natgillin/translations-raw huggingface dataset:
During their presidencies of the European Union, both the Czech Republic and Sweden supported the action plan’s implementation with the adoption of Council conclusions.
Na základe tejto zmluvy sa zlepšuje aj schopnosť Európskej únie konať v³niektorých oblastiach protidrogovej politiky.
Another measure with the aim to involve and mobilise civil society is the European Commission’s European Action on Drugs.
Ďalším opatrením zameraným na zapojenie a³mobilizáciu občianskej spoločnosti je Európska akcia v oblasti drog Európskej komisie.
The project invites authorities, institutions, associations, non-governmental organisations, companies and individuals to make a commitment for a specific action in the drugs field.
V³rámci projektu sa orgány, inštitúcie, združenia, mimovládne organizácie, podniky a³jednotlivci vyzývajú, aby sa zaviazali ku konkrétnej akcii v³oblasti drog.
In this way, the project intends to provide civil society with a platform to increase awareness regarding drugs and the risks related to drug use and to promote dialogue and exchanges of best practice.
Takýmto spôsobom chce projekt vytvoriť pre občiansku spoločnosť platformu na zvýšenie informovanosti, pokiaľ ide o³drogy a³riziká súvisiace s³užívaním drog, a³podporiť dialóg a³výmeny osvedčených postupov.
Some 640 applicants had registered their commitment by early March 2010.
Do začiatku marca zaregistrovalo svoj záväzok okolo 640 záujemcov.
Mobilising civil society should also be one of the key principles for the next EU drugs strategy¢(4).
Mobilizovanie občianskej spoločnosti by malo byť aj jednou z³hlavných zásad ďalšej protidrogovej stratégie³EÚ (4).
This was stated in the Stockholm Programme adopted by the European Council.
Konštatovalo sa to v³Štokholmskom programe, ktorý prijala Európska rada.
The programme provides a framework for EU action on the questions of citizenship, justice, security, asylum and immigration for the area of justice, freedom and security for the years 2010–14.
Program poskytuje rámec pre akciu EÚ týkajúcu sa otázok občianstva, spravodlivosti, bezpečnosti, azylu a³prisťahovalectva pre oblasť spravodlivosti, slobody a³bezpečnosti na roky 2010³–³2014.
The European Commission released a report on the implementation of the Council Framework Decision¢2004/757/JHA of 25 October 2004 laying down minimum provisions on the criminal acts and penalties applicable in the field of drug trafficking.
Lisabonská zmluva sa zaoberá aj verejným zdravím a³ako v³minulosti zmocňuje Európsku úniu doplniť činnosť členských štátov na obmedzenie škôd na zdraví „spojených s drogami vrátane informačnej a preventívnej činnosti“.
The Commission found that, although marking a first step towards a¢common approach in combating drug trafficking, the framework decision has not brought about a substantial approximation of national laws¢(1).
Podľa nového článku o³verejnom zdraví Európska komisia môže prevziať iniciatívu v³úzkom kontakte s³členskými štátmi zameranú na vydanie usmernení a³stanovenie ukazovateľov, organizovanie výmeny najlepšej praxe a³prípravu potrebných prvkov na pravidelné monitorovanie a³vyhodnocovanie.
The¢Commission also published a working paper describing the existing mechanisms for detecting, monitoring and responding to emerging trends in the European Union and proposing guidelines for future work¢(2).
Týmto sa posilní práca, ktorú vykonáva Komisia a³EMCDDA v³týchto oblastiach.
In addition, a new project
) Viac informácií sa nachádza v³Lisabonskej zmluve na webovej stránke Európa.
Drug strategies and action plans are now core instruments of national drug policies in Europe.
Stratégie a³akčné plány na boj proti drogám sú teraz hlavnými nástrojmi národných protidrogových politík v³Európe.
Almost all of the 30¢countries monitored by the EMCDDA have adopted such policy documents, which they renew periodically.
Takmer tridsať krajín, ktoré monitorovalo centrum EMCDDA, prijalo takéto politické dokumenty, ktoré pravidelne obnovujú.
