natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In terms of theageing of the population, Poland’s partlyfunded pension system operates according todefined contribution principles. Futurebenefits from the compulsory first and secondpillars will depend directly on the amount ofcontributions paid and life expectancy in anactuarially balanced way.
Počas sledovaného obdobia sapoľský zlotý pri vysokej miere volatilityobchodoval na podstatne slabších úrovniachnež bol priemerný kurz voči euru z októbra2002, ktorý sa na základe konvencie prijatej v predchádzajúcich správach používa nailustračné účely ako referenčný, keďžecentrálna parita ERM II neexistuje, a ktorýnevyjadruje nijaký názor ohľadom kurzovejprimeranosti.
However, thetransition to the new arrangement is stillongoing.
Tento vývoj súvisel najmä s pohybmi rozdielov úrokových mier medzi Poľskom a eurozónou a s určitými politickýmia rozpočtovými neistotami v Poľsku.
Coping with the overall burden ofpopulation ageing will be facilitated ifsufficient room for manoeuvre is created inpublic finances before the period in which thedemographic situation is projected to worsen.
Súčasneboli rozdiely medzi krátkodobou úrokovoumierou a trojmesačným EURIBOR-om vysoké.Čo sa týka vonkajšieho vývoja, spojený bežnýa kapitálový účet Poľska vykazoval v ostatnýchôsmich rokoch deficity, ktoré boli často značné,avšak paralelne s poklesom prílevu priamychzahraničných investícií sa od roku 2000 prudkoznižujú.
Poland does not participate in ERM II.
Rozpočtový deficit dosiahol v Poľsku v roku2003 hodnotu 3,9%, t. j. značne prevýšilreferenčnú hodnotu.
These developments weremainly related to movements in interest ratedifferentials between Poland and the euroarea, and to some political and fiscaluncertainties in Poland.
Poľsko je v súčasnosti v situácii nadmerného deficitu.
At the same time,shortterm interest rate differentials againstthe threemonth EURIBOR were high in thereference period.
I napriekpriaznivému hospodárskemu rastu sa na rok2004 prognózuje prudký nárast deficitu, ktorý
Longterm interest rates were 6.9% on averagein the reference period, and stood above thereference value for the interest rate criterion.Thus, the interest rate differential between Poland and the euro area is relatively high atthis juncture.
Vsledovanom období dosiahlo Poľskopriemernú dvanásťmesačnú mieru inflácie HICP 2,5 %, čo je o niečo viac než referenčnáhodnota, ktorú stanovuje Zmluva.
In 2003 Poland recorded a fiscal deficit of3.9% of GDP, i.e. well above the referencevalue. Poland is in an excessive deficitsituation.
Vdlhodobejšom spätnom pohľade mala infláciana báze spotrebiteľských cien v Poľsku, aj keďnie bez prerušení, zhruba klesajúcu tendenciu,keď postupne klesla až na veľmi nízke úrovne.Nedávno však inflácia začala prudko narastať,najmä v dôsledku faktorov s dočasnýmcharakterom.
A sharp increase in the deficit to5.6% is forecast for 2004 despite favourableeconomic growth.
Okrem toho v dôsledkuvývoja cien potravín a ropy bola miera infláciepomerne volatilná.
The public debt ratioincreased to 45.4% of GDP in 2003, thusremaining below the 60% reference value.
Vpohľade do budúcnostiväčšina prognóz predpokladá na roky 2004 a 2005 mieru inflácie 3 % až 4 %.
Afurther increase to 47.2% is forecast for 2004.Regarding the sustainability of fiscaldevelopments, keeping the overall or primarybalance ratios at current levels would not be
Riziko vyššejinflácie sa v uvedenom období spája s fiškálnounerovnováhou, ďalším zosilnením domáceho
Polish law, and in particular the Act on Narodowy Bank Polski, does not anticipate Narodowy Bank Polski’s legal integration intothe Eurosystem.
Poľský právny poriadok, konkrétne zákon o centrálnej banke Poľska, nepredpokladá jejprávnu integráciu do Eurosystému.
Poland is a Member Statewith a derogation and must therefore complywith all adaptation requirements under Article109 of the Treaty.
Poľsko ječlenským štátom s výnimkou a z tohto dôvoduje povinné vyhovieť adaptačným požiadavkám,ktoré ustanovuje článok 109 Zmluvy.
This affects a number ofprovisions in the Act.
