natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This vision needs to be made real through honoured commitments by governments to invest financial capital matched by equal commitments by society to invest social capital.
Víziu treba premeniť na skutočnosť prostredníctvom rešpektovaných záväzkov vlád investovať finančný kapitál v súlade s rovnakými záväzkami spoločnosti investovať sociálny kapitál.
And it has to start now.
A začať sa to musí teraz.
You get revolutions when you converge new energy forms with new modes of communication: writing developed when we became agrarian, when we discovered steam we started to print, when we went to centralised sources of energy in the form of fossil fuels and uranium we went to centralised forms of communication with major telecommunications giants behind our telephones and faxes. But now we have the internet
K revolúciam dôjde, keď spojíte nové formy energie s novými spôsobmi komunikácie: keď sme sa stali roľníkmi, začali sme rozvíjať písmo, keď sme objavili paru, začali sme tlačiť, keď sme prešli k centralizovaným zdrojom energie vo forme fosílnych palív a uránu, prešli sme k centralizovaným formám komunikácie prostredníctvom telekomunikačných gigantov v pozadí našich
Chitra Nadarajah, Principal Environment Officer at Hampshire County Council
Hlavný úradník pre životné prostredie na rade grófstva Hampshire
Chitra Nadarajah, Principal Environment Officer at Hampshire County Council, was previously the project manager of the ESPACE project, a groundbreaking, five-year INTERREG project on spatial planning and adaptation.
Chitra Nadarajah, hlavný úradník pre životné prostredie na rade grófstva Hampshire, bola predtým projektovou manažérkou projektu ESPACE, prevratného, päťročného projektu INTERREG o územnom plánovaní a adaptácii.
ESPACE influenced the philosophy and practice of spatial planning by recommending how adaptation to climate change can be incorporated into spatial planning policies, processes and practices.
ESPACE ovplyvnil filozofiu a prax územného plánovania odporúčaním, ako možno adaptáciu na klimatické zmeny začleniť do politík, procesov a postupov územného plánovania.
The final project strategy ‘Planning in a Changing Climate’ sets out 14 recommendations on how adaptation to climate change can be incorporated into spatial planning.
Finálna projektová stratégia „Plánovanie v meniacej sa klíme“ vysvetľuje 14 odporúčaní o tom, ako možno adaptáciu na klimatické zmeny začleniť do územného plánovania.
The three key principles of the strategy are:
Tri kľúčové zásady stratégie sú:
• Look beyond the lifetime of your plan by understanding your climate risks;
Vytvortezadaptácienaklimatickézmenykľúčovýcieľúzemného plánovania.
• Combine change and risk management approaches for integrating adaptation into spatial planning.
Skombinujteprístupyriadeniazmienarizíkpreintegrovanúadaptáciu do územného plánovania.
If you could make one, global change in the way we operate at the moment, what would it be?
Keby ste mohli urobiť jednu, globálnu zmenu v spôsobe, akým momentálne pracujeme, čo by to bolo?
Public authorities have responsibility for spatial planning at a range of levels from national through to local.
Verejné orgány majú zodpovednosť za územné plánovanie na rôznych úrovniach, od národnej k miestnej.
Spatial planning plays a crucial role in bringing together competing demands on the way our land and natural resources are managed and used, both of which are under pressure from a variety of sources including rapid economic development, population growth and most recently climate change.
Územné plánovanie hrá kľúčovú rolu pri spájaní konkurenčných požiadaviek na spôsob, akým je spravovaná a využívaná naša pôda a naše prírodné zdroje, z ktorých obe sú pod tlakom širokej palety príčin, vrátane rýchleho hospodárskeho rozvoja, rastu obyvateľstva a v poslednej dobe, klimatických zmien.
We need to start adapting today to these changing conditions, to ensure our social, economic and environmental systems are best prepared for the unavoidable impacts of climate change.
Na tieto meniace sa podmienky sa musíme začať adaptovať už dnes, aby sme zaistili, že naše sociálne, hospodárske a environmentálne systémy budú čo najlepšie pripravené na neodvratné dopady klimatických zmien.