In¢2009, new drug strategies or action plans were adopted by seven European countries (see Table 1), while a further 12 were drafting new national drug policy documents in early 2010¢(5).
V³roku 2009 sedem európskych krajín (pozri tabuľku³1) prijalo nové protidrogové stratégie alebo akčné plány, pričom ďalších 12 (5) pripravilo začiatkom roku 2010³návrhy nových národných dokumentov protidrogovej politiky.
Challenges in renewing drug policy documents was launched to support the implementation of an EU-wide system for forensic profiling of synthetic drugs¢(3).
Výzvy týkajúce sa obnovenia dokumentov protidrogovej politiky projekt na forenzné profilovanie syntetických drog³(3).
By¢providing a kind of ‘fingerprint’ for the drugs, forensic profiling can help trace manufacturers and chart drug distribution channels.
Na³základe priradenia akéhosi „odtlačku prsta“ drogám, forenzné profilovanie môže pomôcť pri pátraní po výrobcoch a³mapovaní drogových distribučných kanálov.
Other activities by the Commission, regarding collaboration with civil society and drugrelated research, are described elsewhere in this chapter.
Ďalšie aktivity Komisie týkajúce sa spolupráce s³občianskou spoločnosťou a³výskumu súvisiacom s³drogami sú uvedené v³inej časti tejto kapitoly.
The¢first comprehensive progress review of the implementation of the current EU drugs action plan (2009–12) will be published in late 2010.
Prvý³komplexný prehľad o³pokroku vo vykonávaní súčasného protidrogového akčného plánu EÚ (2009³–³2012) bude uverejnený koncom roku 2010.
Several countries have recently reported a delay in the
Občianska spoločnosť a protidrogová politika
The European Commission’s Civil Society Forum on Drugs held its third meeting in March 2009.
Fórum občianskej spoločnosti Európskej komisie o³drogách usporiadalo svoje tretie zasadnutie v³marci 2009.
The European Action on Drugs (see below) was one of the two main topics on the agenda.
Jednou z³dvoch hlavných tém programu bola Európska akcia v³oblasti drog (pozri ďalej v³texte).
The meeting also considered the future role of the Civil Society Forum on Drugs and renewal of their national drug policy documents¢(6).
Niektoré krajiny nedávno oznámili oneskorenie obnovenia ich dokumentov protidrogovej politiky³(6).
Five of the countries whose drug strategy or action plan expired in December 2008 had yet to adopt new documents one year later (Italy, Latvia, Lithuania, Portugal, Romania).
Päť krajín, v³prípade ktorých platnosť protidrogovej stratégie alebo akčného plánu uplynula v³decembri 2008, muselo prijať nové dokumenty ešte o³rok neskôr (Litva, Lotyšsko, Portugalsko, Rumunsko, Taliansko).
Similarly, another set of countries with policy documents ending in 2009 had not renewed them during that year.
Podobne aj ďalšia skupina krajín, v³prípade ktorých sa platnosť politických
Europa press release MEMO/09/548. SEC(2009) 1090 final.13405/09 CORDROGUE 63.Improving cooperation with third countries and improving research and information were the two other key principles.Czech Republic, Estonia, Italy, Latvia, Lithuania, Luxembourg, Netherlands, Poland, Portugal, Romania, Slovenia, Turkey.The term ‘national drug-policy document’ means any official document approved by a government that defines general principles and specific interventions or objectives in the field of drugs, where officially represented as a drug strategy, action plan, programme or other policy document.
13405/09 CORDROGUE 63Ďalšie dve hlavné zásady sú zlepšenie spolupráce s tretími krajinami a³zlepšenie výskumu a³informácií.Česká republika, Estónsko, Holandsko, Litva, Lotyšsko, Luxembursko, Poľsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko, Taliansko, Turecko.Pojem „národný dokument protidrogovej politiky“ znamená akýkoľvek oficiálny dokument schválený vládou, ktorým sa definujú všeobecné princípy a konkrétne intervencie alebo ciele v oblasti drog a ktorý je oficiálne prezentovaný ako protidrogová stratégia, akčný plán, program alebo iný politický dokument.