Toto satýka viacerých ustanovení tohto zákona.
The Polish Constitutionwill require adaptation upon introduction ofthe euro.
Predzavedením eura bude potrebné poľskú ústavunovelizovať.
To achieve a high degree of sustainableconvergence, it will be important for Sloveniato implement a sound fiscal consolidation pathand moderate wage policies as well as toproceed with structural reforms.
Pomer verejného dlhu sav roku 2003 zvýšil na 45,4 % HDPa zostal takpod referenčnou hodnotou 60 %.
to the volatility of inflation rates.
Na rok 2004sa prognózuje jeho ďalší nárast na 47,2 %.
Lookingahead, most forecasts suggest inflation rates of3.63.8% in 2004 and of 3.23.3% in 2005.Upside risks to inflation over this period aremainly associated with strengthening domesticdemand and further hikes in administeredprices.
Čosa týka udržateľnosti rozpočtového vývoja,zachovanie súčasných pomerov celkového a primárneho rozpočtového salda by nestačilona to, aby sa pomer verejného dlhu udržal pod60 % HDP, čo poukazuje na potrebu ďalšejpodstatnej konsolidácie v tejto oblasti.
Looking further ahead, creating anenvironment conducive to price stability in Slovenia will be dependent on, inter alia, theimplementation of an appropriate monetarypolicy and fiscal policy, which will have to playa central role in controlling demandinducedinflationary pressures.
S rozpočtovými deficitmi, tak ako sú plánovanédo nadchádzajúcich rokov, by Poľskostrednodobý cieľ Paktu stability a rastunesplnilo.
Moreover, theacceleration of further structural reforms, suchas further deindexation, in particular of wagesand certain social transfers, will be needed.
Tento pakt totiž požaduje, abyrozpočtová pozícia bola buď vyrovnaná, alebovykazovala prebytok.
Itwill be important to increase labour marketflexibility and to ensure that wage increases arekept in line with labour productivity growth,while taking developments in competitorcountries into account.
Pomery rozpočtovýchpríjmov a výdavkov verejného sektora súpomerne vysoké.
Equally important willbe the continuation of economic liberalisationin order to enhance competition in productmarkets.
Účinnejší a pre zamestnanosťvýhodnejší systém zdaňovania a poskytovaniavýhod by v tejto súvislosti mohol posilniťpracovné stimuly, a tak významne prispieť k fiškálnej konsolidácii a súčasne podporiťhospodársky rast a konvergenciu reálnychpríjmov v prostredí ukončovania procesutransformácie na trhové hospodárstvo.
Moreover, the catchingup process isalso likely to have a bearing on inflation in thecoming years, although the exact size of theimpact is difficult to assess.
Na dosiahnutie vysokého stupňa udržateľnejkonvergencie bude potrebné, aby Slovinskoprešlo na cestu zdravej fiškálnej konsolidácie, realizovalo umiernenú mzdovú politiku a pokračovalo v štrukturálnych reformách.Konkrétne zvýšená flexibilita trhu práce a pokračovanie hospodárskej liberalizácieústiacej do intenzívnejšej hospodárskej súťažena trhoch tovarov a služieb pomôže vytvoriťprostredie vedúce k cenovej stabilite a k možnostiam vyššieho hospodárskeho rastu.
The Slovenian tolar has been participating in ERM II with effect from 28 June 2004, i.e. forless than two years prior to the examination bythe ECB.
Z hľadiska ďalších rozpočtových faktorovprekročil pomer deficitu v rokoch 2002 a 2003pomer verejných investícií k HDP.
Slovenia joined ERM II at a centralrate of 239.64 tolars per euro, which was veryclose to the market rate at the time of entry.Prior to joining ERM II, the tolar hadgradually depreciated against the euro.
Čo sa týkastarnutia obyvateľstva, poľský dôchodkovýsystém, ktorý je sčasti sporivý, pracuje podľadefinovaných príspevkových zásad.
Withinthe mechanism, Slovenian monetary policy hasbeen geared towards achieving a stable euroexchange rate. As a result, the tolar hasremained close to its central parity.
Budúcedávky z povinného prvého a druhého pilierabudú stanovované vyváženým výpočtom v priamej závislosti od objemu uhradenýchpríspevkov a od očakávanej dĺžky života.Prechod na nový systém však zatiaľ nie jeskončený.
As regardsother external developments, Slovenia hasrecorded a broadly balanced position in thecombined current and capital account over thepast eight years.
