natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Inearly 2004, the EIB launched threenewclimatechangeinitia-tives:
Začiatkom roka 2004 EIB spustila tri nové iniciatívy týkajúce sa klimatických zmien:
In 2003, the Bank had already met its target ofdoubling thefi-nancingof renewableenergy projects as a proportionofits totalenergy sector financing(from 7% in 2002 to15%in 2003).
V roku 2003 banka dosiahla svoj zámer zdvojnásobiť objem finančných prostriedkov na projekty obnoviteľných zdrojov energie ako časti z celkového objemu finančných prostriedkov pre energetický sektor (zvýšenie zo 7 % v roku 2002 na 15 % v roku 2003).
Inorder to step up supportfor the EU’s policyobjectives ofincreased useof renewableenergyand reducedgreenhousegas emissions, the Bank undertookin 2004 toincreaseits lendingfor renewableen-ergy projects to50% ofallloans for newelectricitygenerationby2010.
Za účelom zintenzívnenia podpory cieľov politiky EÚ o lepšom využívaní obnoviteľných zdrojov energie a znížení skleníkových plynov, banka zvýšila v roku 2004 objem pôžičiek na projekty v oblasti využívania obnoviteľných zdrojov energie na 50 % všetkých pôžičiek pre novú generáciu elektrickej ener­gie do roku 2010.
Basedoncurrent trends,by then the Bank should be lending EUR 700millionayear for renewableenergygeneration.
Na základe súčasných trendov bude banka do tej doby poskytovať úvery vo výške 700 mil. EUR ročne na vytváranie obnoviteľných zdrojov energie.
Outside the EuropeanUnion, the Bank is likewiseaiming toincreaseits lendingfor renewableenergy.
Zámerom banky je zvýšiť objem pôžičiek aj mimo Európskej únie.
The EUR 500m Climate Change Financing Facility (CCFF) – of which EUR 100m is allocated to the Clean Development Mechanism (CDM) and Joint Implementation (JI) projects –in supportofclimatemitigationmeasures by European businesses partici-patingin the EU’s Emissions Trading Scheme (ETS), startingon1January 2005;
• Systém financovania odstraňovania dopadov klimatických zmien (Climate Change Financing Facillt - CCFF) vo výške 500 mil. EUR, z ktorých 100 mil. EUR je pridelených na projekty Mechanizmu čistého rozvoja (Clean Development Mechanism - CDM) a Spoločnej realizácie (Joint Implementation - Jl) za účelom podpory opatrení na zmiernenie klimatických zmien, prijatých zo strany európskych firiem, ktoré sa podieľajú na programe obchodovania s emisiami EÚ (Emissions Trading Scheme - ETS), počínajúc 1. januárom 2005;
Loans for renewableenergy projects totalled EUR 287 millionin2004.
Úvery poskytované na projekty využívania obnoviteľných zdro­jov energie dosiahli v roku 2004 celkovú hodnotu 287 mil. EUR.
Inaddition,EUR1billionworthof renewableenergy projectshavealreadybeenapprovedbut not yet signed.
Okrem toho suma 1 mld. EUR na projekty využívania obnoviteľ­ných zdrojov energie už bola schválená, ale ešte nie je parafovaná.
The EUR 10m Climate Change Technical Assistance Facility (CCTAF), designed to provideconditionalgrant finance for preparing JI and CDM projects;
• Systém financovania technickej pomoci pri odstraňovaní dopadov klimatických zmien (Climate Change Technical Assis­tance Facility - CCTAF) vo výške 10 mil. EUR, určený na poskyt­nutie podmienečného finančného grantu na prípravu projek­tov Jl a CDM;
The “Pan-European Carbon Fund” (PECF),acompliancefundwhoseoperationaldetails are the subject ofongoingdiscus-sions between the EIB and theWorld Bank.
Druhy projektov, ktoré bude zvažovať, sú projekty na využívanie slnečnej energie (vrátane hybridných systémov), využívanie vodíka a palivových buniek, biologických palív a aplikácie morskej energie (energia z vin a z prílivu).
In thefuture, the Bank aims toincreaseits fundingof thoserenewableenergy projects that involvenewandinnovative tech-nologies,as longas such projects have the potential tobecomeeconomicallyviablewithina reasonable timeframe.
• „Uhlíkový fond európskeho partnerstva" (European Partners­hip Carbon Fund - EPCF).
Thekinds of projects that it willconsider are solar power (includinghybridschemes),hydrogenapplications andfuelcells,bio-fuels andmarineapplications (waveand tidal power).
Ide o fond poskytovaný pri dodržaní stanovených podmienok, ktorého podrobnosti fungovania sú predmetom prebiehajúcich rokovaní medzi EIB a Svetovou bankou.
2004wasayear of preparation,duringwhich the Bank e la b or a ted the Operational Guidelines of the CCF F and C C T A F .
Rok 2004 bol rokom prípravy, počas ktorého banka vypracovala prevádzkové smernice pre CCFF a CCTAF.
As for the Joint Implementationand the Clean Development Mechanism,a smallnumber of projects that shouldgeneratecarboncredits havebeenidentified sofar,but willnot befinalised until 2005or later.In 2004, theWorld Bank and the EIB alsoworked together closelyon preparing the Pan-European Carbon Fund.
