natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is therefore essential for each euro area country to remove market distortions and to rigorously implement the national reform programmes that are at the heart of the Lisbon process.
Pre všetky krajiny eurozóny je preto nevyhnutné odstrániť existujúce deformácie trhu a dôsledne uplatňovať vyhlásenia národných reformných programov, ktoré sú základom lisabonského procesu.
Progress in terms of changing employment protection legislation and providing incentives to work via tax and benefit systems has been rather limited.
Pokiaľ ide o zmenu právnych predpisov týkajúcich sa ochrany zamestnancov a stimuláciu zamestnanosti prostredníctvom daňových a dávkových systémov, zatiaľ sa toho udialo pomerne málo.
Vigorous reforms in these areas could substantially contribute to the flexibility of the labour markets and support the adjustment capacity of countries in the euro area.
Rázne reformy v týchto oblastiach by podstatným spôsobom zvýšili pružnosť trhu práce i adaptability krajín eurozóny.
In addition, increased efforts to complete and deepen the EU internal market for goods and services and to increase research and development and innovation are required to raise productivity and increase employment opportunities.
Okrem toho je v záujme rastu produktivity a pracovných možností potrebné vynaložiť väčšie úsilie na dokončenie a prehĺbenie vnútorného trhu EÚ pre tovary a služby a zvýšiť snahu v oblasti výskumu a vývoja a inovácií.
Furthermore, reforms of the wage bargaining systems, aimed at removing rigidities, are welcome because of their importance in decreasing unemployment rate differentials across groups.
Prínosom sú aj reformy systémov mzdového vyjednávania zamerané na odstránenie ich nepružnosti, ktoré hrajú významnú úlohu v zmenšovaní rozdielov v miere nezamestnanosti jednotlivých skupín obyvateľstva.
Comparing the 2007 figures with the targets set in the stability programme updates released at the end of 2006 and in early 2007, the euro area average deficit improved by 0.7 percentage point of GDP.
Ak porovnáme údaje za rok 2007 s cieľmi stanovenými v aktualizovaných programoch stability vydaných na prelome rokov 2006 a 2007, priemerný deficit eurozóny sa zlepšil o 0,7 percentuálneho bodu HDP.
This improvement is largely accounted for by the base effect, which reflects the better than expected outcomes in 2006.
Toto zlepšenie v prevažnej miere súvisí s bázickým efektom, ktorý odzrkadľujelepšie výsledky za rok 2006 ako sa očakávalo.
Better than planned outcomes in 2007 were realised in the
Väčšina krajín dosiahla v roku 2007 lepšie výsledky ako pôvodne plánovala; najvýraznejšie to bolo v prípade Nemecka, Luxemburska a Fínska.
The 2007 figures in the stability programmes are based on estimates and hence could differ from final outcomes.
Údaje v programoch stability na rok 2007 sú odhadmi národných vlád, preto sa môžu líšiť od konečných výsledkov.
CONTINUED BUDGETARY IMPROVEMENT IN 2007Fiscal developments in 2007 continued to be relatively favourable, mainly owing to strong economic activity, further revenue windfalls, some consolidation efforts and the unwinding of temporary factors that had pushed up the 2006 deficit in Italy.
V ROKU 2007 POKRAČOVALO ZLEPŠOVANIE ROZPOČTOVÉHO HOSPODÁRENIA Fiškálny vývoj v roku 2007 bol aj naďalej relatívne priaznivý, najmä vďaka silnej hospodárskej aktivite, ďalšiemu nepredvídanému nárastu príjmov, určitým snahám o konsolidáciu a skončeniu pôsobenia dočasných faktorov, ktoré v roku 2006 tlačili nahor rozpočtový deficit Talianska.
According to the euro area countries’ updated stability programmes, the average general government deficit in the euro area declined from 1.5% of GDP in 2006 to 0.8% in 2007 (see Table 5).8 Deficits in Italy and Portugal, the two countries in the euro area that are subject to an excessive deficit procedure, fell to 2.4% and 3% of GDP respectively.
Podľa aktualizovaných programov stability krajín eurozóny sa priemerný deficit sektora verejnej správy krajín v eurozóne sa znížil z 1,5 % HDP v roku 2006 na 0,8 % v roku 2007 (tabuľka 5) 8.