Vyrovnávanie sa s celkovou záťažoustarnutia obyvateľstva bude ľahšie, ak sa eštepred obdobím, v ktorom k zhoršeniudemografickej situácie podľa prognóz skutočnedôjde, vytvorí v oblasti verejných financiídostatočný manévrovací priestor.
In 2003 Slovenia recorded a fiscal deficit of2.0% of GDP, i.e. below the reference value,and an increase to 2.3% is forecast for 2004.Slovenia is currently not in an excessive deficit
Dlhodobé úrokové miery v sledovanom obdobídosahovali v priemere 6,9 %, čo je viac nežreferenčná hodnota úrokového kritéria. Tentoúrokový rozdiel je v súčasnosti medzi Poľskoma eurozónou relatívne veľký.
Over the reference period Slovenia achieved arate of HICP inflation of 4.1%, which isconsiderably above the reference valuestipulated by the Treaty.
Vsledovanom období vykázalo Slovinskomieru inflácie HICP4,1 %, čo je značne viacnež referenčná hodnota, ktorú stanovuje Zmluva.
Looking back over alonger period, consumer price inflation in Slovenia decreased gradually until 1999 whenthe downward trend was interrupted, butcontinued again after 2000.
Vdlhodobejšom spätnom pohľadeinflácia na báze spotrebiteľských cien v Slovinsku postupne klesala až do roku 1999,keď sa klesajúca tendencia prerušila, avšak odroku 2000 pokračovala ďalej.
This inflationpattern reflects a number of important policychoices, most notably the introduction of anew monetary policy framework based on twopillars in 2001 with the primary objective ofprice stability.
Tento priebehinflácie odráža viaceré rozhodnutia, najmäzavedenie nového menovopolitického rámca,opierajúceho sa v roku 2001 o dva piliere,ktorého hlavným cieľom bola cenová stabilita.Vo väčšej časti sledovaného obdobia jepotrebné vývoj inflácie hodnotiť na pozadírobustného nárastu reálneho HDPa pomernestabilných podmienok na trhu práce. Rast miezd
INTRODUCTION AND EXECUTIVE SUMMARY confidence in the disinflationary strategypursued by Banka Slovenije and in generaleconomic and fiscal developments in Slovenia.
ÚVOD AZHRNUTIE meraný nominálnou odmenou na zamestnancaklesal až do roku 1999, podstatne sa zrýchlil v roku 2000 a o niečo sa zase spomalil v roku2003.
Certain provisions of the Banka Slovenije Actaffecting (i) institutional independence of Banka Slovenije and (ii) personalindependence of Banka Slovenije’s Governorare not in line with the Treaty and the Statute.
K volatilite mier inflácie vo významnejmiere prispeli dovozné ceny spolu so zmenamiregulovaných cien a daní.
As far as legislation other than the Banka Slovenije Act is concerned, the ECB notes thatnational corruption prevention legislation mayneed to be reviewed in the light of Article 14.2of the Statute.
Väčšina prognózpredpokladá na rok 2004 mieru inflácie 3,6 %až 3,8 % a na rok 2005 3,2 % až 3,3 %.
Slovenian law, and in particular the Banka Slovenije Act, does not fully anticipate Banka Slovenije’s legal integration into the Eurosystem.
Rizikovyššej inflácie sa v tomto období spájapredovšetkým so silnejúcim domácim dopytoma ďalším zvýšením regulovaných cien.
Slovenia is a Member State with aderogation and must therefore comply with alladaptation requirements under Article 109 ofthe Treaty.
Rovnako dôležitébude pokračovať v oblasti liberalizácieekonomiky, aby sa zintenzívnila hospodárskasúťaž na trhoch tovarov a služieb.
This affects a number of provisionsin the Banka Slovenije Act.
Vbudúcichrokoch svoj vplyv na infláciu bude maťpravdepodobne aj proces dobiehaniahospodársky rozvinutejších členských krajín,hoci presná miera tohto vplyvu sa dá len ťažkoodhadnúť.
The public debt ratio remainedbroadly stable at 29.4% in 2003, i.e. well belowthe 60% reference value.
Pomer verejného dlhuzostal v roku 2003 zhruba stabilný na úrovni29,4 %, t. j. výrazne pod referenčnou hodnotou60 %.
An increase to 30.8%is forecast for 2004.
Na rok 2004 sa prognózuje jeho nárastna 30,8 %.
