natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Some users might also enter drug treatment because they have other underlying conditions, such as mental health problems, and cannot find appropriate treatment elsewhere (Zachrisson et al., 2006).
Niektorí užívatelia by mohli nastúpiť na protidrogovú liečbu na základe iných podmienok, napríklad psychických zdravotných problémov a³na základe toho, že nevedia nájsť vhodnú liečbu inde (Zachrisson a³kol., 2006).
Many cannabis clients report the use of alcohol or other drugs.
Mnohí klienti užívajúci kanabis uvádzajú užívanie alkoholu alebo iných drog.
Based on a data collection in 14 countries, 65¢%¢of¢them take another drug, mostly alcohol or cocaine, and some report the use of both alcohol and cocaine (EMCDDA, 2009d).
Na základe údajov zhromaždených v³14 krajinách 65³% z³nich berie inú drogu, väčšinou alkohol alebo kokaín, a³niektorí uvádzajú aj alkohol, aj kokaín EMCDDA, 2009d).
Cannabis is reported as a¢secondary drug by 24¢% of all outpatient drug clients¢(60).
Kanabis uvádza ako sekundárnu drogu 24³% všetkých ambulantných klientov užívajúcich drogy (60).
Cannabis use has been correlated with membership of a vulnerable or socially disadvantaged group, such as with early school leavers, ‘truants’, children in care institutions, young offenders and young people living in economically deprived neighbourhoods (EMCDDA, 2008c).
Užívanie kanabisu súvisí s³príslušnosťou k³zraniteľnej alebo spoločensky znevýhodnenej skupine, napr. s³predčasne ukončenou školskou dochádzkou, k³„záškolákom“, deťom v³ústavoch sociálnej starostlivosti, mladým páchateľom a³mladým ľuďom, ktorí žijú v³chudobných štvrtiach (EMCDDA, 2008c).
It can also be associated with the use of other substances.
Môže sa spájať aj s³užívaním iných látok.
For example, young adults (aged 15–34) who reported frequent or heavy alcohol use in the past year were between two and six times more likely to report the use of cannabis compared to the general population.
Napríklad v³prípade mladých dospelých (vo veku 15 až 34 rokov), ktorí uviedli časté užívanie alkoholu alebo ťažkú závislosť od alkoholu v³minulom roku, bola dva- až šesťkrát väčšia pravdepodobnosť, že uvedú užívanie kanabisu v³porovnaní s³celkovou populáciou.
And, although most cannabis users do not use other illicit drugs, they are more likely to do so than the general population.
A³aj keď väčšina užívateľov kanabisu nepoužíva iné nezákonné drogy, je u³nich väčšia pravdepodobnosť, že tak urobia, ako je tomu v³prípade celkovej populácie.
Adolescent cannabis users also report two to three times higher prevalence of tobacco smoking compared to the general 15- to 16-year-old school population.
Mladiství užívatelia kanabisu uvádzajú aj dva- až trikrát vyššiu prevalenciu fajčenia tabaku v³porovnaní s³celkovou školskou populáciou vo veku 15 až 16 rokov.
Some cannabis users engage in more risky patterns of use, such as using cannabis with very high THC content or in large amounts, and inhaling from a water pipe (‘bong’) instead of a ‘joint’.
Niektorí užívatelia kanabisu zapojení do rizikovejších foriem užívania, napr. užívania kanabisu s³veľmi vysokým obsahom THC alebo vo väčších množstvách a³inhalácie z³vodnej fajky („bong“) namiesto „jointa“.
These users generally report more health problems, including dependence (Chabrol et al., 2003; Swift et al., 1998).
Títo užívatelia spravidla uvádzajú viac zdravotných problémov vrátane závislosti (Chabrol a³kol., 2003; Swift a³kol., 1998).
In the 18 countries for which data are available, the number of primary cannabis users among those entering treatment for the first time in their life increased from about 23¢000 to 35¢000 between 2003 and 2007, before slightly decreasing to about 33¢000 in 2008.
V³18 krajinách, pre ktoré sú dostupné údaje, sa počet primárnych užívateľov kanabisu spomedzi tých, ktorí nastupujú na liečbu po prvýkrát, zvýšil od roku 2003 do 2007 približne z³23³000 na 35³000 pred miernym poklesom na asi 33³000 v³roku 2008.