In the case of Italy, according to more recent estimates, the deficit fell to 1.9% of GDP.
Fiškálny deficit Talianska a Portugalska, dvoch krajín eurozóny, na ktoré sa vzťahujú postupy pri nadmernom deficite, klesol na 2,4 %, resp. 3 % HDP.
In the case of Belgium, according to
Podľa najnovších odhadov v Taliansku klesol deficit na 1,9 % HDP a v Belgicku dosiahol pomer deficitu 0,1 % HDP a pomer dlhu 85,1 % HDP.
General government surplus (+) / deficit (-)
Prebytok (+)/deficit (–) verejnej správy
Euro area Belgium Germany Ireland Greece Spain France Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Slovenia Finland
Eurozóna Belgicko Nemecko Írsko Grécko Španielsko Francúzsko Taliansko Luxembursko Holandsko Rakúsko Portugalsko Slovinsko Fínsko
Sources: European Commission (for 2005-06; for Belgium also 2007), updated stability programmes (for 2007) and ECB calculations.Note: The 2007 figures in the stability programmes are based on estimates and hence could differ from final outcomes.
Zdroj: Európska komisia (za roky 2005 až 2006, v prípade Belgicka aj za rok 2007), aktualizované programy stability (na rok 2007) a výpočty ECB.Poznámka: Údaje z programov stability na rok 2007 sú odhadmi národných vlád, a preto sa môžu líšiť od konečných výsledkov.
France and low-debt countries Ireland and Luxembourg were the exceptions to this declining trend.
Nemecko, Grécko, Taliansko, Portugalsko a Slovinsko.
Moreover, in six countries debt ratios remained above the 60% of GDP reference value.
Naopak, výrazné štrukturálne rozpočtové uvoľnenie o viac ako 1 percentuálny bod HDP bolo v Írsku a Holandsku.
Despite improved fiscal outcomes, there was an increase in debt issuance activity of euro area governments in 2007 (see Box 7).
Malá väčšina krajín eurozóny v roku 2007 dosiahla alebo naďalej plnila svoje strednodobé rozpočtové ciele.
The average structural budget balance (the cyclically adjusted balance excluding one-off and other temporary measures) in the euro area improved from -1.2% of GDP in 2006 to -0.8% in 2007.
V ROKU 2008 SA OČAKÁVA ZASTAVENIE FIŠKÁLNEJ KONSOLIDÁCIE Fiškálne plány v krajinách eurozóny na rok 2008 uvedené v aktualizovaných programoch stability z konca roku 2007 naznačujú, že pokles priemerného deficitu verejnej správy v eurozóne, ktorý bol zaznamenaný od roku 2004, sa pozastaví, pričom deficit by sa mal nepatrne zvýšiť na 0,9 % HDP.
Looking at individual countries, a substantial improvement in structural balances, of 0.5 percentage point of GDP or more, was seen in Germany, Greece, Italy, Portugal and Slovenia.
Priemerné štrukturálne rozpočtové saldo (cyklicky upravené saldo očistené o jednorazové a iné dočasné opatrenia) v eurozóne sa zlepšilo z -1,2 % HDP v roku 2006 na -0,8 %v roku 2007.
By contrast, there was significant structural budgetary loosening, of over 1 percentage point of GDP, in Ireland and the Netherlands.
Toto zlepšenie bolo skôr výsledkom výrazného rastu daňových príjmov nad úrovňou rastu, čo možno vysvetliť vývojom vo východiskovej makroekonomickej daňovej základni než konkrétnymi konsolidačnými opatreniami na strane výdavkv.
A small majority of euro area countries reached or continued to meet their mediumterm budgetary objective (MTO) in 2007.
Čo sa týka jednotlivých krajín, výrazné zlepšenie štrukturálneho salda na úrovni 0,5 percentuálneho bodu HDP alebo viac dosiahli
DEVELOPMENTS IN THE ISSUANCE OF GOVERNMENT DEBT SECURITIES AND BOND YIELD SPREADS IN THE EURO AREA
VÝVOJ EMISIE DLHOVÝCH CENNÝCH PAPIEROV SEKTORA VEREJNEJ SPRÁVY A SPREADOV VÝNOSOV Z DLHOPISOV V EUROZÓNE
In an environment of rising interest rates, which characterised most of the year, euro area net issuance of general government debt securities increased in 2007.