Regarding thesustainability of fiscal developments, with thefiscal deficits projected for the coming years,Slovenia would not comply with the Stabilityand Growth Pact’s mediumterm objective of abudgetary position that is close to balance or insurplus.
Čo sa týka udržateľnosti fiškálnehovývoja, Slovinsko by s rozpočtovými deficitmi,ktoré sa projektujú do nadchádzajúcich rokov,strednodobý cieľ Paktu stability a rastu, t. j.vyrovnanú alebo prebytkovú rozpočtovúpozíciu, nesplnilo.
Prudent fiscal policies are warrantedby the fact that Slovenia’s inflation rate isconsiderably above the reference value.
Vzhľadom na to, že mierainflácie referenčnú hodnotu značne prekračuje,Slovinsko potrebuje obozretnú rozpočtovúpolitiku.
According to recentinformation, contingent liabilities arising fromstate guarantees in Slovenia amounted toaround 6.6% of GDP in 2002 and 7.5% of GDPin 2003. However, there is no agreed methodfor estimating the full scale of contingent fiscalliabilities (also including other items) andestimates may vary widely.
Účinnejší a prezamestnanosť výhodnejší systém zdaňovania a poskytovania výhod by v tejto súvislostimohol lepšie podnecovať k práci, a tak ajvýznamne prispieť k fiškálnej konsolidácii a súčasne podporiť hospodársky rast a konvergenciu reálnych príjmov v kontextedokončovania prechodu na trhovú ekonomiku.Podľa posledných informácií sa podmienenézáväzky, vyplývajúce zo štátnych záruk,pohybovali v Slovinsku v roku 2002 okolo 6,6 % HDPa v roku 2003 okolo 7,5 % HDP.Neexistuje však dohodnutá metódaodhadovania celkového rozsahu podmienenýchzáväzkov (t. j. vrátane iných položiek) a odhadysa preto môžu výrazne odlišovať.
With regard to other fiscal factors, in 2002 and2003 the deficit ratio did not exceed the ratioof public investment to GDP.
Z hľadiska ďalších rozpočtových faktorovneprekročil podiel deficitu v rokoch 2002 a 2003 podiel verejných investícií k HDP.
In terms of theageing of the population, while Sloveniabenefits from a low public debt ratio,population ageing is expected to inducesubstantial pressures on the pension system,which remains mainly based on the payasyougo principle.
Ajkeď Slovinsko ťaží z nízkeho pomeru verejnéhodlhu, očakáva sa, že starnutie obyvateľstvavyvolá silné tlaky na dôchodkový systém, ktorýzostáva založený hlavne na priebežnomprincípe.
Coping with the overallburden of population ageing will be facilitatedif sufficient room for manoeuvre is created inpublic finances before the period in which thedemographic situation is projected to worsen.
Vyrovnávanie sa s celkovou záťažoustarnutia obyvateľstva bude ľahšie, ak sa eštepred obdobím, v ktorom k zhoršeniudemografickej situácie podľa prognóz skutočnedôjde, vytvorí v oblasti verejných financiídostatočný manévrovací priestor.
A key requirement for achieving a high degreeof sustainable convergence in Slovakia is theimplementation of a sustainable and crediblefiscal consolidation path.
Slovinský tolar sa na mechanizme ERM IIzúčastňuje od 28. júna 2004, t. j. v časehodnotenia je v ňom kratšie ako požadovanédva roky.
The average level of longterm interest rateswas 5.2% over the reference period and thusstood below the reference value for the interestrate criterion.
Slovinsko vstúpilo do ERM II scentrálnou paritou 239,64 tolarov za euro, čobolo veľmi blízko k trhovému výmennémukurzu v čase vstupu.
Longterm interest rates in Slovenia moved steadily towards average bondyields in the euro area, reflecting in particular
Pred vstupom do ERM IIsa tolar voči euru postupne znehodnocoval.Slovinská menová politika je riadená tak, abysa dosiahol v rámci tohto mechanizmu vočieuru stabilný výmenný kurz.
Over the reference period Slovakia achieved a12month average rate of HICP inflation of8.4%, which is considerably above thereference value stipulated in the Treaty.Looking back over a longer period, consumerprice inflation in Slovakia has not followed a
Dôsledkom tohotolar zostáva v blízkosti svojej centrálnej parity.Čo sa týka vonkajšieho vývoja, vykazujespojený bežný a kapitálový účet za ostatnýchosem rokov zhruba vyváženú pozíciu.
seems to have been mainly associated with animproving economic outlook for Slovakia,strong export growth and a positive interestrate differential visàvis the euro area.
zintenzívniť hospodársku súťaž, zlepšiťfungovanie trhu práce a viesť umiernenúmzdovú politiku.