Starting in¢2005 and 2006, 13 countries have reported decreases in new cannabis clients¢(61).
Počnúc rokmi 2005 a³2006 uvádza 13 krajín pokles nových klientov užívajúcich kanabis³(61).
This might reflect recent declining trends in cannabis use, but could also be linked with service capacity saturation or use of other services (e.g.¢primary and mental healthcare).
Mohlo by to odrážať súčasné trendy v³užívaní kanabisu, ale môže to súvisieť aj s³nasýtením kapacity služieb alebo využívaním iných služieb (napr. primárnej zdravotnej starostlivosti a³starostlivosti o³duševné zdravie).
Treatment demand
Profily klientov
Clients entering outpatient treatment for primary cannabis use in Europe are mainly young males, with a male to female ratio of 5:1 and a mean age of 25 years.
Kanabis bol primárnou drogou v³prípade asi 21³% všetkých nástupov na liečbu (okolo 85³000 klientov) podľa informácií z³27 krajín v³roku 2008, čím sa stal druhou najčastejšie uvádzanou drogou po heroíne.
Among drug users entering outpatient treatment for the first time, primary cannabis use is reported by 69¢% of those aged 15–19 years and by 83¢% of those younger than 15¢years¢(62).
Primárni užívatelia kanabisu tvoria menej ako 5³% nastupujúcich na ambulantnú liečbu v³Bulharsku, Estónsku, Litve, Luxemburgu a³Slovinsku a³viac ako 30³% v³Dánsku, Nemecku, vo³Francúzsku, v³Maďarsku a³Holandsku, pričom väčšina
Cannabis was the primary drug in about 21 % of all treatment entries (about 85¢000 clients) reported by 27¢countries in 2008, making it the second most reported drug after heroin.
Užívatelia kanabisu v Európe, ktorí nastupujú na ambulantnú liečbu, sú hlavne mladí muži, pričom pomer medzi mužmi a³ženami je 5:1 a³priemerný vek je 25 rokov.
Primary cannabis users account for less than 5¢% of treatment entrants in Bulgaria, Estonia, Lithuania, Luxembourg and Slovenia, and more than 30¢% in Denmark, Germany, France, Hungary and the Netherlands, with most cannabis clients entering treatment in outpatient settings¢(59).
Spomedzi užívateľov drog, ktorí nastupujú na ambulantnú liečbu po prvýkrát, 69 % 15 – 19-ročných uvádza
These differences may be explained by the prevalence of use of cannabis and other drugs, drug treatment
) Pozri rámček „Rizikové faktory začatia užívania kanabisu a³závislosti na ňom“.)
Overall, 22¢% of primary cannabis users entering outpatient treatment are occasional users (or have not used it the month before entering treatment), probably often referred by the criminal justice system; 11¢% use cannabis weekly or less often; about 17¢% use it two to six times a week; and 50¢% are daily users, the most
Pozri rámček „Nežiaduce účinky užívania kanabisu na zdravie“.) Pozri obrázok TDI-2 (časť ii) a tabuľky TDI-5 (časť ii) a³TDI-24 v štatistickej ročenke 2010.)
58) See the box ‘Adverse health effects of cannabis use’.59) See Figure TDI-2 (part ii) and Tables TDI-5 (part ii) and TDI-24 in the 2010 statistical bulletin.
Pozri tabuľku TDI-22 (časť i) v³štatistickej ročenke 2010.) Pozri obrázok TDI-1 a tabuľku TDI-3 (časť iv) v štatistickej ročenke 2010.
Chapter 3: Cannabis problematic group. Considerable differences are observed between countries.
Výročná správa 2010: Stav drogovej problematiky v³Európe primárne užívanie kanabisu a 83 % spomedzi tých, ktorí sú
Cannabis treatment in Europe covers a wide range of measures, including Internetbased treatment, counselling, structured psychosocial interventions and treatment in residential settings.
Liečba závislosti od kanabisu v³Európe zahŕňa široký rozsah opatrení vrátane liečby cez internet, poradenstva, štruktúrovaných psychosociálnych intervencii a³liečby v³pobytových zariadeniach.
There is also a frequent overlap in this field between selective prevention, harm reduction and treatment interventions (see Chapter 2).
V³tejto oblasti dochádza aj k³častému prekrývaniu medzi selektívnou prevenciou, znižovaním škôd a³intervenciami v oblasti liečby (pozri kapitolu 2).