V prostredí rastúcich úrokových sadzieb, ktoré bolo charakteristické pre prevažnú časť roka, sa v roku 2007 zvýšili emisie dlhových cenných papierov sektora verejnej správy v eurozóne.
The increase was remarkably strong for shortterm issuance.
V roku 2007 dlhodobý dlh predstavoval približne 92,5 % nesplatených dlhových cenných papierov, čo je o niečo menej než v roku 2006.
In net terms, the growth rate of euro area general government debt issuance was 2.8% in December 2007, or only 0.4 percentage point higher than in 2006 (see Table A).1 However, the general government debt-to-GDP ratio declined in most euro area countries, in the context of stronger economic growth.
Podiel krátkodobých dlhových cenných papierov sa však zvýšil zo 7,1 % v roku 2006 na 7,5 % v roku 2007 (tabuľka B). Tabuľka B tiež naznačuje, že najväčšia časť dlhodobých dlhových cenných papierov sektora verejnej správy bola emitovaná
Table A Debt securities issued by euro area governments
Tabuľka A Ročná miera rastu dlhových cenných papierov vydaných vládami eurozóny
(annual percentage changes; end of period)
(ročná percentuálna zmena; koniec obdobia)
Total general government Longterm Fixed rate Floating rate Shortterm
Ústredná štátna správa, spolu Dlhodobé Fixná sadzba Pohyblivá sadzba Krátkodobé
Table B Structure of amounts outstanding of debt securities issued by euro area governments
Tabuľka B Štruktúra nesplatených dlhových cenných papierov vydaných vládami eurozóny
(percentages of total debt securities issued by general government; end of period)
(v % z úhrnu dlhových cenných papierov vydaných verejnou správou; koniec obdobia)
Central government Longterm securities Shortterm securities Other general government Longterm securities Shortterm securities Total general government Longterm Fixed rate Floating rate Shortterm Total general government in EUR billions
Ústredná štátna správa Dlhodobé cenné papiere Krátkodobé cenné papiere Ostatné zložky sektora verejnej správy Dlhodobé cenné papiere Krátkodobé cenné papiere Sektor verejnej správy spolu Dlhodobé Pevná sadzba Pohyblivá sadzba Krátkodobé Celková zadlženosť verejného sektora v mld. EUR
In order to illustrate the effect of rising interest rates on general government debt interest payments, the change in interest payments can be decomposed as follows: i) an effect stemming from changes in government debt, ii) an effect resulting from changes in interest rates and iii) a residual cross effect.2
Pre ilustráciu účinku rastúcich úrokových mier na úrokové platby sektora verejnej správy možno zmenu úrokových platieb rozdeliť na tri účinky: i) efekt vyplývajúci zo zmeny dlhu sektora verejnej správy, ii) efekt vyplývajúci zo zmeny úrokových sadzieb a reziduálny „krížový efekt“.2 2
Chart A shows that in 2007, for the first time since 2000, there was a positive contribution from the change in interest rates to the overall change in interest payments.
Graf A ilustruje, že v roku 2007 sa po prvý raz od roku 2000 zaznamenal pozitívny príspevok zmeny úrokových sadzieb na celkovú zmenu platieb úrokov.
Moreover, the impact of the change in interest rates was higher than the effect from the change in debt.
Dosah vyplývajúci zo zmeny úrokových sadzieb bol okrem toho vyšší než dosah vyplývajúci zo zmeny stavu dlhu.
In terms of cross-country differences, German ten-year government bond yields have thus far been the lowest among euro area countries on average, primarily on account of these bonds’ higher liquidity and corresponding benchmark status.
Pokiaľ ide o rozdiely medzi jednotlivými krajinami, výnosy nemeckých desaťročných štátnych dlhopisov boli v priemere najnižšie spomedzi krajín eurozóny, najmä z kvôli ich vyššej likvidite a zodpovedajúcemu statusu benchmarkových dlhopisov.
Chart B shows the government bond yield spreads for the euro area countries other than Germany under the excessive deficit procedure at the end of 2006, against German bonds.
Graf B znázorňuje porovnanie výnosových spreadov štátnych dlhopisov ostatných krajín eurozóny, na ktoré sa na konci roka 2006 vzťahoval postup pri nadmernom deficite, voči nemeckým dlhopisom.