Shortterm interest rate differentials against thethreemonth EURIBOR declined but stillshowed a sizeable spread in the third quarter of2004.
Priemerná hodnota dlhodobých úrokových mierdosahovala v sledovanom období 5,2 %, bolateda nižšia než referenčná hodnota stanovenáako úrokové kritérium.
Regarding other external developments,over much of the last eight years Slovakia hasreported consistently large deficits in thecombined current and capital account balance,although the deficit on this account fell to0.5% of GDP in 2003.
Dlhodobé úrokovémiery v Slovinsku sa stále pohybovali smeromk priemerným výnosom dlhopisov v eurozóne,čo bolo vyjadrením najmä dôvery v stratégiuznižovania inflácie, ktorú sleduje centrálnabanka Slovinska, ako aj celkovéhohospodárskeho a fiškálneho vývoja v Slovinsku.
This narrowing may,however, be partly due to factors specific to theautomotive sector. From a financing structureperspective, inflows in net foreign directinvestment played an important role in Slovakia after 1998, reflecting bothprivatisation and greenfield investment.
Niektoré ustanovenia zákona o centrálnej banke Slovinska (Banka Slovenije) dotýkajúce sa (i) inštitucionálnej nezávislosti centrálnejbanky Slovinska a (ii) personálnej nezávislostijej guvernéra nie sú v súlade so Zmluvou a Štatútom.
clear trend. Since the abandonment of theexchange rate peg in 1998, inflationdevelopments have taken place against thebackground of a monetary policy frameworkthat can best be described as implicit inflationtargeting coupled with a managed exchangerate.
Čo sa týka legislatívy inej ako je zákon o centrálnej banke, ECB poznamenáva, že bymohlo byť vhodné národnú legislatívu preoblasť predchádzania korupcie upraviť s ohľadom na článok 14.2 Štatútu.
Since 1999 inflation developments havemainly been affected by upward adjustments ofadministered prices and changes in indirecttaxes.
Slovinský právny poriadok, konkrétne zákon o centrálnej banke, nepredpokladá vo všetkýchčastiach právnu integráciu centrálnej banky Slovinska do Eurosystému.
For most of the period under reviewinflation developments should be seen againstthe background of relatively strong real GDPgrowth.
Slovinsko ječlenským štátom s výnimkou a z tohto dôvoduje povinné vyhovieť adaptačným požiadavkám,ktoré ustanovuje článok 109 Zmluvy.
Despite this background,unemployment rates have remainedpersistently very high.
Toto satýka viacerých ustanovení zákona o centrálnejbanke Slovinska.
Wage growth has variedconsiderably over time, but has remained atrelatively high levels.
Vsledovanom období dosiahlo Slovenskopriemernú dvanásťmesačnú mieru inflácie HICP 8,4 %, čo je výrazne nad referenčnouhodnotou, ktorú stanovuje Zmluva.
Import prices, togetherwith food prices, administered prices and taxadjustments, have contributed significantly tothe volatility of inflation rates.
Vspätnompohľade na dlhšie obdobie vidíme, že infláciana báze spotrebiteľských cien nesledovalavyhranený trend.
Looking ahead,most forecasts suggest an inflation rate of 7.68.2% in 2004 and 3.04.5% in 2005, mainly dueto the completion of adjustments in regulatedprices and indirect taxes.
Od upustenia od fixnéhovýmenného kurzu v roku 1998 sa inflácia vyvíjav menovopolitickom rámci, ktorý by sa dalnajlepšie opísať ako orientácia na implicitnýinflačný cieľ v spojení s riadeným výmennýmkurzom.
Moreover,the catchingup process is also likely to have abearing on inflation in the coming years,although the exact size of the impact is difficultto assess.
Vývoj inflácie je od roku 1999ovplyvňovaný najmä zvyšovaním regulovanýchcien a zmenami nepriamych daní.
In 2003 Slovakia recorded a fiscal deficit of3.7% of GDP, i.e. above the reference value.An increase to 3.9% of GDP is forecast for2004 in spite of the favourable cyclicalsituation.