Table 1: Drug policy documents adopted in 2009
Tabuľka 1: Dokumenty v oblasti protidrogovej politiky prijaté v roku 2009
Name of policy document
Názov politického dokumentu
National drugs strategy — interim
Národná protidrogová stratégia – predbežná
Will be replaced by a substance misuse strategy also covering alcohol
Bude nahradená stratégiou pre zneužívanie látok vzťahujúcou sa aj na alkohol
National strategy on drugs
Národná stratégia o drogách
National strategy for tackling the drugs problem
Národná stratégia boja s drogovým problémom
National antidrug strategy
Národná protidrogová stratégia
Second action plan under the national strategy 2006–12
Druhý akčný plán podľa národnej stratégie 2006 – 2012
all patterns of polydrug use include alcohol (EMCDDA, 2009d).
Medzi európskymi užívateľmi drog je rozšírené užívanie viacerých látok – užívanie viacerých drog – a³takmer všetky formy užívania viacerých drog zahŕňajú alkohol (EMCDDA, 2009d).
Professionals in the fields of prevention, treatment, harm reduction and social reintegration are familiar with the overlap between drugs and alcohol problems, and have worked towards finding practical solutions that address both issues simultaneously.
Odborníci v³oblasti prevencie, liečby, znižovania škôd a sociálnej reintegrácie vedia o³prekrývaní problémov v³súvislosti s³drogami a³alkoholom a³pracujú na hľadaní praktických riešení zameraných súčasne na oba problémy.
At policy level, however, the situation appears to be more complex (Muscat, 2008).
Na politickej úrovni je však situácia, ako sa ukazuje, zložitejšia³(Muscat, 2008).
The renewal of drug policy documents is a complex process comprising several steps.
Obnovenie dokumentov protidrogovej politiky je komplexný proces pozostávajúci z³niekoľkých krokov.
First, there is the final evaluation of the existing or recently expired strategy or action plan¢(7).
Po³prvé, vykoná sa konečné hodnotenie existujúcej alebo nedávno ukončenej stratégie alebo akčného plánu³(7).
Stakeholders, and sometimes the public, are also consulted during the development phase of the new policy.
Počas fázy prípravy novej politiky sa uskutočňujú konzultácie so zainteresovanými stranami a³niekedy aj s³verejnosťou.
As drug strategies and action plans coordinate the role of various government departments, writing them usually involves the submission of successive drafts to different ministries.
Keďže protidrogové stratégie a³akčné plány koordinujú úlohu rôznych vládnych oddelení, na ich zostavenie je obvykle potrebné predložiť jednotlivým ministerstvám rad návrhov.
Finally, the policy documents must be approved by the government or parliament.
A³napokon, politické dokumenty musí schváliť vláda alebo parlament.
Recent reports suggest that it can take between six months and two years to complete the whole process.
Z³posledných správ vyplýva, že dokončenie celého procesu môže trvať šesť mesiacov až dva roky.
Against this, the time span for national drug policy documents is generally in the range of four to eight years.
Z³tohto dôvodu je doba, na ktorú sa vzťahujú národné dokumenty protidrogovej politiky, spravidla štyri až osem rokov.
This implies that the renewal process, in order to be timely, should sometimes be started shortly after mid-term, or at least several months before the expiry of the existing policy document.
Z³toho vyplýva, že proces obnovenia by mal, aby sa to stihlo, začať niekedy krátko po uplynutí polovice obdobia alebo aspoň niekoľko mesiacov pred uplynutím platnosti existujúceho politického dokumentu.
Final evaluations, however, cannot be performed until the strategy or action plan is finished, and possibly even later, when its impact might be assessed with epidemiological and other data.
Záverečné hodnotenia však nemožno vykonať, pokiaľ stratégia alebo akčný plán nie sú dokončené a možno dokonca aj neskôr, aby sa ich vplyv mohol posúdiť spolu s³epidemiologickými a³inými údajmi.
A review of both drug strategies and alcohol strategies in Europe shows many different national situations including: no national strategy at all; a strategy for illicit drugs but none for alcohol; separate strategies for drugs and alcohol; two interlinked strategies; and a policy document covering both illicit drugs and alcohol.