Adaptation is most relevant at the local level, and therefore local public authorities are well placed to act as community leaders and champion climate change policy and action at a local level.
Adaptácia je najdôležitejšia na miestnej úrovni a preto sú miestne verejné orgány v dobrej pozícii, aby pôsobili ako komunitní lídri a presadzovali politiku klimatických zmien a opatrenia na miestnej úrovni.
Although adaptation is a critical component in the response to climate change, adapting to climate change will become increasingly difficult and unsustainable as the impacts become worse.
Hoci je adaptácia rozhodujúcou zložkou pri odpovedi na klimatické zmeny, adaptácia na klimatické zmeny bude čoraz ťažšia a neudržateľnejšia ako sa budú zhoršovať jej dopady.
It is therefore vital that greenhouse gas emissions reduction is a key priority.
Preto je životne dôležité, aby bolo zníženie emisií skleníkových plynov kľúčovou prioritou.
Therefore the first regulation I would pass would be policy support towards the development and mainstreaming of low-carbon technology.
Prvým nariadením, ktorým by som preto prijal, by bola podpora politiky smerom k rozvoju a uplatňovaniu hľadiska nízkouhlíkovej technológie.
Without strong government policy, leadership, support and funding the shift to low-carbon technology will not happen fast enough to reduce the risks of climate change.
Bez silnej vládnej politiky, vedenia, podpory a financovania posunu k nízkouhlíkovej technológii nedôjde dostatočne rýchlo, aby sa znížili riziká klimatických zmien.
Low-carbon technologies are also unlikely to become commercially viable within the necessary timeframes without government intervention.
Nízkouhlíkové technológie sa bez vládnej intervencie pravdepodobne tiež nestanú komerčne realizovateľné v priebehu nevyhnutných časových rámcov.
Recognising the vital role of spatial planning, a group of transnational partners came together to implement a groundbreaking five-year project – ESPACE (European Spatial Planning: Adapting to Climate Events) funded by the European Commission’s North West Europe INTERREG IIIB Programme, the ESPACE Partnership and the Department for Communities and Local Government.
Uznávajúc životne dôležitú rolu územného plánovania sa zišla skupina nadnárodných partnerov, aby realizovali prevratný, päťročný projekt – ESPACE (Európske územné plánovanie: adaptácia na klimatické udalosti), ktorý je financovaný programom Európskej komisie pre severozápadnú Európu, INTERREG IIIB, partnerstvom ESPACE a Oddelením pre komunity a miestnu vládu.
How do you think behaviour change can contribute to the response to climate change?
Ako môže podľa Vášho názoru zmena správania prispieť k odpovedi na klimatické zmeny?
Behaviour change is a critical component in the response to climate change but it must be encouraged, supported and regulated.
Zmena správania je rozhodujúcou zložkou pri odpovedi na klimatické zmeny, ale treba ju povzbudzovať, podporovať a regulovať.
For example, a shift away from personal car use to public transport needs to be supported by a good public transport infrastructure that is both cost-effective and efficient (i.e. good geographical coverage, good links between different forms of transport, not excessively time consuming, etc.).
Napríklad posun od používania osobných automobilov k verejnej doprave treba podporovať dobrou verejnou dopravnou infraštruktúrou, ktorá je rentabilná i efektívna (t.j. dobré geografické pokrytie, dobré prepojenia medzi rôznymi formami dopravy, primeraná cestovná doba, atď.).
I also do not believe that a large enough shift in behaviour will happen without some encouragement and regulation to drive it forward, e.g. tax incentives and penalties, new tariff structures.
Tiež si nemyslím, že k dostatočne veľkému posunu v správaní dôjde bez nejakého povzbudenia a regulácie, aby ho popohnalo vpred, napr. daňové stimuly a pokuty, nová tarifná štruktúra.