The differences between government bond yields across euro area countries ultimately reflect differences in liquidity and credit risk.
Rozdiely medzi výnosmi štátnych dlhopisov v rôznych krajinách eurozóny sú odrazom rozdielov v likvidite a úverovom riziku.
There were two discernible trends in government bond yield spreads during 2007.
Počas roka 2007 boli zaznamenané dva protichodné trendy vývoja výnosových spreadov štátnych dlhopisov.
In the first half of the year, government bond yield spreads were on a downward trend in some euro area countries.
V prvej polovici roka výnosové spready štátnych dlhopisov v niektorých krajinách eurozóny klesali.
However, during the financial market turmoil in the second half of 2007 and as a result of a general repricing of risks, they increased, particularly in Greece, France, Italy and Portugal.
Počas turbulencií na finančných trhoch v druhej polovici roka 2007 a ako výsledok všeobecného prehodnotenia rizika sa spready zvýšili, najmä v Grécku, Francúzsku, Taliansku a Portugalsku.
The declines that were observed towards the end of September were reversed in November, following investors’ renewed concerns regarding the turmoil in credit markets.
Pokles, ktorý bol zaznamenaný ku koncu septembra, sa v novembri zvrátil, reagujúc na obnovené obavy investorov z napätí na úverových trhoch.
2 The change in interest payments, I, can be decomposed as follows:
2 Zmenu úrokových platieb I možno rozložiť nasledovne:
Cross effect(residual)
Vplyv zmenydlhu
Effect viachange indebt where B is general government debt and i is the average implicit interest rate (I/B).
Vplyv zmenyúrokovejmiery kde B je dlh sektora verejnej správy a i je priemerná implicitná úroková sadzba (I/B).
Chart A Decomposition of the change in interest payments
Graf A Rozklad zmien úrokových platieb
Chart B Government bond yield spreads against Germany
Graf B Výnosové spready štátnych dlhopisov v porovnaní s Nemeckom
(as a percentage of GDP; annual data)
(v % HDP, ročné údaje)
(in basis points; daily data)
(v bázických bodoch, denné údaje)
France Italy change in debtchange in interest ratecross effect
Zmena objemu dlhov Zmena úrokových mier Krížový efekt
Sources: Reuters and ECB calculations.
Zdroj: Európska komisia (databáza AMECO) a výpočty ECB.
Greece Portugal
Francúzsko Taliansko
or even a reversal of consolidation efforts in some countries and a reduction of surpluses in others.
a dosiahne približne 1,5 percentuálneho bodu na úroveň 65,1 % HDP.
Progress in the other countries that have not yet reached their MTO would be rather limited on average,
Pri podrobnejšom pohľade sa neočakáva žiaden výrazný pokrok pri konsolidácii verejných fi financií vo Francúzsku a Taliansku, pričom
STANDSTILL IN FISCAL CONSOLIDATION EXPECTED IN 2008 Fiscal plans in euro area countries for 2008, as included in the stability programme updates of end-2007, indicate that the decline in the average government deficit in the euro area, observed since 2004, will come to a halt, with the deficit marginally increasing to 0.9% of GDP.
(o 0,25 percentuálneho bodu HDP). Keďže sa očakáva, že hospodársky rast bude vo všeobecnosti zodpovedať potenciálu, blížiaca sa stabilizácia priemerného deficitu v niektorých krajinách v eurozóne odzrkadľuje spomalenie alebo dokonca obrat konsolidačných snáh a zníženie prebytkov v iných krajinách.
Government expenditure and revenues would both decrease by approximately the same amount (0.25 percentage point of GDP).
Pri zohľadnení týchto skutočností sa očakáva, že pokles priemerného pomeru dlhu verejného sektora v eurozóne sa v roku 2008 spomalí ich deficity by mali zostať pomerne blízko k referenčnej hodnote 3 % HDP, podobne ako v Portugalsku.
With economic growth expected to be broadly in line with potential, the near stabilisation of the euro area average deficit reflects a slowdown
Pokrok dosiahnutý v ostatných krajinách, ktoré zatiaľ nedosiahli
with structural fiscal positions even deteriorating in some cases.
svoje strednodobé ciele, bude v priemere skôr obmedzený, pričom v niektorých prípadoch sa štrukturálne fiškálne pozície dokonca zhoršia.
