natgillin/translations-raw huggingface dataset:
If immigration rates remain constant, the contractionof the working population coupled with the costs of ageing is likely to bring economicgrowth down below 2 % in the long term.
Ak sa miera imigrácie nezmení, znižovanie počtu aktívnejpopulácie spojené s nákladmi na starnutie by mohlo spôsobizníženie dlhodobéhoekonomického rastu pod 2%.
At least half the Member States are at risk here:in 2003, the average level of government debt for the European Union is expected to riseto 64.1 % of GDP, with six Member States exceeding the reference value of 60 % of GDP.
Najmenej v polovici členských štátov existuje jasnériziko: v roku 2003 by sa priemerná úroveňverejného dlhu pre Úniu mala zvýšina 64,1% HDP a šesčlenských štátov by malo prekročireferenčnú hodnotu60% HDP.
Against this backdrop, several States have undertaken reforms of pension schemesandhealthcare systems over the past few months to ensure that such systems are socially adequate and financially efficient and viable.
V tomto kontexte sa v uplynulých mesiacoch začali vo viacerých členských štátochreformy dôchodkových systémova systémov zdravotnej starostlivosti, aby zaručili,že tieto systémy budú sociálne adekvátne a finančne efektívne a udržatené.
These efforts, which are heading in the rightdirection, must be sustained.
V tomtoúsilí, ktoré sa uberá správnym smerom, je potrebné pokračova.
Employment and productivity still insufficient for growth
Zamestnanosa produktivita sú pre rast stále nedostatočné
Growth in Europe has remained low over the past three years.
Európsky rast zostal počas uplynulých troch rokov slabý.
As a result, the relativelevel of per capita gross domestic product for the Union remained unchanged in 2003.The Union cannot catch up with the United States as our per capita GDP is at 72 % ofour American partner’s.
Relatívna úroveňhrubéhodomáceho produktu na obyvatea sa preto v Únii v roku 2003 nezmenila. Únii sanedarí vyrovnasvoje zaostávanie za Spojenými štátmi, kehodnota nášho HDPna obyvatea predstavuje 72% hodnoty nášho amerického partnera.
The reasons for this insufficient growth are known: unlike in the United States, employment and productivity are still not contributing enough.
Dôvody tohto prílišslabého rastu sú známe: na rozdiel od Spojených štátovprispievajú zamestnanosa produktivita prílišobmedzeným spôsobom.
Denmark, the Netherlands, Sweden and the United Kingdom have already exceeded the2010 total employment rate target, while having a level of productivity that is close toor just below the European average.
V Nemecku,Rakúsku a vo Fínsku sa miera zamestnanosti nachádza stále pod cieovou hranicou,ale ich úrovne produktivity sa nachádzajú blízko priemeru Únie.
In Germany, Austria and Finland the employment
Belgicko,Francúzsko, Írsko, Taliansko a Luxembursko sú krajiny s relatívne vysokou
kg402293_EN 2/03/04 9:58 Page 11
kg402399_SK 9/03/04 12:26 Page 11
Analysis of progress towards the Lisbon objectives
Analýza pokrokov smerom k cieom z Lisabonu
Employment and productivity levels in the EU — 2003
Úroveň zamestnanosti a produktivity v EÚ za rok 2003
65Employment rate
65Miera zamestnanosti
Belgium, France, Ireland, Italy and Luxembourg are countries with relatively high productivity levels, but with employment rates that are still well below the 2010 target.
Zdroj: Eurostat úrovňou produktivity, ale ich miera zamestnanosti sa stále nachádza pod cieovouhranicou pre rok 2010.
In Greece, Spain and Portugal the employment rate is still below the 70 % EU target andlabour productivity is below the Union average.
V Grécku, Španielsku a Portugalsku je miera zamestnanostistále pod úrovňou 70% cielenej miery EÚ a pracovná produktivita sa nachádzapod priemerom Únie.
However, this situation needs to beseen in the light of the strong progress made by Spain and Greece (5) these past fewyears.
Napriek tomu sa situácia zlepšuje najmä vaka rýchlemupokroku, ktorýbol v posledných rokoch zaznamenanýv Španielsku a Grécku (5).