Founding President of the International Polar Foundation (IPF) and the author and initiator of the Princess Elisabeth Station project in Antarctica
Zakladajúci predseda Medzinárodnej polárnej nadácie (International Polar Foundation, IPF) a autor a iniciátor projektu Princess Elisabeth Station v Antarktíde
“Think globally, act locally”: what strategic changes do public authorities need to promote to ensure a more sustainable development in a world in which natural resources are constrained?
„Myslieť globálne, konať lokálne“: aké strategické zmeny musia presadzovať verejné orgány, aby zaistili udrža-teľnejší rozvoj vo svete, v ktorom sú obmedzené prírodné zdroje?
We also need incentives to promote investments in green businesses.
V marci 2009 bola slávnostne otvorená výskumná stanica Princess Elisabeth Antarctica, prvá stanica na svete s „nulovými emisiami“.
Institutional investors are the people we need to target for change and not only company CEOs who, even if they have the vision and want to act, also have to generate profit for their shareholders.
Prečo bolo pre Medzinárodnú polárnu nadáciu (IPF) dôležité rozhodnúť sa pre trvalo udržateľný rozvoj v odľahlej Antarktíde?
The first thing public authorities should do in order to allow actions to be taken at a local level is give more power, means and independence to regions and cities, as these are the environments of the majority of the world’s inhabitants.
Prvou vecou, ktorú by verejné orgány mali urobiť, aby umožnili učinenie opatrení na miestnej úrovni, je poskytnúť viac právomoci, prostriedkov a nezávislosti regiónom a mestám, keďže práve tie sú prostredím väčšiny obyvateľov sveta.
Cities are definitely the front line in the battle for sustainability.
Mestá sú definitívne prednou líniou pre boj za udržateľnosť.
In cities of the developed world, energy consumption and energy production are major challenges.
V mestách vyspelého sveta sú hlavnými výzvami spotreba a výroba energie.
On the other hand, cities of the developing world have to
Naproti tomu sa musia mestá
March 2009 saw the inauguration of the Princess Elisabeth Antarctica research station, the first ‘zero emission’ station in the world.
Používaním dostupných zelených technológií stanica funguje na obnoviteľných zdrojoch energie, technikách pasívneho bývania, systéme plnej úpravy vody a inteligentnej rozvodnej sieti pre zníženie jej spotreby energie a dosiahnutie cieľa nulových emisií.
Why was it important for the International Polar Foundation (IPF) to opt for sustainable development in remote Antarctica?
Dodržiavaním Madridského protokolu minimalizujeme dopad na životné prostredie využívaním čistejšej energie, ktorá
Studying the Polar Regions is key to a better understanding of the Earth’s climate system.
„ rozvojového sveta prispôsobiť ich rýchlemu rastu, regulovať znečistenie vzduchu, zaistiť základnú infraštruktúru a vyriešiť nedostatočnú hygienu.
Europe has all the means to bring about a green industrial revolution, from technologies
Európa má všetky prostriedky na vyvolanie zelenej priemyselnej revolúcie, od dostupných technológií k zrelej verejnej mienke.
Using available green technologies, the station functions on renewable sources of energy, passive housing techniques, a full water-treatment system and a smart grid to reduce its energy consumption and achieve zero emission targets.
Prijatím tohto prístupu sme ukázali, že s ambíciou, vytrvalosťou a znalosťou našich spoločností máme schopnosť konštruktívne odpovedať na klimatické zmeny a čeliť im.
Following the Madrid Protocol, we minimise the impact on the environment by using cleaner energy which is
Ak je možné usilovať sa o nulové emisie v extrémnej klíme Antarktídy, malo by to byť možné aj kdekoľvek inde na svete.
countries have to act and support the developing world without expecting them to follow the same tracks.
Verejné orgány musia zaistiť prostriedky pre mestské a obecné orgány na dosiahnutie presných cieľov v nadchádzajúcich desaťročiach.
By adopting this approach, we have shown that with the ambition, perseverance and know-how of our societies, we have the ability to answer and confront the climate challenge constructively.
Ľudia vyspelého sveta, ktorí sú zodpovední za veľkú časť globálneho otepľovania si musia uvedomiť, že učinenie opatrení znamená účasť v novej hospodárskej a sociálnej dynamike.
