natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Direct links: resources and waste hazardous waste and emissions; air, water pollution depletion of stocks,water pollution,air pollution and quality greenhouse gas emissions (production, extraction, waste management)
V konečnom dôsledku, environmentálne tlaky, ktoré vyplývajú napríklad zo zmeny klímy, straty biodiverzity alebo využívania prírodných zdrojov, sú spojené s blahobytom ľudí (kapitoly 2 až 5).
Many of the links described above and in the previous chapters are direct, i.e. changes in the state of one environmental issue can translate directly into pressures of another.
Väčšina zmien v stave životného prostredia, ktoré sú tu popísané, je v konečnom dôsledku vyvolaná neudržateľnými spotrebnými a výrobnými vzorcami.
In addition, a number of indirect links occur with changes in one environmental issue resulting in feedbacks on another and vice versa.
Tento úbytok prírodného kapitálu napokon ovplyvní ľudské zdravie a blahobyt uzatváraním ďalšej environmentálnej slučky spätnej väzby.
Land use and land-cover changes exemplify such indirect links.
Využitie krajiny a zmeny krajinnej pokrývky ilustrujú takéto nepriame väzby.
They can be seen to be both a driver and an impact, not only of climate change, but also of biodiversity loss and the use of natural resources.
Môžu byť tak iniciátorom ako aj vplyvom nielen zmeny klímy, ale aj straty biodiverzity a využívania prírodných zdrojov.
Thus, any change in land use and land cover resulting, for example, from urbanisation or converting forests to agriculture, affects climate conditions by changing an area's carbon balance, as well as biodiversity by altering ecosystems.
Teda každá zmena vo využití krajiny a krajinnej pokrývky, napríklad z dôvodu urbanizácie alebo zmeny lesov na poľnohospodársku pôdu, ovplyvňuje klimatické podmienky zmenou uhlíkovej bilancie oblasti a tiež biodiverzitu zmenou ekosystémov.
Most of the changes in the state of the environment described here are ultimately driven by unsustainable consumption and production patterns.
Rôzne väzby medzi environmentálnymi otázkami, spojenými s globálnym vývojom (pozri kapitolu 7), tiež poukazujú na existenciu environmentálnych systémových rizík – to znamená potenciálnej straty alebo poškodenia skôr celého systému než jedného prvku.
These have resulted in unprecedented levels of greenhouse gas emissions and the depletion of renewable
Modely využitia krajiny odrážajú kompromisy v tom, ako využívame prírodný kapitál a služby ekosystémov
Natural capital and ecosystem services
Prírodný kapitál a služby ekosystémov
Natural capital and ecosystem services embrace many components.
Prírodný kapitál a služby ekosystémov zahŕňajú mnoho komponentov.
Natural capital is the stock of natural resources from which goods can be extracted and the flows of ecosystem services maintained.
Prírodný kapitál to sú zásoby prírodných zdrojov, z ktorých môže byť extrahovaný tovar a udržané toky služieb ekosystémov.
The stocks and flows rely on ecosystem structures and functions such as landscapes, soil, and biodiversity.
Zásoby a toky sa spoliehajú na štruktúru a funkcie ekosystému, ako napríklad krajina, pôda a biodiverzita.
There are three main types of natural capital which require different approaches to managing them:
Existujú tri hlavné typy prírodného kapitálu, ktoré vyžadujú rôzne prístupy k ich riadeniu:
•non-renewable and exhaustable resources — fossil fuels, metals, etc.; •renewable but exhaustable resources — fish stocks, water, soil, etc.;•renewable and non-exhaustable resources — wind, waves, etc.
• Neobnoviteľné a vyčerpateľné zdroje – fosílne palivá, kovy, atď. • Obnoviteľné ale vyčerpateľné zdroje – rybie populácie, voda, pôda, atď.• Obnoviteľné zdroje a nevyčerpateľné zdroje – vietor, vlny atď.
Natural capital provides several functions and services — it provides the sources of energy, food and materials; the sinks for wastes and pollution; the services of climate and water regulation, pollination; and the space for living and leisure.