In France, the network of youth counselling centres, also known as cannabis clinics, provides users with services varying in duration and approach depending on the severity of drug use.
Celkovo 22³% primárnych užívateľov kanabisu, ktorí nastupujú na ambulantnú liečbu, sú príležitostnými užívateľmi (alebo neužívali drogu mesiac pred nástupom liečby), často ich môže poslať liečbu systém trestného súdnictva, 11³% užíva kanabis raz týždenne alebo menej často, okolo 17³% ho užíva 2-6-krát do týždňa a³50³% sú každodenní užívatelia, ktorí tvoria najproblematickejšiu skupinu.
In a study carried out in 226 of the
Medzi krajinami sa dajú pozorovať značné rozdiely.
Adverse health effects of cannabis use
Nežiaduce účinky užívania kanabisu nazdravie
Several recent reviews have looked into the adverse health effects associated with cannabis use (EMCDDA, 2008a; Hall and Degenhardt, 2009).
Nežiaducimi účinkami spojenými s³užívaním kanabisu sa zaoberali niektoré nedávne prehľady (EMCDDA, 2008a; Hall a³Degenhardt, 2009).
These include acute effects such as anxiety, panic reaction and psychotic symptoms, which are often reported by first-time users.
Patria k³nim akútne účinky, napr. úzkosť, panická reakcia a³psychotické symptómy, ktoré často uvádzajú začínajúci užívatelia.
Such effects account for a substantial number of drugrelated hospital emergencies demands in the few countries that monitor them.
V niekoľkých krajinách, ktoré ich monitorujú, značný počet akútnych prípadov súvisiacich s³drogami nachádzajúcich sa v nemocniciach súvisí s týmito akútnymi účinkami.
Cannabis use also appears to increase the risk of being involved in a traffic accident by two to three times (EMCDDA, 2008b).
Ukazuje sa tiež, že užívanie kanabisu zvyšuje dva- až trikrát riziko účasti na dopravnej nehode (EMCDDA, 2008b).
Germany, the Netherlands and the United Kingdom offer Internetbased cannabis treatment in order to facilitate treatment access to users who are reluctant to seek help within the specialist drug treatment system.
Vo Francúzsku sieť poradenských centier pre mládež, známych tiež ako kanabisové kliniky, poskytuje užívateľom služby s³rôznou dĺžkou a³prístupom v³závislosti od závažnosti užívania drogy.
Online treatment interventions include either a self-help programme without contact to counsellors or a structured programme with scheduled contacts (see EMCDDA, 2009b).
V³štúdii vykonanej v³226 z³274 poradenských centier v³roku 2007 bolo 47³% ambulantných klientov diagnostikovaných ako príležitostní užívatelia bez príznakov závislosti alebo zneužívania a³ďalšie poradenstvo sa už neposkytovalo asi 30³% z³nich (Obradovic, 2009).
A quality label and guidelines in this field are now being developed in the Netherlands.
Naproti tomu spomedzi 53³% diagnostikovaných závislostí alebo zneužívaní pri prijatí, ďalšie poradenstvo sa poskytlo asi v³80³% prípadoch a³väčšina ďalších bola poslaná do liečebných centier.
Cannabis use can also have chronic effects which may be directly linked with the patterns of use (frequency and quantities).
Užívanie kanabisu môže tiež mať chronické účinky, ktoré možno priamo spájať s³formami užívania (frekvencia a³množstvá).
These include cannabis dependence but also chronic bronchitis and other respiratory diseases.
Patria k³nim závislosť od kanabisu, ale aj chronická bronchitída a³iné respiračné choroby.
Cannabis use during pregnancy could reduce birth weight, but does not seem to cause birth defects.
Užívanie kanabisu počas gravidity môže spôsobiť nízku pôrodnú hmotnosť, podľa všetkého však nespôsobuje vrodené chyby.
The association of cannabis use with depression and suicide is still uncertain.
Spájanie užívania kanabisu s³depresiou a³samovraždami je stále neurčité.
The Netherlands also reports the evaluation of a novel family motivational intervention for cannabis users with recent onset of schizophrenia.
Ako alternatívu k³trestnému stíhaniu systém trestného súdnictva v³Maďarsku odporúča oprávneným drogovo závislým páchateľom navštíviť „preventívnu poradenskú službu“ a³vážnejším prípadom špecializované liečebné zariadenia.