If it is possible to aim for zero emissions in the extreme climate of Antarctica, it should also be possible to do so anywhere else in the world.
Vyspelé krajiny musia konať a podporovať rozvojový svet bez očakávania, že pôjdu v ich šľapajách.
We must not forget that there is no global long-term solution without a drastic change in our energy consumption habits and that a long-term change in behaviour can only be achieved through education and positive campaigning, starting at a local level.
Nesmieme zabudnúť, že neexistuje globálne dlhodobé riešenie bez drastickej zmeny v našich návykoch spotreby energie a že dlhodobá zmena v správaní sa dá dosiahnuť iba prostredníctvom vzdelávania a positívnej kampane začínajúcej na miestnej úrovni.
If you were in the position to take an executive decision today, what is the first regulation you would pass?
Ak by ste dnes boli v pozícii vydať vykonávacie rozhodnutie, aké by bolo prvé nariadenie, ktoré by ste prijali?
If the European Union wants to set an example, it needs an 80% greenhouse gas emission reduction target by 2030.
Ak sa chce Európska únia stať príkladom, do roku 2030 potrebuje cieľ zníženia emisií skleníkových plynov o 80%.
Europe has all the means to bring about a green industrial revolution, from technologies available to a mature public opinion.
Európa má všetky prostriedky na vyvolanie zelenej priemyselnej revolúcie, od dostupných technológií k zrelej verejnej mienke.
In order to meet these targets, it will require not only limits and trade but real incentives and disincentives which cannot be bypassed: impose gradually higher taxes on carbon dioxide emissions, and at the same time stimulate and encourage more alternative initiatives through targeted research grants and householder benefits.
Aby tieto ciele splnila, nebude si to vyžadovať len obmedzenia a obchod, ale skutočné stimuly a zábrany, ktoré sa nebudú dať obísť: Postupne uvaľovať vyššie dane na emisie oxidu uhličitého, a súčasne stimulovať a povzbudzovať alternatívnejšie iniciatívy cielenými výskumnými grantmi a výhodami pre domácnosti.
Head of the North-South Group of 30 scientists at the Potsdam Institute for Climate Impact Research working towards reconciling adaptation, mitigation and sustainable development
Vedúci severojužnej skupiny 30 vedcov v Potsdamskom inštitúte pre výskum klimatických dopadov, ktorí sa usilujú o zladenie adaptácie, zmierňovania a trvalo udržateľného rozvoja
Frankly and briefly speaking: we need a new kind of decisionmaking.
Úprimne a stručne povedané: potrebujeme nový druh rozhodovania.
This should include a strategic environmental assessment considering long-term aspects of political decisions and climate change and thinking in broad terms instead of in explicit numbers.
To by malo zahŕňať strategické posudzovanie vplyvov na životné prostredie vzhľadom na dlhodobé aspekty
If I were responsible for regional planning I would suggest an infrastructure which supports information sharing and exchange.
Ak by som bol zodpovedný za regionálne plánovanie, navrhol by som infraštruktúru, ktorá podporuje zdieľanie a výmenu informácií.
Stakeholders often have similar problems with regard to climate change, but they do not share experiences and knowledge.
Zainteresované strany majú často podobné problémy s ohľadom na klimatické zmeny, ale nezdieľajú skúsenosti a znalosti.
This generates costs for data screening and interpretation which can be reduced considerably, e.g. by a web platform providing information in an interpretable and transferable way.
To vytvára náklady na triedenie a vyhodnocovanie dát, ktoré možno značne znížiť, napr. webovou platformou poskytujúcou informácie interpretovateľným a prenosným spôsobom.
I expect that governments will assume their
politických rozhodnutí a klimatické zmeny, a myslenie v širokom zmysle namiesto myslenia v explicitných číslach.
The present style of decision-making is, at least ostensibly, based on explicit quantitative findings.
Súčasný štýl rozhodovania je, aspoň zdanlivo, založený na explicitných kvantitatívnych záveroch.
Considering the complexity of nature and the environment it must be accepted that one may have to work with weak and soft prognoses only.