Prírodný kapitál ponúka niekoľko funkcií a služieb – poskytuje zdroje energie, potravín a materiálov; úložiská na odpad a znečistenie; služby v oblasti regulácie klímy a vody, opeľovanie; a priestor pre život a voľný čas.
Using natural capital often involves trade-offs between these functions and services.
Využitie prírodného kapitálu je často spojené s kompromismi medzi týmito funkciami a službami.
For example, if it is too intensively used for emissions and waste it can lose its capacity to provide flows of goods and services: coastal waters that receive pollution and excess nutrients will not be able to support previous levels of fish stocks.
Napríklad, ak sa prírodný kapitál príliš intenzívne využíva pre emisie a odpad môže stratiť svoju schopnosť poskytovať toky tovarov a služieb: pobrežné vody, do ktorých sa dostávajú znečisťujúce látky a nadmerné množstvo živín, nebudú schopné uživiť predchádzajúce množstvá rybích populácií.
European land cover in 2006, main land-cover categories of Europe
Európska krajinná pokrývka v roku 2006, hlavné kategórie krajinnej pokrývky Európy
Semi–natural vegetation
Poloprírodná vegetácia
Outside datacoverage
Mimo pokrytia dátami
Based on Corine land cover 2006; data coverage includes all 32 EEA member countries — with the exception of Greece and the United Kingdom — and 6 EEA cooperating countries.
Na základe CORINE Land cover 2006, dáta pokrývajú všetkých 32 členských krajín EEA – s výnimkou Grécka a Spojeného kráľovstva – a 6 spolupracujúcich krajín.
Where energy crops replace more extensive farming systems, negative impacts on biodiversity and landscape amenity value can be expected.
Tam, kde energetické plodiny nahrádzajú systémy extenzívnejšieho poľnohospodárstva, možno očakávať negatívne dopady na hodnotu rekreačnej funkcie biodiverzity a krajiny.
Furthermore, energy crops are a potential competitor for water resources in water-poor regions of the world (8). Various recent studies have looked at the potential environmental gains and losses from a holistic perspective and recommend a cautious approach to the future
Okrem toho energetické plodiny sú potenciálnym konkurentom pri čerpaní vodných zdrojov v regiónoch sveta chudobných na vodu (8).Rôzneštúdieznedávnehoobdobia sa zameriavajú na potenciálne ekologické zisky a straty z holistickejperspektívyaodporúčajúopatrnýprístupkbudúcemu
development of bioenergy production (
vývoju vo výrobe bioenergie (
Soil underpins the delivery of a range of vital land-based ecosystem goods and services.
EEA, ETC pre využitie pôdy a priestorové informácie.
However, soil also is a critical component of a diverse set of processes from
Životné prostredie Európy _BAR_ Stav a perspektíva 2010
Soil degradation across Europe
Degradácia pôdy v Európe
Soil degradation is a major environmental concern with many dimensions, including:
Degradácia pôdy vyvoláva veľké environmentálne obavy s mnohými dimenziami a patrí do nej: súčasťourôznorodýchprocesovakovodnéhospodárstvo,zemskétoky uhlíka, produkcia prírodných skleníkových plynov a adsorpcia dokolobehuživín.Takmyanašaekonomikazávisímeodmnohýchfunkciípôdy.
•Soil erosion is the wearing away of the land surface by water and wind.
• Erózia pôdy je odnášanie povrchovej vrstvy pôdy vplyvom vody a vetra.
The main causes of soil erosion are inappropriate land management practices, deforestation, overgrazing, forest fires and construction activities.
Hlavnými príčinami erózie pôdy sú nevhodné postupy obhospodarovania pôdy, odlesňovanie, nadmerné spásanie, lesné požiare a stavebné činnosti.
Erosion rates are very sensitive to both climate and land use, as well as to detailed conservation practice at the field level.
Rýchlosť erózie je veľmi citlivá na klímu a využívanie pôdy, ako aj na detailné ochranárske praktiky priamo na mieste.
Given the very slow rate of soil formation, any soil loss of more than 1 tonne per hectare per year can be considered as irreversible over a time span of 50–100 years.
Vzhľadom k veľmi pomalému tempu tvorby pôdy každú stratu pôdy presahujúcu 1 tonu na hektár a rok možno považovať za nezvratnú v časovom rozpätí 50 až 100 rokov.