The number of countries meeting their MTO target is expected to fall following fi fiscal deteriorations in Germany and Ireland.
Počet krajín, ktoré spĺňajú svoje strednodobé ciele, by sa mal podľa očakávaní znížiť, fi fiškálnej pozície vzhľadom na zhoršenie v Nemecku a Írsku.
comply both with the benchmark improvement in the structural balance of 0.5% of GDP and with additional consolidation requirements included in the respective ECOFIN Council recommendations.
Rovnako by mali splniť referenčné zlepšenie štrukturálneho salda o 0,5 % HDP a ďalšie požiadavky na konsolidáciu uvedené v príslušných odporúčaniach vydaných Radou ECOFIN.
To avoid the risk of exceeding the deficit reference value in the near future, it is essential to continue progressing towards sound public finances after having reduced the deficit to below 3% of GDP.
S cieľom predísť riziku prekročenia referenčnej hodnoty deficitu v blízkej budúcnosti je mimoriadne dôležité pokračovať v zdravej fi fiškálnej politike aj po znížení deficitu pod úroveň
Current projections, as included in the stability programmes of the two countries subject to an excessive deficit procedure, Italy and Portugal, indicate that deficits would be below 3% of GDP in 2008 but would remain rather high, warranting further consolidation.
Podľa súčasných projekcií zahrnutých v programoch stability dvoch krajín, na ktoré sa vzťahujú postupy pri nadmernom deficite (Talianska a Portugalska), by mali ich deficity v roku 2008 klesnúť pod hodnotu 3 % HDP, avšak zároveň by mali zostať relatívne vysoké, čo odôvodňuje potrebu ďalšej konsolidácie.
Other euro area countries that did not reach their mediumterm objective in 2007 should pursue a consolidation strategy in line with the requirements of the Stability and Growth Pact.
Ostatné krajiny eurozóny, ktoré v roku 2007 nedosiahli svoje strednodobé ciele, by mali realizovať stratégiu konsolidácie v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu.
This requires a structural consolidation of 0.5% of GDP per annum as a benchmark, with greater consolidation efforts to be undertaken if countries experience good times.
To si vyžaduje zlepšenie štrukturálneho salda o referenčnú hodnotu 0,5 % HDP ročne v spojení so zvýšeným úsilím o konsolidáciu v období priaznivého ekonomického vývoja.
In addition, as noted above, euro area countries should reach their MTO by 2010 at the latest.
Ako už bolo uvedené, krajiny eurozóny by mali dosiahnuť svoje strednodobé ciele najneskôr v roku 2010.
Compliance with these political commitments appears limited, based on the latest update of the stability programmes.
Možnosť, že sa tieto politické záväzky dodržia, sa javí na základe posledných aktualizácií programov stability ako obmedzená.
In particular, Ireland, Greece, France and Italy are not expected to reach their MTO by 2010, and the structural fiscal adjustment in 2008 would fall short of the 0.5% of GDP benchmark in Belgium, France, Italy and Austria.
Očakáva sa, že najmä Írsko a Grécko, Francúzsko a Taliansko nesplnia svoje strednodobé ciele do roku 2010 a štrukturálne fiškálne zlepšenie v roku 2008 by malo zaostať za referenčnou hodnotou 0,5 % HDP v Belgicku, Francúzsku, Taliansku a Rakúsku.
These developments are all the more disappointing as some countries continue to benefit from exceptionally buoyant revenues that enhance the structural budget balances, although their persistence is far from certain.
Tento vývoj je o to väčším sklamaním, že niektoré krajiny dosahujú výnimočne vysoké príjmy, ktoré zlepšujú štrukturálne rozpočtové saldo, ale ktorých trvácnosť možno len ťažko odhadnúť.
Failure to meet the requirements of the Stability and Growth Pact and recent political commitments put the credibility of the preventive arm of the Pact at serious risk.
Neplnenie požiadaviek Paktu stability a rastu a nedávnych politických záväzkov vážne ohrozuje dôveryhodnosť preventívneho mechanizmu paktu.
MORE AMBITION IN FISCAL CONSOLIDATION EFFORTS ESSENTIALAccording to the updated stability programmes, the macroeconomic environment in 2008 remains conducive to swift progress towards the MTOs set by the euro area countries.