Employment still making only a limited contribution
Príspevok zamestnanosti zatiaobmedzený
At the start of the slowdown, employment held up quite well and the rise in unemploymentwas limited.
Na začiatku fázy spomalenia zamestnanosdosdobre odolávalaa zvyšovanienezamestnanosti zostávalo obmedzené.
This outcome is explained partly by the relative stability of employment inthe services sector, combined with the initial effects of the labour market reforms launchedor continued in certain Member States.
Tento výsledok čiastočne vysvetujerelatívna stabilita zamestnanosti v odvetví služieb, ako aj prvé výsledky reforiemtrhu práce, ktoré sa začali alebo pokračovali v niektorých členských štátoch.
However, the effects of the economic downturn are now being felt on employment.
Účinky ekonomického spomalenia na zamestnanossa však začali prejavova.
Theeuro area recorded a loss of some 200 000 jobs (in net terms) in 2003, the first declinesince 1994.
Poprvýkrát od roku 1994 zaznamenala eurozóna pokles, pričom v roku 2003 došlok strate asi 200 000 pracovných miest (v čistom vyjadrení).
Given the sluggish recovery and some persistent inflexibilities, very littlejob creation is foreseen for 2004 and the unemployment rate should continue to riseslightly to 8.2 % in 2004(9.1 % in the euro area), before heading downwards in2005(6).
Vzhadom na pomalosoživenia a pretrvávanie niektorých nepružností sa v roku 2004 vytvorí len málopracovných miest a miera nezamestnanosti by mala naalej slabo rása v roku 2004dosiahnu8,2%(9,1% v eurozóne), no v roku 2005 by mala klesa(6).
Against this background, it is vital for employment to make a greater contribution to growthin Europe, in keeping with the targets set since 2000.
V tomto kontexte je dôležité, aby zamestnanosvýraznejšie prispela k európskemurastu a držala sa pritom cieov stanovených od roku 2000.
At present, employment rates arestill too low and a greater effort needs to be made by the Member States.
Jej miera však zostávaprílišnízko a vyžaduje si zvýšené úsilie zo strany členských štátov.
42.(6)SEC(2003) 1222 final, Autumn Economic Forecasts 2003–05.
6)SEK (2003) 1222 vkonečnom znení, Jesenné ekonomické predpovede 2003 — 2005.
kg402293_EN 2/03/04 9:58 Page 12
kg402399_SK 9/03/04 12:26 Page 12
• The overall employment rate settled at 64.3 % in 2002, compared to 62.5 % in 1999.Despite a 1.8 point advance in three years, it will not prove possible to achieve the intermediate target of 67 % in 2005 for the Union as a whole.
– Celková miera zamestnanosti v roku 2002 dosiahla 64,3%oproti 62,5% v roku1999. Napriek zvýšeniu o 1,8 bodu počas troch rokov sa prechodnýcie67% v roku 2005 pre celú Úniu nebude dadosiahnu.
Nevertheless, the 70% target laid down for 2010 is still realistic if the economic upturn feeds through into ratesas high as those at the end of the 1990s.
Ciestanovenýna 70% do roku2010 však zostáva realistický, ak ekonomické oživenie umožní dosiahnutakúvysokú mieru, ako koncom 90-tych rokov.
Furthermore, and mainly because they wereunable to create enough jobs, the new Member States had an average employment rateof just 57 % in 2001, but with the Czech Republic, Cyprus and Slovenia already bettering the current Community average.
Okrem toho, najmä s ohadom na slabévytváranie pracovných miest, nové členské štáty mali v roku 2001 priemernúmieru zamestnanosti iba 57%, pričom Česká republika, Cyprus a Slovinsko súužnad súčasným priemerom spoločenstva.
This situation, which is on the whole disappointing,can mainly be accounted for by the persistence of structural obstacles in labour markets and by the overly low participation rate of older workers.
Táto celkovo neuspokojivá situáciasa vysvetuje najmä pretrvávaním štrukturálnych prekážok na trhu práce a prílišslabou mierou účasti starších pracovníkov.
• The trend in the employment rate of workers aged between 55 and 64 is indeedworrying.
– Vývoj miery zamestnanosti pracovníkov vo veku 55 až64 rokov je naozajznepokojujúci.