Water erosion affects 115 million hectares (ha) of soil or 12 % of Europe's total land area, and wind erosion 42 million ha.
Vodná erózia postihuje 105 miliónov hektárov (ha) pôdy, alebo 16 % celkovej rozlohy Európy a veterná erózia 42 miliónov ha.
The Mediterranean region is the most affected.
Región Stredozemného mora je najviac postihnutý.
•Soil sealing occurs when agricultural or other rural land is built on and all soil functions are lost.
• Zhutnenie pôdy dochádza k nemu, keď je poľnohospodárska alebo iná vidiecka pôda zastavaná a pôda stratila všetky funkcie.
On average, built-up areas take up around 4 % of the total area of Member States, but not all of this is actually sealed.
Zastavané plochy v priemere zaberajú asi 4 % z celkovej rozlohy členských štátov, ale nie všetky sú skutočne zastavané.
In the decade 1990–2000, the sealed area in the EU-15 increased by 6 %, and the demand for new construction sites for urban sprawl and for transport infrastructures is continuing to rise.
V rokoch 1990 až 2000 sa zastavaná plocha v EÚ-15 zvýšila o 6 % a dopyt po nových stavebných pozemkoch pre rozvoj miest a dopravnej infraštruktúry naďalej rastie.
•Salinisation of soils results from human interventions such as inappropriate irrigation practices, use of salt-rich irrigation water and/or poor drainage conditions.
• Salinizácia pôdy vyplýva z ľudských zásahov, ako napr. nevhodné zavlažovanie, používanie vody na zavlažovanie bohatej na soľ a/ alebo zlé podmienky odvodnenia.
Elevated salt levels in soil limit its agro-ecological potential and represent a considerable ecological and socioeconomic threat to sustainable development.
Zvýšené hladiny soli v pôde obmedzujú jej poľnohospodársko–ekologický potenciál a predstavujú značné ekologické a sociálno–ekonomické hrozby pre udržateľný rozvoj.
Salinisation affects around 3.8 million ha in Europe.
Salinizácia ovplyvňuje približne 3,8 milióna ha v Európe.
The most affected areas are Campania in Italy and the Ebro Valley in Spain, but areas in Greece, Portugal, France and Slovakia are also affected.
Najviac postihnutou oblasťou je Campania v Taliansku a údolie Ebro v Španielsku, ale v oblasti v Grécku, Portugalsku, Francúzsku a na Slovensku sú ňou tiež ovplyvnené.
•Desertification means land degradation in arid, semi-arid and dry sub-humid areas resulting from various factors, including climatic variations and human activities.
• Dezertifikácia znamená degradáciu pôdy v suchých, polosuchých a polovlhkých oblastiach v dôsledku rôznych faktorov, vrátane zmeny klímy a ľudskej činnosti.
Droughts are also associated with or lead to an increased soil erosion risk.
Suchá sú tiež spojené s vyšším rizikom erózie pôdy alebo k nej vedú.
Desertification is a problem in parts of the Mediterranean and central and eastern Europe.
Dezertifikácia je problémom v niektorých častiach Stredomoria a strednej a východnej Európy.
•Soil contamination is a widespread problem in Europe.
• Kontaminácia pôdy je rozšírený problém v Európe.
The most frequent contaminants are heavy metals and mineral oil.
Najčastejšími kontaminantmi sú ťažké kovy a minerálne oleje.
The number of sites where potentially polluting activities have taken place now stands at approximately 3 million (a).
Počet miest s potenciálne a znečisťujúcimi aktivitami sa v súčasnosti rovná približne 3 miliónom (
Thematic assessment — Soil.
Očakáva sa, že budúce zmeny klímy situáciu ešte zhoršia.
Occurrence of floods in Europe, 198–2009
Výskyt povodní v Európe v rokoch 1998–2009
Flood events in Europe, 1998–2009Number of events
Povodňové udalosti 1998–2009Počet udalostí
The Water Framework Directive (WFD) (11) is the key policy approach aimed at tackling these challenges.
Rámcová smernica o vode (RSV) (11) je kľúčovým politickým prístupom zameraným na riešenie týchto problémov.