DÔLEŽITOSŤ ZVÝŠENIA AMBÍCIÍ PRI ÚSILÍ O FIŠKÁLNU KONSOLIDÁCIUPodľa aktualizovaných programov stability makroekonomické prostredie aj v roku 2008 napomáha rýchly pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobých cieľov stanovených krajinami eurozóny.
The Stability and Growth Pact calls on the euro area countries to attain annual improvements of the structural budget balance of 0.5% of GDP as a benchmark, with greater consolidation efforts to be undertaken in good times.
Pakt stability a rastu vyzýva krajiny eurozóny, aby ako referenčnú hodnotu dosahovali ročné zlepšenie štrukturálneho rozpočtového salda o 0,5 % HDP, pričom v období priaznivého vývoja by malo byť úsilie o zlepšovanie ešte intenzívnejšie.
In April 2007 the Eurogroup ministers reaffirmed their commitment to pursue sound fiscal policies in line with the provisions of the Stability and Growth Pact.
V apríli 2007 ministri Euroskupiny opätovne potvrdili svoje odhodlanie realizovať zdravú fiškálnu politiku v súlade s ustanoveniami Paktu stability a rastu.
They recognised that the euro area was experiencing economic good times and undertook to make full use of the expected benign economic environment and the better than expected tax revenues to speed up the pace of deficit and debt reduction.
Uznali, že eurozóna zažíva ekonomicky priaznivé obdobie a zaviazali sa, že v plnom rozsahu využijú očakávané priaznivé hospodárske prostredie a daňové príjmy prevyšujúce očakávania na rýchlejšie znižovanie deficitu a dlhu.
Eurogroup ministers committed to the objective that most euro area members would achieve their MTO in 2008 or 2009 and all of them should aim for 2010 at the latest.
Ministri Euroskupiny si stanovili cieľ, podľa ktorého by väčšina členov eurozóny mala dosiahnuť svoje strednodobé ciele v roku 2008 alebo v roku 2009 a všetci by sa mali snažiť dosiahnuť ich najneskôr do roku 2010.
Member countries that had already achieved their MTO were expected to maintain this strong budgetary position so as to avoid fiscal loosening in good times.
Od členských krajín, ktoré už dosiahli svoje strednodobé ciele, sa očakáva, že budú udržiavať túto silnú rozpočtovú pozíciu s cieľom vyhnúť sa fiškálnemu uvoľneniu počas ekonomicky priaznivého obdobia.
In October 2007 the ECOFIN Council agreed on a number of welcome measures to improve the effectiveness of the Stability and Growth Pact, in particular by strengthening its preventive arm.
V októbri 2007 sa Rada ECOFIN dohodla na viacerých opatreniach, ktorých cieľom je zlepšiť účinnosť Paktu stability a rastu, osobitne posilniť jeho preventívny mechanizmus.
They also confirmed the need to comply with the Pact’s structural consolidation benchmark of 0.5% of GDP per year.
Rada taktiež potvrdila potrebu plniť každý rok referenčnú hodnotu štrukturálnej konsolidácie podľa paktu vo výške0,5 % HDP.
Uncertainty surrounding the impact of the financial market turbulence, which began in summer 2007, on the economy and on the budget suggests that greater prudence is warranted in setting fiscal policies.
Neistota, pokiaľ ide o dopad turbulencií na finančných trhoch, ktoré sa začali v lete 2007, na hospodárstvo a rozpočtové hospodárenie naznačuje, že pri definovaní novaní fi fiškálnych politík je odôvodnená vyššia miera
It is advisable that those euro area countries that have already reached their MTO avoid procyclical fiscal policies, which would fuel inflation and macroeconomic imbalances, in good times.
Tie krajiny eurozóny, ktoré už dosiahli svoje strednodobé ciele, by sa mali v časoch priaznivého opatrnosti.
The free operation of automatic stabilisers would help to smoothen out macroeconomic budgetary consequences of ageing will put fiscal sustainability at risk and increase the burden on future generations.
ekonomického vývoja vyhýbať procyklickým fiškálnym politikám, ktoré podporujú infláciu a makroekonomickú nerovnováhu.
MTO in 2007 are planning to depart from this structural budgetary position in 2008.
Niektoré krajiny, ktoré v roku 2007 dosiahli svoje strednodobé ciele, plánujú odchýliť sa v roku 2008 od tejto štrukturálnej rozpočtovej pozície.