This intervention aims at reducing cannabis use, increasing medication compliance and improving parent–child relations among this group.
Užívatelia odporučení systémom trestného súdnictva, okolo 85³% všetkých kanabisových klientov, musia absolvovať protidrogovú liečbu alebo psychosociálne poradenstvo aspoň raz za 14 dní po dobu šiestich mesiacov, aby získali potvrdenie o³absolvovaní.
Preliminary results, after three months, show a¢significant reduction in cannabis use compared to usual psychoeducation, while the other outcome variables did not differ.
V³opačnom prípade môžu čeliť trestnému stíhaniu.
The impact of cannabis on cognitive performance, and its reversibility, remains unclear.
Vplyv kanabisu na kognitívne schopnosti a reverzibilitu je naďalej neznámy.
Regular cannabis use in adolescence might adversely affect mental health in young adults, with evidence of an increased risk of psychotic symptoms and disorders that increase with frequency of use (Hall and Degenhardt, 2009; Moore et al., 2007).
Pravidelné užívanie kanabisu počas dopievania môže nepriaznivo ovplyvniť duševné zdravie mladých dospelých a³existujú dôkazy o³zvýšenom riziku psychotických symptómov a³porúch, ktoré sa častým užívaním zvyšujú (Hall a³Degenhardt, 2009; Moore a³kol., 2007).
Relatively few studies have assessed the effectiveness of targeted interventions for cannabis users (Levin and Kleber, 2008), despite the increase in the number of treatment demands.
Online liečebné intervencie zahŕňajú buď svojpomocný program bez kontaktov s³poradcami, alebo štruktúrovaný program s³plánovanými kontaktmi (pozri EMCDDA, 2009b).
Research has been conducted into both pharmacotherapeutic and psychosocial interventions, but the results are not conclusive.
Značka kvality a³usmernenia v³tejto oblasti sa teraz pripravujú v³Holandsku.
While the individual risk related to cannabis use seems lower than for heroin or cocaine, health problems do exist and, due to high prevalence of use, the impact of cannabis on public health may be significant.
Zatiaľ čo individuálne riziko súvisiace s³užívaním kanabisu je podľa všetkého nižšie ako v³prípade heroínu alebo kokaínu, zdravotné problémy existujú a³v³dôsledku vysokej prevalencie užívania môže mať kanabis značný vplyv na verejné zdravotníctvo.
Particular attention should be given to cannabis use by adolescents and people with mental health problems.
Osobitnú pozornosť je potrebné venovať užívaniu kanabisu v³prípade dospievajúcich a³osôb s³problémami duševného zdravia.
Frequent cannabis use, use over longer periods and use when driving or during other potentially dangerous activities are other matters of concern.
Časté užívanie kanabisu, užívanie počas dlhých období, počas šoférovania alebo vykonávania potenciálne nebezpečných aktivít vyvoláva iné obavy.
A recently published randomised controlled trial assessed the effectiveness of motivational interviewing compared
Holandsko uvádza tiež novú rodinnú motivačnú intervenciu pre užívateľov kanabisu s³nedávnym nástupom schizofrénie.
) See Tables TDI-18 (part ii) and TDI-111 (part viii) in the 2010 statistical bulletin.
Pozri tabuľky TDI-18 (časť ii) a³TDI-111 (časť viii) v štatistickej ročenke 2010.
Annual report 2010: the state of the drugs problem in Europe
Kapitola 3: Kanabis užívania kanabisu, zlepšenie dodržiavania liečebného postupu a³zlepšenie vzťahov medzi rodičmi a³deťmi v³rámci tejto skupiny.
It also found that practitioner effects might influence cannabis cessation rates, thereby limiting the transferability of the interventions.
vplyv lekára by mohol ovplyvniť mieru zanechania užívania kanabisu, čím sa obmedzuje prenositeľnosť intervencií.
European studies in this area are assessing the effectiveness of multidimensional family therapy (Incant), motivational enhancement, cognitivebehavioural therapy and psychosocial problem solving (Candis) and Internetbased treatment.
Európske štúdie v³tejto oblasti hodnotia účinnosť viacdimenzionálnej rodinnej terapie (INCANT), motivačného povzbudenia, kognitívno-behaviorálnej terapie a³riešenia psychosociálnych problémov (CANDIS) a³liečby cez internet.