It sets ecological limits to human water use and management.
Určuje ekologické limity pre využívanie vody ľuďmi a pre hospodárenie.
Furthermore, it obliges EU Member States and regional authorities to take coordinated measures regarding, for example, agriculture, energy, transport and housing, within the context of rural and urban spatial planning, while also taking biodiversity conservation concerns into account.
Okrem toho ukladá členským štátom EÚ a regionálnym orgánom povinnosť prijať koordinované opatrenia týkajúce sa, napríklad, poľnohospodárstva, energetiky, dopravy a bývania v kontexte vidieckeho a mestského územného plánovania, pričom je potrebné brať do úvahy aj zachovanie biologickej diverzity.
As noted already (Chapters 3 and 4), a first look at river basin management plans, shows that strong efforts are needed in the coming years to achieve good ecological status by 2015.
Ako už bolo uvedené (kapitola 3 a 4), prvý pohľad na plány povodí ukazuje, že v nasledujúcich rokoch je potrebné veľké úsilie na dosiahnutie dobrého ekologického stavu do roku 2015.
For the WFD to be successful, integrated management of river basins is crucial, involving relevant stakeholders in identifying and implementing spatially-differentiated measures that often involve trade-offs between different interests.
Aby rámcová smernica o vode bola úspešná, rozhodujúca je integrovaná správa povodí, pričom do určovania a vykonávania priestorovo diferencovaných opatrení, ktoré často zahŕňajú kompromisy medzi rôznymi záujmami, musia byť zapojené príslušné zainteresované strany. Riadenie povodňových rizík, najmä premiestnenie hrádzí a
The management of flood risks, in particular the relocation of dykes and reestablishment of flood plains, requires integrated urban and land-use planning.
Európska spotreba však už približne dvojnásobne prekračuje vlastnú produkciu obnoviteľných prírodných zdrojov (12).
Linked yet competing issues: water-energy-food-climate
Vzájomne prepojené ale konkurenčné otázky: voda – energia – potraviny – klíma
Water makes vital contributions to economic activities including agriculture and energy production, and as a key transport route.
Voda rozhodujúcim spôsobom prispieva k hospodárskym činnostiam, vrátane poľnohospodárstva a výroby energie, a tiež je kľúčovou dopravnou cestou.
As a connecting system it is also exposed to many different pressures and links the effects of some economic activities to others, for example agriculture via nutrient run-off to fishing.
Ako spojovací systém je vystavená aj mnohým rôznorodým tlakom a prepája účinky niektorých hospodárskych činností s inými, napríklad poľnohospodárstvo s rybolovom prostredníctvom splachu živín.
Climate affects both the supply and demand for energy and water, and energy conversion and water extraction processes have the potential to contribute to climate change.
Podnebie ovplyvňuje ponuku a dopyt po energii a vode a procesy premeny energie a odvodňovania majú potenciál prispieť k zmene klímy.
At the EU and national levels, there are different sectoral and environmental policies and measures that may conflict with water management and the objective of achieving a good ecological status of water bodies.
Na úrovni EÚ a na národných úrovniach existujú rôzne sektorové a environmentálne politiky a opatrenia, ktoré môžu byť v rozpore s vodným hospodárstvom a s cieľom dosiahnuť dobrý ekologický stav vodných útvarov.
Examples are policies for bioenergy crops and hydro-energy, the promotion of irrigated agriculture, the development of tourism, and expanding inland waterway transport.
Príkladom sú politiky pre bioenergetické plodiny a vodnú energiu, podpora závlahového poľnohospodárstva, rozvoj cestovného ruchu a rozšírenie vnútrozemskej vodnej dopravy.
The Water Framework Directive provides options to develop integrated resource management at water basin level.
Rámcová smernica o vode poskytuje možnosti pre rozvoj integrovaného riadenia zdrojov na úrovni povodia.
This could help strike a balance between wider policy objectives — for examples related to energy and agricultural production, or reducing greenhouse gas emissions — as well as the benefits and impacts on the ecological status of water bodies, adjacent land ecosystems and wetlands.