Although it has improved by three points since 1999, settling at 40.1 % in2002, about another seven million jobs are needed for this age group in order to achievethe target of 50 % in 2010.
Aj kesa od roku 1999 zvýšil o tri body a v roku 2002 dosiahol40,1%, bude potrebných alších asi 7 miliónov pracovných miest pre túto vekovúkategóriu pracovníkov, aby sa v roku 2010 dosiahol cie50%.
Belgium, Luxembourg and Italy have the worst record onthis score.
Belgicko,Luxembursko a Taliansko zaznamenávajú najhoršie výsledky.
This needs to be examined in parallel with the increase in the average ageat which people leave the labour market, which rose from 60.4 in 2001 to 60.8 in 2002.This situation is all the more worrying given that the average rate for the new Member States is as low as 30 %.
Je potrebné sa týmzaoberasúbežne so zvyšovaním priemerného veku odchodu z trhu práce, ktorýsa zvýšil zo 60 a pol roka v roku 2001 na 61 rokov v roku 2002.
These two objectives are a long way from being achievedat the current pace.
Táto situácia jetým znepokojujúcejšia, že priemerná miera v nových členských štátoch dosahujelen 30%.
The Union must take action to promote and ensure active ageing of the labour forceif it is to succeed on this score.
Pri súčasnom tempe sa tieto dva ciele nepodarí tak skoro dosiahnu.Ak ich chce Únia dosiahnu, musí prijaopatrenia na podporu a zabezpečenieaktívneho starnutia pracovnej sily.
• The rate of female employmentis growing proportionately more quickly than theaverage employment rate, thereby doing something to close the serious structural gap.The increase of 2.7 points in three years, with the rate in 2002 standing at 55.6 %,means the objective of 60 % in 2010 remains realistic.
– Miera zamestnanosti žienrastie proporčne rýchlejšie ako priemerná mierazamestnanosti, čím mierne doháňa vemi významné štrukturálne zaostávanie.Táto miera sa za tri roky zvýšila o 2,7 bodu a v roku 2002 dosiahla 55,6%. Cie60% v roku 2010 je teda stále realistický.
The corresponding figure forthe new Member States in 2001 was 50.1 % on average.
Nové členské štáty sa v roku 2001nachádzali na priemernej úrovni 50,1%.
Parallel to this, some headway has been made on the availability and accessibility of care facilities for childrenunder three years of age.
Zároveňdisponibilita a prístupnosstarostlivosti o deti do troch rokov zaznamenali určité pokroky.
However, as stressed by the report on equal opportunities formen and women presented to the Spring European Council, women continue to bemore vulnerable to unemployment and inactivity.
Ako všakzdôrazňuje správa o rovnosti medzi mužmi a ženami, prezentovaná na jarnomzasadnutí Európskej rady, ženy sú naalej v otázke nezamestnanosti a neaktivityzranitenejšie.
Furthermore, the gender discrimination situation on the job market, especially in terms of different pay rates, has hardlyimproved these past few years.
Diskriminácia na základe pohlavia na trhu práce, najmä rozdielyv príjmoch, sa teda v posledných rokoch len o málo zmenšila.
• The European Employment Task Force, headed by Wim Kok, expressed similar viewsin the report presented to the Commission last November.
– Špeciálna pracovná skupina pre zamestnanosv Európe na čele s Wimom Kokomvyjadrila rovnaké stanovisko v správe, ktorú predložila Komisii v novembriminulého roka.
Productivity still too low
Produktivita naalej nedostatočná
Productivity, the second factor in growth, is still not making enough of a contributioneither.
Ani produktivita, druhá zložka rastu, neprispieva dostatočne.
The growth rate in productivity per employed personin Europe has beengoing down since the mid-1990s and is now fluctuating between 0.5 % and 1 %(asagainst 2 % in the United States).
Miera rastuproduktivity na zamestnanú osobuv Európe klesá užod polovice 90-tych rokova dnes sa pohybuje medzi 0,5% a 1%(oproti 2% v Spojených štátoch).
As a result, the European Union’s efforts to catch upwith the United States are at a standstill.
Z tohovyplýva zastavenie v procese dobiehania Európskej únie voči Spojeným štátom.Luxembursko, Írsko a Belgicko dosahujú najlepšie výsledky.