Po väčšinuhodnoteného obdobia by sa vývoj inflácie malposudzovať na pozadí relatívne vysokého rastureálneho HDP.
Slovakia is currently in an excessivedeficit situation.
Napriek tomuto rastu zostávamiera nezamestnanosti trvalo vysoká.
The public debt ratiodescended to 42.6% in 2003, remaining belowthe 60% reference value, and is forecast toincrease to 44.5% in 2004.
Vminulosti rast miezd výrazne kolísal, no v súčasnosti zostáva relatívne vysoký.
Regarding thesustainability of fiscal developments, with thefiscal deficits projected for the coming years,Slovakia would not comply with the Stabilityand Growth Pact’s mediumterm objective of abudgetary position that is close to balance or insurplus.
K volatilite miery inflácie významneprispievajú dovozné ceny spolu s cenamipotravín a zmenami regulovaných cien a daní.Väčšina prognóz očakáva, že inflácia v roku2004 bude v rozpätí od 7,6 % do 8,2 % a v roku2005 dosiahne 3,0 % až 4,5 %, najmä v dôsledku skončenia úprav regulovaných ciena nepriamych daní.
Prudent fiscal policies are neverthelesswarranted in view of Slovakia’s high inflationrate, which is considerably above the referencevalue.
Riziko vyššej inflácie saväčšinou spája s možnými sekundárnymiefektmi súčasnej vysokej miery inflácie a s vývojom miezd.
The continuation of structural reforms,with regard to social security contributionsamong other things, could make a significantcontribution to fiscal consolidation whilepromoting economic growth and real incomeconvergence.
Pri pohľade dovzdialenejšej budúcnosti možno povedať, ževytvorenie prostredia vedúceho k cenovejstabilite bude na Slovensku závisieť oduskutočňovania primeranej menovej politiky,pokračovania realizácie stratégie udržateľnejfiškálnej konsolidácie, zdržanlivosti v oblastimiezd a pokračovaní v reštrukturalizácii ekonomiky.
The comprehensive tax reformimplemented in 2004 includes the introductionof a flat rate and a shift from direct to indirecttaxation.
Svoj vplyv na infláciu bude v budúcich rokoch pravdepodobne mať ajproces dobiehania hospodársky rozvinutejšíchčlenských krajín, hoci presná miera tohtovplyvu sa dá odhadnúť len ťažko.
Slovakia does not participate in ERM II. Aftera period of broad stability lasting until the thirdquarter of 2003, the korunaeuro exchangerate gradually increased against its October2002 average, which is used as a benchmark forillustrative purposes in the absence of an ERMII central rate, following a convention adoptedin earlier reports, while not reflecting anyjudgement as to the appropriate level of theexchange rate.
Rozhodujúcou požiadavkou na dosiahnutievysokého stupňa udržateľnej konvergencie na Slovensku je realizácia udržateľnej a dôveryhodnej fiškálnej konsolidácie.
The appreciation of the koruna
Ďalejbude potrebné v záujme vytvorenia prostrediavedúceho k cenovej stabilite, aby sapokračovalo v implementácii štrukturálnychreforiem.
With regard to other fiscal factors, in 2002 and2003 the deficit ratio exceeded the ratio of
Na zníženie pretrvávajúcej vysokejmiery nezamestnanosti, zvýšenie zamestnanostia vytvorenie lepších podmienok na zvýšeniemožností rastu produkcie je potrebné
INTRODUCTION AND EXECUTIVE SUMMARY and labour markets are also needed, whilesocial partners will need to ensure that wagedevelopments are in line with labourproductivity growth and developments incompetitor countries.
ÚVOD AZHRNUTIE rozpočtovú politiku. Pokračovanie v štrukturálnych reformách, najmä v oblastisociálneho zabezpečenia, by mohlo významneprispieť k fiškálnej konsolidácii; podporilo byhospodársky rast a konvergenciu reálnychpríjmov.
public investment to GDP.
Z hľadiska ostatných rozpočtových faktorovprekročil pomer deficitu v rokoch 2002 a 2003pomer verejných investícií k HDP.
In the context ofthe ageing of the population, Slovakia isexpected to face a marked increase of theelderly dependency ratio from around 2010onwards.
Vsúvislostiso starnutím obyvateľstva sa očakáva, že Slovensko bude čeliť značnému zvýšeniupodielu obyvateľov v post produktívnom veku,počnúc približne rokom 2010.