Drug treatment has often been slow in adopting scientifically tested methods in its clinical practice.
Pomerne málo štúdií hodnotilo účinnosť cielených intervencií pre užívateľov kanabisu (Levin a³Kleber, 2008) napriek zvýšeniu dopytu po liečbe.
The limited provision of opioid substitution treatment in several European countries and the rare use of contingency management for the treatment of cocaine dependence are examples of this gap between science and practice.
Uskutočnil sa výskum farmakoterapeutických a³psychosociálnych intervencií, výsledky však nie sú presvedčivé.
Among the reasons put forward to explain this are: individual allegiances to particular treatment models; lack of training or funding; inefficient knowledge dissemination; and lack of organisational readiness and support for new practices (Miller et al., 2006).
V³nedávno publikovanej randomizovanej kontrolovanej skúške sa posudzovala účinnosť motivačného pohovoru v³porovnaní s³informáciami a³poradenstvom³týkajúcimi sa drog a³nezistili sa žiadne výrazné rozdiely v³užívaní kanabisu (McCambridge a³kol., 2008). Zistilo sa tiež, že
Two studies have recently been published on the pharmacotherapy of cannabis dependence, neither of which reported significant results.
Nedávno boli publikované dve štúdie o³farmakoterapii závislosti od kanabisu, v³ani jednej sa neuvádzali významné výsledky.
In the Netherlands, a randomised controlled trial compared the effects of a¢serotonin uptake inhibitor (olanzapine) and a dopamine antagonist (risperidone) on patients with psychotic comorbidity (van Nimwegen et al., 2008).
V³Holandsku sa v³randomizovanej kontrolovanej skúške porovnávali účinky inhibítora spätného vychytávania serotonínu (olanzapín) a³dopamínového antagonistu (risperidón) na pacientov s³psychotickou komorbiditou (van Nimwegen a³kol., 2008).
In the United States, a preliminary study compared the effects of an antidepressant (nefazodone), a dopamine uptake inhibitor (sustained release bupropion) and a placebo on use and withdrawal symptoms among cannabis users (Carpenter et¢al., 2009).
V³USA sa v³predbežnej štúdii porovnávali účinky antidepresív (nefazodon), inhibítora spätného vychytávania dopamínu (bupropión s³predĺženým uvoľňovaním) a³placeba na užívanie a³abstinenčných príznakov u³užívateľov kanabisu (Carpenter a³kol., 2009).
To overcome these barriers, a conference was organised recently in Germany to examine the transfer of experimental cannabis treatment projects with evidence of efficacy into clinical practice (Kipke et al., 2009).
Zavedenie vedy do praxe voblasti protidrogovej liečby s³dôkazmi o³účinnosti do klinickej praxe (Kipke a³kol. 2009).
The projects reviewed included ‘Candis’, ‘Quit the shit’ and ‘FreD’, all of which have been described in earlier EMCDDA publications.
Medzi skúmané projekty patrili „CANDIS“, „Quit³the shit“ (Zbav sa toho svinstva) a ³ „FreD“, všetky boli opísané v³skorších publikáciách EMCDDA.
The conference found that the programme characteristics that facilitated transfer into clinical practice included: compatibility with existing treatment offers; clear, structured protocols; seminars for specialists; and platforms to exchange experience.
V³rámci konferencie sa zistilo, že vlastnosti programu umožňujúce prenos do klinickej praxe zahŕňali: zlučiteľnosť s³existujúcimi ponukami liečby, jasné štruktúrované protokoly, semináre pre špecialistov a³platformy na výmenu skúseností.
The main obstacles identified were problems in cooperation management, for example with external partners (such as the police) and lack of funding beyond the experimental stage.
Medzi hlavné identifikované prekážky patrili problémy v³riadení spolupráce, napríklad s³externými partnermi (napr. polícia) a³nedostatočné financovanie nad rámec experimentálneho štádia.
Transferability aspects should be integrated into the initial planning of experimental interventions.
Vysvetľuje sa to: individuálnymi vzťahmi ku konkrétnym modelom liečby, nedostatočnou odbornou prípravou alebo nedostatočnými finančnými prostriedkami, neúčinným šírením poznatkov a³nedostatočnou organizačnou pripravenosťou a³podporou nových postupov (Miller a³kol., 2006).