Luxembourg, Ireland and Belgium have the bestresults.
Okrem toho je zaujímavé si všimnú,že ak produktivita na zamestnanú osobu v nových členských štátoch je nižšia ako
kg402293_EN 2/03/04 9:58 Page 13
kg402399_SK 9/03/04 12:26 Page 13
The hourly productivity rate has remained stable on the whole, still representing almost90 % of that in the United States, although it is particularly low in Portugal, Greece, Spainand the United Kingdom.
Analýza pokrokov smerom k cieom z Lisabonu polovica súčasného priemeru Únie, majú všetky tieto krajiny silnýrast produktivity,vyšší ako priemer spoločenstva.
The low growth in overall productivity in Europe is due in particular to two mainfactors: the contribution of information and communication technologies (ICTs)is too low and investment is inadequate.
Slabýrast globálnej produktivity v Európe sa vysvetuje najmä dvoma zásadnýmifaktormi: na jednej strane slabé prispievanie informačných a komunikačnýchtechnológií (ICT) a na druhej strane nedostatok investícií.
The Union’s efforts to increase its productivity must focus on these priorities in order for us to remain competitive with the United States and also more globally with other partners, particularly China and India.
Úsilie Únie zvýšisvojuproduktivitu sa teda musí sústredina tieto priority, aby sme mohli zostaaj naalejkonkurencieschopní vo vzahu k Spojeným štátom, ale aj globálnejšie voči inýmpartnerom, najmä k Číne a Indii.
Lower contribution from information and communication technologies
Menší príspevok informačných a komunikačných technológií
The contribution of information and communication technologies to productivity growthis less than half of that found in the United States.
Príspevok informačných a komunikačných technológií k rastu produktivity jenižší ako polovica príspevku v Spojených štátoch.
This is largely due to take-up anduse of these technologiesstill being too slow in certain service sectors (financial sector and wholesale and retail trade) and in certain sectors of industry.
Je to najmä dôsledok prílišpomalého využívania a šírenia týchto technológií v niektorých odvetviach služieb(finančnýsektor a vekoobchod a maloobchod), ako aj v niektorých priemyselnýchodvetviach.
This is particularlymanifest in Belgium, Spain and France whilst Denmark and the United Kingdom are performing better on this score.
Tento jav sa prejavuje obzvlášv Belgicku, Španielsku a Francúzsku,zatiao Dánsko a Spojené kráovstvo dosahujú vyššie výkony.
The new Member States, however, are benefiting frommajor investment in this sector which is enabling information and communication technologies to spread more widely.
Nové členskéštáty zasa využívajú veké investície v tomto sektore, umožňujúce väčšie rozšírenieinformačných a komunikačných technológií.
This situation is a result of inadequate investment in these technologies and in accompanying measures for training and organisational reform in companies.
Slabýpríspevok vyplýva z deficitu v oblasti investícií do týchto technológií a sprievodných opatrení týkajúcich sa vzdelávania a organizačných reforiem v podnikoch.
Falling investment overall…
Celkovýpokles investícií…
Investment right across the spectrum is the key to prospects for growth in the mediumand long term.
Investovanie v celom spektre odvetví je kúčové pre perspektívy strednodobéhoa dlhodobého rastu.
However, investment by businesses fellfrom 18.3 % of GDP in 2000to 17.2 % in 2002.
Investície podnikov však poklesli z 18,3% HDP v roku 2000na 17,2% v roku 2002.
Faltering investment is also making itself felt in the new Member States,though foreign direct investment is still high and accounts for between 1.5 % of GDPin Lithuania and 5 % in Estonia.
Oslabenie investícií sa pociuje aj v nových členskýchštátoch, aj kepriame zahraničné investície sú naalej vemi významné. Pohybujúsa medzi 1,5% HDP v Litve a 5% v Estónsku.
The same applies to public investment which, in terms of percentage of GDP, was in declinein the Union during the 1990s and is now far lower than in the United States (3.3 % asagainst 2.4 % in 2003).
Rovnako je to aj pri verejných investíciách, ktorých percentuálny podiel na HDPpočas 90-tych rokov v Únii klesal a teraz je ovea slabší ako v Spojených štátoch(3,3% oproti 2,4% v roku 2003).