Zo skúmania protidrogových a³protialkoholových stratégií v³Európe vyplýva, že v³jednotlivých štátoch existujú mnohé rôzne situácie vrátane: neexistencie národnej stratégie, existencie stratégie pre nezákonné drogy, ale nie pre alkohol, existencie samostatných stratégií pre drogy a³alkohol, dvoch vzájomne prepojených stratégií a³dokumentu politiky vzťahujúceho sa na nezákonné drogy aj na alkohol.
There is also no clear shift towards one of these models.
Neexistuje ani jasný posun k³jednému z³týchto modelov.
While many countries now seem to adopt an alcohol strategy (European Commission, 2009b) in addition to their drug strategy, other countries have enlarged the scope of their drug policy document, an example being Ireland’s decision to include alcohol in a new substance misuse strategy.
Aj keď mnohé krajiny, ako sa zdá, popri svojej protidrogovej stratégii prijali aj protialkoholovú stratégiu (Európska komisia, 2009b), iné krajiny rozšírili rozsah pôsobnosti svojho dokumentu protidrogovej politiky.
Links between drugs and alcohol strategies
Príkladom je írske rozhodnutie zahrnúť alkohol do novej stratégie v³oblasti zneužívania látok.
The use of multiple substances¢— polydrug use¢— is widespread among European drug users, and almost
Neexistencia spoločného európskeho modelu a³trendu odráža viaceré aspekty, ktoré vlády musia zvážiť pri príprave návrhov stratégií týkajúcich sa užívania látok.
The absence of a shared European model and trend reflects the multiple issues that governments have to consider when drawing up strategies on substance use.
Európska únia a niektoré európske krajiny nedávno stáli pred úlohou, keď museli vykonať takmer súčasne záverečné hodnotenie existujúceho politického dokumentu a³pripravovať návrh na jeho nahradenie.
Conversely, the importance of alcohol use among illicit drug users or the need to adopt public health approaches focusing on lifestyles and behaviours, and not on individual substances, call for a combined strategy.
Keďže je pravdepodobné, že k³takejto situácii by mohlo opäť dôjsť v³najbližších rokoch, predkladajú sa niektoré návrhy, ako by sa to mohlo v³budúcnosti inak riešiť.
These conflicting issues have
Jedným z³riešení je
See the box ‘Evaluating national drug strategies and action plans’.
Pozri rámček „Hodnotenie národných stratégií a akčných plánov“.
Evaluating national drug strategies and action plans
Hodnotenie národných stratégií a akčných plánov na boj proti drogám
It is now common practice for European countries to perform a final review or evaluation of their national drug strategy or action plan.
V³súčasnosti je bežnou praxou európskych krajín, že³vykonávajú záverečnú kontrolu preskúmanie alebo hodnotenie svojich národných stratégií a akčných plánov na boj proti drogám.
Usually, the aim is to assess the level of implementation achieved, as well as the changes in the overall drug situation, in order to develop the next strategy or action plan.
Ich cieľom spravidla je posúdiť dosiahnutú úroveň plnenia, ako aj zmeny v³celkovej drogovej situácii na účely prípravy ďalšej stratégie alebo akčného plánu.
Assessing the logic, relevance and internal consistency of the policy document is a preliminary evaluation step in some countries.
K³dôvodom pre ponechanie samostatných stratégií patrí potreba riešiť osobitne problémy súvisiace s³alkoholom, ktoré sú často odlišnej závažnosti než problémy spôsobené nezákonnými drogami alebo jednoducho pripustenie existencie právne stanovených hraníc medzi legálnymi a³nelegálnymi drogami.
Content analysis, sometimes including the development of problem trees or logical frameworks, is used to clarify the policy’s underlying theory and also to identify inconsistencies between objectives, actions and needs.
Budúca práca v³tejto oblasti bude spočívať v³posudzovaní kvalít jednotlivých modelov spájania protidrogovej a³protialkoholovej stratégie v³Európe.
Data for different years are only available for labelled expenditures.
Plnenie opatrení predpokladaných v³politických dokumentoch sa posudzuje rôznymi metódami.
