špecializovaní a cítia sa byť kvalifikovaní len v rámci svojej profesie.
The patients´ difficulties in regulating self-esteem, consequently manifested by acting-out, inability to postpone impulses and handle drug craving often make staff members feel frustrated and unappreciated.
Ťažkosti pacientov s regulovaním sebaúcty, ktoré sa následne prejavujú predvádzaním sa, ich neschopnosť potlačiť impulzívnosť a zvládnuť túžbu po droge často spôsobuje frustráciu zamestnancov a pocit nedocenenia.
An effective treatment organisation is essential to maintain the quality in the clinical management of patients. A consolidated and integrated structure may decrease the negative impact of the personality disorders on the treatment climate.
Organizačné intervencie na zníženie fluktuácie zamestnancov idú ľahko ruka v ruke so snahami zameranými na zvýšenie spôsobilosti a posilnenie realistického a pozitívneho prístupu k možnému zlepšeniu personálu i pacientov. Toto samo osebe zníži náklady.
Organisational interventions to decrease staff turnover easily go hand in hand with efforts directed at increasing competence and fostering a realistic and positive attitude to possible improvement in the staff and in the patients.
Efektívna organizácia liečby je základom udržania kvality v rámci klinického manažmentu pacientov.
For the well-being of both patient and the staff members and for the overall quality of treatment, it is vital to enhance the ability of all staff to understand specific and differing problems of handling patients with personality disorders in contrast to those with psychotic disorders.
Kvalita vedenia, spokojnosť s prácou, bezpečnosť a rozvoj personálu – to všetko sú faktory, ktoré sa dostávajú k pacientom viac-menej neuvedomele.
Comorbid drug users need longterm treatment
Komorbidní užívatelia drog potrebujú dlhodobú liečbu
Burnout problems are common in staff members working with drug users with co-
Pre pocit blaha tak pacienta, ako aj zamestnancov a pre celkovú kvalitu liečby je mimoriadne dôležité zlepšiť schopnosť všetkých pracovníkov chápať špecifické a rôznorodé problémy zaobchádzania s pacientmi s poruchami osobnosti, na rozdiel od pacientov s psychotickými poruchami.
An important step forward in quality of documentation is the introduction of the Addiction Severity Index (ASI), a multifunctional instrument that can be used in diagnostics, treatment, follow-up and
Dôležitým krokom vpred v kvalite dokumentácie je zavedenie indexu miery závislosti (Addiction Severity Index (ASI)), multifunkčného nástroja, ktorý sa môže používať v diagnostike, liečbe,
Overlap of the three dominating diagnostic syndromes in patients with comorbid drug-use disorders
Prekrývanie troch dominantných diagnostických syndrómov u pacientov s komorbidnými poruchami súvisiacimi s užívaním drog
In some cases, psychiatric disorders are chronic diseases that need longterm treatment or care.
V niektorých prípadoch sú psychiatrické poruchy chronickými chorobami, ktoré si vyžadujú dlhodobú liečbu alebo starostlivosť.
Integration of treatment services, multiprofessional teams and sheltered living are some of the interventions that have been shown to be effective.
Integrácia liečebných služieb, multiprofesijné tímy a chránené ubytovanie sú niektoré z intervencií, ktoré sa ukázali ako efektívne.
In addition, patients with mainly personality disorders benefit from longterm social reintegration interventions.
Navyše najmä pacienti s poruchami osobnosti majú prospech z dlhodobých resocializačných intervencií.
The social networks of these people are always very weak and they have a general lack of ordinary life skills, like relating to other persons, keeping routines and appointments, seeking and keeping jobs, social skills, daily life skills, housekeeping and managing money.
Sociálne siete sú pre týchto ľudí vždy veľmi slabé a títo ľudia majú celkový nedostatok zvyčajných životných zručností, ako je nadväzovanie kontaktov, dodržiavanie bežných postupov a dostavovanie sa na dohodnuté stretnutia, hľadanie a udržanie si práce, sociálne zručnosti, každodenné životné zručnosti, udržiavanie domácnosti a hospodárenie s peniazmi.
A coordination of community services and continuity in the treatment chain, combined with a case-management approach, increases effectiveness and is more cost-efficient than disparate and uncoordinated treatment efforts.
Koordinácia služieb spoločenstva a nepretržitosť terapeutického reťazca v kombinácii s manažmentom prípadu zvyšuje účinnosť liečby a je nákladovo efektívnejšia ako nesúrodé a nekoordinované terapeutické snahy.
Comorbidity – drug use and mental disorders:policy considerations
Závery Komorbidita – užívanie drog a duševné poruchy: Úvahy o postupe