Ak uvážime zložitosť prírody a životného prostredia, musíme akceptovať, že sa dá pracovať len so slabými a dočasnými prognózami.
be made at the Copenhagen summit later this year.
samite koncom tohto roku.
It is necessary – humankind has no alternatives.
Je to nevyhnutné – ľudstvo nemá inú možnosť.
Certainly that we are able to avoid going beyond the 2°C target and can guarantee safe living conditions for everyone.
Určite, že budeme schopní vyhnúť sa prekročeniu cieľa 2 °C a môžeme garantovať bezpečné životné podmienky pre každého.
This is not an easy undertaking, although the goal not to transgress a 2°C temperature increase by the end of the 21st century is now accepted by around 100 countries.
Nie je to ľahká úloha, hoci cieľ neprekročiť 2 °C nárast teploty do konca 21. storočia teraz akceptuje okolo 100 krajín.
Nevertheless the time span for action is narrow, because we have to solve a lot of things in parallel.
Časové rozpätie pre konanie je však tesné, pretože súbežne musíme riešiť množstvo vecí.
the last ice age some 18 000 years ago the global mean temperature went up by ~8°C over 5 000 years.
Klimatické zmeny obmedzia životné podmienky v mnohých regiónoch na celom svete.
Now, as a worst case scenario, temperature could rise by up to 5-6°C within only 100 years – a change that is at least 25 times faster than the previous great warming.
Rozmer výzvy možno objasniť jednoduchým príkladom: na konci poslednej doby ľadovej, asi pred 18 000 rokmi, sa globálna
An international research team, including scientists from our institute, has just estimated that not going beyond the 2°C target implies two things: that we have to stabilise emissions in 2010 and, post 2010, we will have to reduce them by 2%/year.
Medzinárodný výskumný tím, vrátane vedcov z nášho ústavu, práve odhadlo, že neprekročenie cieľa 2 °C zahŕňa v sebe dve veci: že v roku 2010 musíme stabilizovať emisie, a po roku 2010 ich budeme musieť znižovať o 2% ročne.
This seems to be manageable if the Copenhagen conference mandates this – which is what I sincerely hope.
Zdá sa to zvládnuteľné, ak to Kodaňská konferencia ustanoví – v čo úprimne dúfam.
If we are only able to stabilise emissions around 2020 already a reduction of 6% per year is needed to keep us below the 2°C target – more than one Kyoto protocol per year.
Ak dokážeme iba stabilizovať emisie, už okolo roku 2020 bude potrebné zníženie o 6% ročne, aby sme sa udržali pod cieľom 2 °C – viac než jeden Kjótsky protokol ročne.
If you were in the position to take an executive decision today, what would be the first regulation to pass?
Je našou povinnosťou pripraviť sa na veci, ktoré prídu.
Considering the roles of the different countries, fairness implies to look at per capita emissions.
Ak vezmeme do úvahy roly rôznych krajín, spravodlivé by bolo preskúmať emisie na hlavu. Občan USA vypúšťa ~24 ton CO2eq
/capita a year, a Chinese only 4, a European 10-12, while a
Ak by ste dnes boli v pozícii vydať vykonávacie rozhodnutie, aké by bolo prvé nariadenie, ktoré by ste prijali?
2eq resident in the poorest least developed countries emits only a year
na hlavu ročne, Číňan len 4, Európan 10 – 12, kým obyvateľ najchudobnejších, najmenej rozvinutých krajín vypúšťa iba
A per capita emission of 2 tons CO2eq should be achieved by 2050 to stay below the 2°C target.
Aby sme zostali pod cieľom 2 °C, do roku 2050
The numbers show where action is needed.
2eq ukazujú, kde treba konať.
In general I would suggest organising policy-making and planning more dynamically.
Očakávam, že vlády prevezmú svoju zodpovednosť ohľadne týchto otázok a pokrok možno dosiahnuť na Kodaňskom samite koncom tohto roka.
Today decision-making is too static to respond adequately to climate-related disasters.