In 2008, 22 EU Member States reported a total labelled expenditure on the drugs problem of EUR¢4.2 billion.
V³niektorých krajinách údaje bežne poskytujú inštitúcie zodpovedné za plnenie.
For the 16 countries that reported in both 2005 and 2008, total labelled public expenditure rose from EUR¢2.10 billion to EUR¢2.25 billion.
V³iných krajinách sa požiadajú poskytovatelia služieb alebo regionálne orgány o³vyplnenie dotazníka týkajúceho sa miery plnenia a³niekedy ťažkostí, ktoré sa vyskytli.
As a proportion of gross domestic product, total labelled expenditure decreased in nine countries, increased in six countries and remained unchanged in one country¢(8).
Verejné výdavky asociálne náklady
The implementation of the actions foreseen in policy documents is assessed with different methods.
Väčšina hodnotiteľov pripúšťa, že je zložité určiť vplyv protidrogovej stratégie na drogový problém.
In some countries, data are routinely provided by the institutions responsible for implementation.
Poskytuje sa³však prehľad drogovej situácie založený na epidemiologických ukazovateľoch a³iných údajoch z³oblasti zdravotníctva alebo presadzovania práva spravidla s³pokusmi nájsť spojenie medzi niektorými prvkami politiky so zaznamenanými zmenami v³drogovej situácii.
In others, service providers or regional authorities are asked to fill in a questionnaire on the level of implementation and, sometimes, about the difficulties encountered.
Žiaľ, analýza zriedka zahŕňa porovnanie z³európskeho hľadiska, a³to viedlo niektoré krajiny k³tomu, že spojili pokles užívania kanabisu s³obsahom svojich národných protidrogových politík, zatiaľ čo z³údajov vyplýva širší medzinárodný trend.
Public expenditure related to drugs can be classified according to the international classification of the functions of government (COFOG) system.
Verejné výdavky na všetky aspekty drogového fenoménu v³Európe sa odhadli v³roku 2005 na 34³miliárd³EUR (EMCDDA, 2008d).
Of the total labelled expenditure categorised by seven reporting countries (EUR¢1.82 billion), most came within two government functions: health (60¢%) and public order and safety (34¢%) (that is, police services, law courts, prisons).
Toto číslo zahŕňa „označené“ výdavky, ktoré sú plánované vládou na úlohy súvisiace s³drogami a³sú takto označené v³rozpočte. Označené výdavky je možné sledovať v³oficiálnych účtovných dokumentoch.
This imbalance can be explained by the fact that expenditure on public order and safety tends to be embedded in broader and more general programmes of action against crime (unlabelled expenditure) (EMCDDA, 2008d).
Väčšia časť verejných výdavkov súvisiacich s³drogami sú však „neoznačené“ výdavky, t.³j. nie sú takto označené v³národnom rozpočte. Neoznačené výdavky sa musia odhadnúť pomocou metódy modelovania nákladov.
The difficulty of establishing the effects of a drug strategy on the drug problem is acknowledged by most evaluators.
Interpretácia údajov je jedným zo základných krokov hodnotenia.
Nevertheless, a review of the drug situation, based on epidemiological indicators and other health or law enforcement data, is generally provided in conjunction with attempts to link some policy elements with observed changes in the drug situation. Unfortunately, the analysis rarely includes a European comparison, and this has led to some countries connecting declines in cannabis use to the content of their national drugs policy, while data point to a¢larger international trend.
V³niektorých krajinách je za ňu výhradne zodpovedný národný protidrogový koordinačný orgán, zatiaľ čo v³iných sú poverení vyhodnotením údajov, posúdením výsledkov a³formulovaním odporúčaní pre ďalšiu stratégiu alebo akčný plán externí hodnotitelia, špeciálne komisie alebo expertné skupiny.
The interpretation of data is one of the key steps of an evaluation.
Údaje za jednotlivé roky boli k³dispozícii len pre označené výdavky.
Determining the social cost of drug use reveals the amount that would be saved if drug use were abolished, and identifies the different components of cost and the size of the contribution of each sector in society.