This overall slowdown is all the more worrying as it works tothe detriment of the priority areas identified by the Lisbon strategy: projects of European interest, such as transnational network infrastructures and the knowledge sector (research, innovation, education and training).
Toto globálne spomalenie je týmznepokojujúcejšie, že sa deje na úkor prioritných oblastí, ktoré určila Lisabonskástratégia: projekty v európskom záujme ako nadnárodné infraštruktúry sietí a odvetvie vedomostí (výskum, inovácia, vzdelávanie, alšie vzdelávanie).
In this respect, the European Growth Initiative and the Quick Start programme, whichhave been given the green light by the European Council, are a major source of leverage to unlock investment in the infrastructure and knowledge sectors.
Z tohto pohadu európska iniciatíva rastu a program quick-start, ktorým Európskarada dala zelenú, predstavujú hlavnú hybnú páku pre pohyb investícií v odvetviachinfraštruktúry a vedomostí.
kg402293_EN 2/03/04 9:58 Page 14
kg402399_SK 9/03/04 12:26 Page 14
The Quick Start programmeis at the very heart of the European Initiative for Growth.
Program quick start je základným programom Európskej iniciatívy pre rozvoj.
Itsets out to mobilise political commitments and resources behind priority investment projectsof European interest.
Jeho cieom jezmobilizovapolitické aktivity a zdroje na pozadí prioritných investičných projektov európskehozáujmu.
This programme, which could develop further if other projects keep tothe criteria laid down, covers 54 ‘ready-to-go’ crossborder investment projectschosentogether with the European Investment Bank after in-depth assessment of priorities andneeds based on objective and clear criteria, and taking account of the potential financing sourcesat Community and national levels.
Tento program, ktorýby sa mohol alej rozvíja, ak alšie projekty dodržia stanovené kritériá,pokrýva 54 „pripravených“ cezhraničných investičných projektov, ktoré boli vybraté spoločnes Európskou investičnou bankou na základe dôkladného zhodnotenia priorít a potrieb založenýchna objektívnych a jasných kritériách a zohadňujúcich potenciálne zdroje na úrovni spoločenstvaa členských štátov.
• 31 projects with EUR 38 billion until 2010 for crossborder sections of trans-European transport networks.
• 31 projektov do roku 2010 v sume 38 mld. EUR pre cezhraničné sekcie transeurópskej dopravnejsiete (TEN).
No new set of priorities but identifies segments ready to go within threeyears.
Žiadne nové stanovené priority, ale určuje prvky pripravené na realizáciu v priebehutroch rokov.
• 15 projects with EUR 10 billion until 2010 in key TEN energy projects.
• 15 projektov do roku 2010 v sume 10 mld. EUR pre kúčové projekty TEN v oblasti energetiky.
• 8 projects with EUR 14 billion for high-speed and mobile communications networks, R & Dand innovation. • Total of EUR 10 billion per annum (EUR 6 billion from Union and national budget sources,i.e. around 0.05 % of the Union’s GDP).
• Spoločne 10 mld. EUR ročne (6 mld. EUR zo zdrojov Únie a zo štátnych rozpočtov, t. j. približne0,05% HDP Únie).
60/40 split between public and private financing.Private financing needs regulatory reforms and innovative financial tools from the ECbudget and from the EIB Group.
Rozdelené medzi verejným (60%) a súkromným sektorom (40%).
There is little margin for a further reallocation within theexisting financial perspective.
Súkromnéfinancovanie si vyžaduje reformy a inovačné finančné nástroje – z rozpočtu EK a z EIB Group.Existuje malýpriestor pre alšiu realokáciu v rámci existujúcej finančnej perspektívy.
… especially in research and innovation …
…predovšetkým vo výskume a rozvoji…
In general, measures to increase the volume of, and improve the environment for, researchinvestment have been fragmented and sluggish.
Vo všeobecnosti boli opatrenia na zvýšenie množstva a zlepšenie podmienok preinvestovanie do výskumu nesúrodé a stagnujúce.