Dnes je rozhodovanie príliš statické , aby adekvátne odpovedalo na klimatické katastrofy.
For example, we observe the rebuilding of settlements in the same risk-prone areas, frequently because legally binding development plans exist which cannot be changed easily.
Pozorujeme napríklad opätovné vybudovanie sídiel v rovnakých rizikových oblastiach, často kvôli existencii záväzných plánov rozvoja, ktoré sa nedajú ľahko zmeniť.
Here we need a paradigm shift, e.g. the development of compensatory elements which allow the relocation of settlements or industries from risk-prone to safer regions.
Tu potrebujeme posun paradigmy, napr. rozvoj kompenzačných prvkov, ktoré umožňujú premiestnenie sídiel alebo priemyslov z rizikových do bezpečnejších regiónov.
I expect that governments will assume their responsibility with regard to these issues and progress can be made at the Copenhagen summit later this year.
Ak by som bol zodpovedný za energetiku, určite by som uviedol do platnosti prechodné stratégie, ktoré razia cestu smerom k udržateľnej výrobe.
It is necessary – humankind has no alternatives.
Musí byť jasné, že dnešné emisie budú problémom zajtrajška.
If I were responsible for energy, I would clearly bring into force transition strategies which pave the way towards a sustainable production. It must be clear that today’s emissions will be tomorrow’s problems.
Ak by som bol zodpovedný za otázky rozvoja, chcel by som garantovať, že rozvojové krajiny budú mať férový prístup k udržateľným technológiám.
GÜSSING: WHERE THE GREEN DREAM PAYS
GÜSSING: KDE SA ZELENÝ SEN VYPLÁCA
In 15 years, the town of Gϋssing in Burgenland in Austria has been transformed from a state of economic decline to a thriving, forwardlooking town, based on renewable energy.
Za 15 rokov sa mesto Gϋssing v juhovýchodnom Rakúsku premenilo zo stavu hospodárskeho úpadku na prosperujúce, pokrokové mesto, založené na obnoviteľnej energii.
The town became selfsufficient in the field of heat and electricity and can earn additional revenue by selling any surplus.
Mesto sa stalo sebestačným v oblasti tepla a elektrickej energie, a predajom ich prebytkov môže získať dodatočné príjmy.
In 2005 this reached €13 million.
V roku 2005 to bolo €13 miliónov.
Cuttingedge technology, and the commitment of the local authorities, especially the Mayor Peter Vadasz, have driven the pace of change and made a name for Gϋssing around the world.
Najmodernejšia technológia a angažovanosť miestnych orgánov, najmä starostu Petra Vadasza, poháňali tempo zmien a preslávili mesto Gϋssing na celom svete.
The Biomass Energy Register (BEn) for sustainable site development in European regions will help local communities plan their energy supply in a sustainable way based on locally available biomass resources.
Register energie biomasy (BEn) pre udržateľnú technickú prípravú území európskych regiónov pomôže miestnym komunitám naplánovať svoje dodávky energie udržateľným spôsobom založenom na lokálne dostupných zdrojoch biomasy.
This project is being rolled out first in four model regions in the UK, Poland, Germany and Italy.
Tento projekt sa prvýkrát skúša v štyroch modelových regiónoch v Spojenom kráľovstve, Poľsku, Nemecku a Taliansku.
Renewable energy programmes in Gϋssing Duration 2000–06•€15.8 million from the ERDF •€20.9 million from participating organisations/authorities•€5.1 million from national funds
Programy obnoviteľnej energie v meste Gϋssing Trvanie 2000 – 06•€15,8 milióna z EFRR •€20,9 milióna zo zúčastnených organizácií/orgánov•€5,1 milióna z národných fondov
The ‘Make It Be’ initiative supports the development of integrated bio-energy chains across Europe.
Iniciatíva „Make It Be“ podporuje rozvoj integrovaných bioenergetických reťazcov v celej Európe.
The focus here is on enabling the full potential of bio-energy to be realised.
Zameriava sa na to, aby bola umožnená realizácia plného potenciálu bioenergie.