To by mohlo pomôcť nájsť rovnováhu medzi širšími politickými cieľmi – napríklad súvisiacimi s energiou a poľnohospodárskou výrobou, alebo týkajúcimi sa zníženia emisií skleníkových plynov – rovnako ako prínosy a dopady na ekologický stav vodných útvarov, ekosystémy priľahlých pozemkov a mokradí.
Ecological footprint compared with biocapacity (left), and different components of the footprint (right) in EEA countries, 1961–2006
Ekologická stopa v porovnaní s biologickou kapacitou (vľavo) a rôzne súčasti stopy (vpravo) v krajinách EEA 1961–2006
Carbon footprint (gha/per person)
Uhlíková stopa (gha / osoba)
Ecological footprint (gha/per person)
Ekologická stopa (gha / osoba)
Biocapacity (gha/per person)
Biologická (gha / osoba)
Food, fiber, timber and built footprint (gha/per person)
Potraviny, vlákna, drevo a vytvorená stopa (gha / osoba)
The ecological footprint is a measure of the area needed to support a population's lifestyle.
V záujme zachovania prírodného kapitálu a zabezpečenia udržateľného toku služieb ekosystémov bude potrebné ďalšie zvýšenie efektivity, s ktorou využívame prírodné zdroje – v kombinácii so zmenami v základných vzorcoch spotreby a výroby.
This includes the consumption of food, fuel, wood, and fibres.
Zahŕňa spotrebu potravín, palív, dreva a vlákien.
Polution, such as carbon dioxide emisions, is also counted as part of the footprint.
Znečistenie, ako napríklad emisie oxidu uhličitého, sa tiež považuje za súčasť stopy.
Biocapacity measures how biologicaly productive land is.
Biologická kapacita uvádza biologickú produktivitu pôdy.
It is measured in 'global hectares': a hectare with the world average biocapacity.
Meria sa v „globálnych hektároch“: hektár s priemernou svetovou biologickou kapacitou.
Biologicaly productive land includes cropland, pasture, forests and fisheries (b).
Biologicky produktívna pôda zahŕňa ornú pôdu, pasienky, lesy a rybárske oblasti (b).
Conversely — and in a global perspective — the conversion of forests and grasslands to agricultural land is one of the most important drivers for habitat loss and greenhouse gas emissions worldwide.
Naopak – a z globálneho hľadiska – premena lesov a trávnatých porastov na poľnohospodársku pôdu je jednou z najdôležitejších hnacích síl straty biotopov a emisie skleníkových plynov na celom svete.
There are clear links between the use of farmland in Europe and global agricultural trends, and both relate to environmental trends.
Existujú jasné prepojenia medzi využívaním poľnohospodárskej pôdy v Európe a globálnymi poľnohospodárskymi trendmi a týkajú sa environmentálnych trendov. Kompromisy spojené so zavádzaním
Trade-offs associated with intensifying farming and environmental
Zvyšovanie efektivity zdrojov a bezpečnosti, najmä pokiaľ ide o energiu, vodu, potraviny, lieky, kľúčové kovy a materiály, je základným prvkom v tomto ohľade (pozri kapitolu 8).
Environmental challenges in a global context
Environmentálne výzvy v globálnom kontexte
Environmental challenges in Europe and in the rest of the world are intertwined
Environmentálne výzvy v Európe a vo zvyšku sveta sú navzájom prepojené
There is a two-way relationship between Europe and the rest of the world.
Existuje obojsmerný vzťah medzi Európou a zvyškom sveta.
Europe is contributing to environmental pressures and accelerating feedbacks in other parts of the world through its dependence on fossil fuels, mining products and other imports.
Európa prispieva k environmentálnym tlakom a urýchľuje spätné väzby v iných častiach sveta cez svoju závislosť na fosílnych palivách, banských produktoch a iných dovozoch.
Conversely, in a highly interdependent world, changes in other parts of the world are increasingly felt closer to home, both directly through the impacts of global environmental changes, or indirectly through intensified socioeconomic pressures (1
Naopak, v silne vzájomne závislom svete zmenyvinýchčastiachsvetasapociťujústálebližšiekdomovu,atopriamo, prostredníctvom vplyvu globálnych environmentálnych zmien, alebo nepriamo, prostredníctvom intenzívnejších sociálno–ekonomických
Climate change is an obvious example.