V³roku 2008 oznámilo 22 členských štátov EÚ celkové označené výdavky súvisiace s³drogovým problémom vo výške 4,2³miliárd³EUR.
This information can help to determine funding priorities. Public expenditure is a fraction of social costs, in the form of direct costs only from the general government perspective.
Za 16 krajín, ktoré oznámili označené verejné výdavky v³roku 2005 aj v³roku 2008, vzrástli tieto celkové výdavky z³2,10 miliardy³EUR³na 2,25³miliardy EUR.
Social costs also include indirect costs (e.g. loss of productivity due to morbidity and mortality) and costs from private stakeholders (e.g. private healthcare).
Celkové označené verejné výdavky vyjadrené ako podiel hrubého domáceho produktu sa znížili v³deviatich krajinách, zvýšili v³šiestich krajinách a³nezmenili sa v³jednej krajine³(8).
led some countries to develop pragmatic solutions, such as linking separate drugs and alcohol strategies through an overarching public health strategy or through a single national drugs and alcohol coordination body (e.g.¢Portugal).
Verejné výdavky súvisiace s³drogami možno kategorizovať podľa klasifikácie systému funkcií vlády (COFOG).
Future work in this area will be to assess the qualities of different models of linking drugs and alcohol strategies in Europe.
Z³celkových označených výdavkov kategorizovaných siedmimi krajinami, ktoré podali správu (1,82³miliardy³EUR), väčšina patrila dvom vládnym funkciám: zdravotníctvo (60³%) a³verejný poriadok a³bezpečnosť (34³%) (t.³j. policajné služby, súdy, väznice).
Public expenditure and social costs
Túto nerovnováhu možno vysvetliť skutočnosťou, že výdavky na verejný poriadok a³bezpečnosť bývajú zahrnuté vo všeobecnejších programoch alebo akciách proti trestnej činnosti (neoznačené výdavky) (EMCDDA, 2008d).
Direct costs related to the use of illicit drugs and misuse of pharmaceuticals in Finland were estimated at between EUR¢200 million and EUR¢300¢million in 2007.
Tieto informácie môžu pomôcť pri určení, na čo je potrebné v³prvom rade použiť finančné prostriedky.
Indirect costs were estimated between EUR¢500 million and EUR¢1 100 million in the
Verejné výdavky sú časťou sociálnych nákladov v podobe priamych nákladov len zo všeobecného hľadiska vlády.
Public expenditure on all aspects of the drugs phenomenon in Europe was estimated at EUR¢34 billion
Sociálne náklady zahŕňajú aj nepriame náklady (napr. stratu produktivity v³dôsledku chorobnosti a³úmrtnosti) a³náklady súkromných zainteresovaných strán (napr. súkromné zdravotníctvo).
See Table PPP-10 in the 2010 statistical bulletin.
Pozri tabuľku PPP-10 v štatistickej ročenke 2010.
Economic recession and drug problems same year.
Z³tohto dôvodu je málo informácií o³sociálnych nákladoch užívania drog v³Európe.
Social welfare accounted for the largest portion, nearly a third, of all direct costs, followed by the enforcement of public order and safety, which accounted for about a quarter.
Priame náklady v³súvislosti s³užívaním nezákonných drog a³zneužívaním farmaceutických výrobkov sa vo Fínsku odhadovali v³roku 2007 na 200 až 300³miliónov³EUR.
The largest portion of indirect costs came from the value of life lost due to premature death.
Nepriame náklady v³tom istom roku sa odhadovali na 500 až 1³100³miliónov EUR.
The European Commission (2009a) estimates that the current economic downturn is comparable to the 1930s¢recession.
napríklad preukázateľne psychoaktívnych látok predávaných tzv. „smart“ obchodoch, alebo nových a³ešte nekontrolovaných látok.
In 2009, the gross domestic product of the EU Member States slumped by 4.0¢%, much more than in earlier crises.
Uvádza sa v³nej kontrola alkoholu a³tabaku, ale môže sa zahrnúť aj predaj kanabisu v³kaviarňach v³Holandsku a³predaj určitých prchavých látok, napríklad v³Spojenom kráľovstve.