Latest available figures (2001) show overall R & D investment in the Union to be approaching 2 % of GDP, but at an average annualgrowth rate of 4 % (1997–2002) which is wholly insufficient to meet the 3 % target by2010. While most Member States and acceding countries have adopted targets for increasing research spending, few of them have been able to translate these into budgetaryterms, and efforts to make spending more efficient are often needed. Furthermore, despite steady progress, such as the setting-up of several European technology platforms, the European research area is not fully developed yet.
Okrem toho, napriek neustálemu napredovaniu, ako napr. zavedenie trochplatforiem pre európsku technológiu, Európsky výskumnýpriestor ešte stále nieje v plnej miere rozvinutý.
In this context,the adoption of the action plan for ‘investing in research’ by the Council in 2003 is a first important step towards this goal (7
V tomto kontexte je skutočnos, že Rada v roku 2003prijala akčnýplán pre „investovanie do výskumu“, prvým významným krokomsmerom k dosiahnutiu stanoveného ciea (7).
While the number ofresearchers in the Unionrose slightly from 5.4 per 1 000 workforce in 1999 to 5.7 in2001, this is well below the level in countries that are near or on the EU 3 % R & D invest- 8 ).
7)KOM (2003) 226 vkonečnom znení, investovado výskumu: akčnýplán pre Európu.8)Zdroj: Tretia európska správa o ukazovateoch pre vedu a technológiu a o základných číslach
kg402293_EN 2/03/04 9:58 Page 15
kg402399_SK 9/03/04 12:26 Page 15
… and in education and training
... a vo vzdelávaní a alšom vzdelávaní
Investment — both public and private — in human capital is still inadequate.Whereas the level of public expenditure on education as a proportion of GDP in the Union (4.9%) is comparable to that in the United States (4.8 %) and even superior to
Verejné a súkromné investície do udského kapitálu sú naalej nepostačujúce.Zatiačo výška verejných investícií do vzdelania, vychádzajúc z HDP v EÚ (4,9%),je porovnatená s ich výškou v Spojených štátoch (4,8%) a dokonca vyššia ako v Japonsku (3,6%), úroveňsúkromného financovania v tejto oblasti je výraznenižšia (9).
Recent studies demonstrate that one additional year of schooling canincrease aggregate productivity by 6.2 % for a typical European country.
Nedávne výskumy dokázali, že 1 rokvzdelania navyše môže v typicky európskej krajine zvýšicelkovú produktivitu o 6,2%.
ment is particularly marked in southern Europe, reaching 9.2 % for Portugal (
Európe, kde v Portugalsku dosahuje až9,2% (
11 areas of education and training which produce the greatest returns(
Samotné zvýšenie celkovej úrovne investícií do udských zdrojov však nebudepostačujúce: je potrebné investovaefektívnejším spôsobom, to znamenáidentifikovaoblasti a investovapráve do tých oblastí vzdelávania a alšieho vzdelávania, pre ktoré je príznačná najvyššia miera návratnosti investícií (11).
Council adopted reference levels last May to organise the reform of education and training systems.
Nazáklade toho prijala Rada v máji minulého roka referenčné úrovne na pripravenieštruktúry reformy systémov vzdelávania a alšieho vzdelávania.
The draft joint report, which the Council and the Commission must submitto the Spring European Council, shows that the Union has much ground to make up.
Návrh spoločnejsprávy, ktorú budú m us ie pred lo ž i Rada a Komisia na jarnom zasadaní Európskejrady, poukazuje na výraznýdeficit Únie v tejto oblasti.
Europe of knowledge: reference levelsforeducation/training
EURÓPA VEDOMOSTÍ: REFERENČNÉ ÚROVNE PREVZDELÁVANIE/ĎALŠIE VZDELÁVANIE
The proportion of adults aged from 25 to 64with upper secondary education rose from55.4% in 1995 to 64.6 % in 2002.
• Pomer dospelých vo veku od 25 do 64 rokovs vyšším stredným vzdelaním sa zvýšil z 55,4%v roku 1995 na 64,6% v roku 2002.
As regards the 20–24-year-old category, the average forthe new Member States is much higher than that of the current Union (86 % versus 73 %).
Pre vekovú kategóriu 20 – 24 rokov je priemer v novýchčlenských štátoch ovea vyšší ako súčasnýpriemer Únie (86% oproti 73%).