The wider adoption of interventions with strong or long-standing empirical evidence requires the commitment of all stakeholders.
S³cieľom prekonať tieto bariéry sa nedávno v³Nemecku konala konferencia na preskúmanie prenosu experimentálnych projektov na liečbu závislosti od kanabisu
Amphetamines (a generic term that includes both amphetamine and methamphetamine) and ecstasy are among the most commonly used illicit drugs in Europe.
Amfetamíny (všeobecný termín, ktorý zahŕňa amfetamín a³metamfetamín) a extáza patria celosvetovo k³najbežnejšie užívaným nezákonným drogám.
In¢terms of the absolute numbers, cocaine use may be higher, but its geographic concentration means that in many countries, after cannabis, the second most commonly used illicit substance is either ecstasy or amphetamines.
Z hľadiska absolútnych čísel môže byť užívanie kokaínu vyššie, ale jeho geografická koncentrácia naznačuje, že v³mnohých krajinách je po kanabise druhou najbežnejšie užívanou nezákonnou látkou buď extáza, alebo amfetamíny.
Moreover, in some countries, use of amphetamines constitutes an important part of the drug problem, accounting for a substantial proportion of those in need of treatment.
Okrem toho, v niektorých krajinách užívanie amfetamínov je významnou súčasťou drogovej problematiky a³zahŕňa významný podiel osôb, ktoré potrebujú liečbu.
Ecstasy refers to synthetic substances that are chemically related to amphetamines, but which differ to some extent in their effects.
Ako extáza sa označujú syntetické látky, ktoré sú chemicky príbuzné s amfetamínmi, ale do určitej miery sa líšia svojimi účinkami.
The best-known member of the ecstasy group of drugs is 3,4-methylenedioxy-methamphetamine (MDMA), but other analogues are also sometimes found in ecstasy tablets (MDA, MDEA).
Najznámejším členom skupiny drog extázy je 3, 4-metyléndioxymetamfetamín (MDMA), ale v³tabletkách extázy možno niekedy nájsť aj iné analógy (MDA, MDEA).
Ecstasy use was virtually unknown in Europe before the late 1980s but increased rapidly during the 1990s.
Do konca 80. rokov bolo užívanie extázy v Európe prakticky neznáme, ale počas 90. rokov minulého storočia sa dramaticky zvýšilo.
The drug’s popularity has historically been linked with the dance music scene and, in general, synthetic drug use is associated with particular cultural subgroups or social settings and increasingly with heavy episodic use of alcohol.
Jej popularita je historicky spätá s³hudobno-tanečnou scénou a vo všeobecnosti je vysoká prevalencia užívania syntetických drog spojená s konkrétnymi kultúrnymi podskupinami alebo sociálnymi prostrediami a³čoraz častejšie s³občasným nadmerným užívaním alkoholu.
The most widely known synthetic hallucinogenic drug in Europe is lysergic acid diethylamide (LSD), consumption of which has been low and somewhat stable for a¢considerable time.
Amfetamín a³metamfetamín sú stimulanty centrálnej nervovej sústavy.
In recent years, there appears to have been a growing interest among young people in naturally occurring hallucinogens such as those found in hallucinogenic mushrooms.
Amfetamín je z³týchto dvoch drog v³Európe oveľa dostupnejší, kým významná miera užívania metamfetamínu sa podľa všetkého obmedzuje na Českú republiku a³Slovensko až donedávna spolu s³niektorými krajinami v³severnej Európe uvádza v³súčasnosti zvýšenie prítomnosti tejto drogy na svojich amfetamínových trhoch.
Amphetamine and methamphetamine are central nervous system stimulants.
Zďaleka najznámejšou halucinogénnou drogou v³Európe je dietylamid kyseliny lysergovej (LSD), jeho konzumácia je nízka a³už dlhší čas je do istej miery stabilná.
Of the two drugs, amphetamine is by far the more commonly available in Europe, whereas significant methamphetamine use appeared to be restricted to the Czech Republic and Slovakia until recently, with some countries in the north of Europe now reporting the increased presence of this drug on their amphetamines markets.
Zdá sa, že za posledné roky medzi mladými ľuďmi rastie záujem o prírodné halucinogénne látky, napr.³v³halucinogénnych hubách.
Global production estimate
Odhad celosvetovej výroby
Tablets12.7 million(13.7 million)
Jednotky141 000(141 800)