Jasným príkladom je zmena klímy.
Most of the growth in global greenhouse gas emissions is projected to occur outside Europe, as a result of increasing wealth in populous emerging economies.
Predpokladá sa, že k väčšine nárastov globálnych emisií skleníkových plynov dôjde mimo Európy v dôsledku rastúceho bohatstva rozvíjajúcich sa ekonomikách s veľkým počtom obyvateľov.
In spite of successful efforts to reduce emissions and a decreasing share in the global total, European societies continue to be major emitters of greenhouse gases (Chapter 2).
Aj napriek úspešnému úsiliu o zníženie emisií a klesajúcemu podielu na celkových globálnych emisiách, európske krajiny súajnaďalejvýznamnýmiproducentmiskleníkovýchplynov(pozrikapitolu 2).
outside the European continent, others are our direct neighbours (Often these countries are highly dependent on climate-sensitive sectors such as farming and fishing.
Často sú tieto krajiny silne závislé od sektorov citlivých na klímu, ako je poľnohospodárstvo a rybolov. Ich adaptačná kapacita sa líši,
but is often rather low, in particular due to persistent poverty (The links between climate change, poverty and political and security risks and their relevance for Europe have been extensively
Väzby medzi zmenou klímy, chudobou a politickými a bezpečnostnými rizikami
Biodiversity has continued to decline globally despite a few
Pokles biodiverzitypokračovalnacelomsvetenapriekniekoľkým
The encouraging achievements and increased policy action (
povzbudivým úspechom a zvýšenej politickej aktivite (
) ( global rate of species extinction is escalating and is now estimated to be up to 1 000 times the natural rate (11).
11 odhaduje, že sa rovná až 1000 násobku prirodzenej rýchlosti (
According to one estimate, approximately one quarter of the potential net primary production has been converted by humans, either through direct cropping (53 %), land-use-induced productivity
© John McConnico potenciálnej čistej primárnej produkcie bola konvertovaná ľuďmi, a to buď cez priame obrábanie pôdy (53 %), cez zmeny v produktivite
Global sea-level rise and ocean acidification
Globálny vzostup morskej hladiny a okysľovanie oceánov
During the 20th century, global sea level rose by an average of 1.7 mm/year.
Počas 20. storočia globálna hladina morí vzrástla v priemere o 1,7 mm / rok.
This was due to an increase in the volume of ocean water as a consequence of temperature rise, although inflow of water from melting glaciers and ice sheets is playing an increasing role.
Bolo to kvôli zvýšeniu objemu vody v oceánoch, čo bol následok nárastu teploty, hoci prítok vody z roztápajúcich sa ľadovcov a z pevninských ľadovcov zohráva čoraz väčšiu úlohu.
In the past 15 years, sea-level rise has been accelerating and averaged about 3.1 mm/year, based on data from satellites and tide gauges, with a significantly increasing contribution from the ice sheets of Greenland and Antarctica.
V ostatných 15 rokoch sa vzostup morskej hladiny zrýchľuje a na základe údajov zo satelitov a mareografov dosiahol v priemere asi 3.1 mm / rok, pričom výrazne sa na zvýšení podieľajú pevninské ľadovce Grónska a Antarktídy.
Sea level is projected to rise considerably during this century and beyond.
Predpokladá sa, že počas tohto storočia a po ňom sa morská hladina významne zvýši.
In 2007, the IPCC presented a projected rise of 0.18 to 0.59 m above a).
V roku 2007 prezentoval IPCC predpokladaný nárast o 0,18 až 0,59 m a do konca storočia nad úroveň roku 1990 (
Ocean acidification is a direct consequence of CO emissions to the
Okysľovanie oceánov je priamym dôsledkom emisií CO do atmosféry.
The oceans have already taken up around a third of the CO
Oceány už prijali okolo tretiny CO produkovaného ľuďmi od čias
2 produced by humankind since the industrial revolution.
2 priemyselnej revolúcie.
While this has limited the amount of CO in the atmosphere somewhat, it has come at the
I keď to trochu obmedzilo množstvo CO v
2 price of a significant change to ocean chemistry.
2 atmosfére, cenou za to je významná zmena chemického zloženia oceánov.