Pokiaľ ide o projekty Spoločnej realizácie (Jl) a Mechanizmu čistého rozvoja (CDM), doteraz bol zistený len malý počet projektov, ktoré by mohli vytvo­riť uhlíkové úvery, pričom sa tieto projekty ukončia najskôr v roku 2005. V roku 2004 Svetová banka a EIB spolu úzko spolupracovali na príprave Paneurópskeho uhlíkového fondu.
The two banks signed aMemorandumofUnderstanding inDecember 2004.
Tieto dve banky podpísali Memorandum o porozumení v decembri 2004.
The PECF will be set up specifically tohelp EUMember States and European corporations, as the target investors, tofulfil their greenhousegas emissions obligations under EUlegislationandinaccordancewith the Union’s climate change policyin supportof the Kyoto Protocol.
PECF sa vytvorí najmä za účelom pomoci členským štátom EÚ a európ­skym obchodným spoločnostiam ako cieľovým investorom, aby splnili svoje záväzky týkajúce sa obmedzenia emisií skleníkových plynov v súlade s legislatívou EÚ a politikou Únie o klimatických zmenách na podporu Kyotského protokolu.
The EIB plays anactive rolein the EUWater Initiative.
EIB hrá aktívnu úlohu v iniciatíve EÚ zameranú na sektor vodného hospodárstva.
Launchedat the Johannesburg Summit in 2002 and initially focused on Africa, the Initiative’s broad goal is toimproveco-operation,coordination, policycoherenceanddemand responsiveness in thewater sector in the ACP countries.
Táto inicia­tíva bola spustená na summite v Johannes­burgu v roku 2002 a bola pôvodne zameraná na Afriku. Jej širším cieľom je zlepšenie spolu­práce, koordinácie, súlad politiky a schopnosť reagovať na dopyt v sektore vodného hospo­dárstva v krajinách ACP.
To add a financial dimension, the European Commission has proposed an EUWater Facilityas adedicatedinstrumentunder the Cotonou Agreement, providingfundsfor technicalassistanceandallowingfor ad-ditionalinvestment.
Aby táto iniciatíva nadobudla aj finančný rozmer, Európska komi­sia navrhla vytvoriť Úverový program pre vodné hospodárstvo EÚ ako účelový nástroj na základe Dohody z Cotonou, ktorý by poskyto­val finančné prostriedky na technickú pomoc a umožňoval ďalšie investície.
Afi rst tranche of EUR 250millionwas allocated in November 2004,withthe possibilityof the Facility being increased to EUR 500 million.
Prvá časť úveru vo výške 250 mil. EUR bola pridelená v novem­bri 2004, pričom možnosť úverovej linky sa zvýšila na 500 mil. EUR.
TheBankhas alreadyidentifiedanumber of projects and plans tofurther increase thelevelofits activityin thewater supply,wastewater and sanitation sector.It is thus playingits partinhelping toachieve the Millennium Development Goals for water andsanitationin the ACP countries.
Banka už určila nie­koľko projektov a plánov pre ďalší rozvoj svojej činnosti v oblasti zásobo­vania vodou, v sektore odpadových vôd a sanity. Takýmto spôsobom sa podieľa na dosiahnutí miléniových rozvojových cieľov pre oblasť vodného hospodárstva a hygieny v krajinách ACP.
TENs – Networking Europe
Transeurópske siete - vytváranie sietí v Európe
Thedevelopmentof trans-European transport,energyandinformationnetworks (TENs)is vitalfor the European Union’s economic and social integration.
Rozvoj transeurópskych dopravných, energetických a informačných sietí (TEN) je rozhodujúcim faktorom hospodárskej a sociálnej integ­ rácie v Európskej únii.
The EIB plays akey rolein the funding of TENs andaccess networks.
EIB hrá kľúčovú úlohu pri financovaní dopravných, energetických, informačných (TEN) a prístupových sietí.
Since the Essen European Council inDecember 1994,when theconcept ofTrans-EuropeanNetworks (TENs) was formulatedandalist of priority TENs was drawn up, theBankhas become theleading sourceofbankfinancefor thesemajor networks.
Od zasadnutia Európskej rady v Essene v decembri 1994, na ktorom bola sformulovaná koncepcia transeurópskych sietí a zostavený zoznam priorít TEN, sa banka stala hlavných zdrojom bankových financií na tieto velké siete.
The EIB is supporting twelve of Essen’s fourteen priority transportprojects andeight of the twelve priorityenergy schemes.In theperiod1993-2004,lendingamounted to EUR 63 billionfor transport TENs, EUR 8.2 billionfor energyTENs and EUR 18.7 billionfor telecommunications TENs.
EIB podporuje dvanásť zo štrnástich essenských prioritných dopravných projektov a osem z dvanástich prioritných energetických systémov.
The EIB has developeda specificapproach tofinancing trans-Euro-peannetworks,which requirelarge sums ofmoneyas wellas acomprehensive technicalandenvironmentalinput.
V období rokov 1993 až 2004 dosiahol objem poskytnutých pôžičiek 63 mld. EUR pre dopravné, 8,2 mld. EUR pre energetické a 18,7 mld. EUR pre telekomunikačné transeurópske siete.
Thecatalyticeffect of the EIB’s input is particularlyevident in thegrowingnumberof public-private partnerships (PPPs) supportedby the EIB.
Katalytický efekt vstupov EIB je zjavný najmä pri rastúcom počte verejnosúkromných partnerstiev (Public-Private Partnerships -PPP) podporovaných EIB.
In 2004, the Bank signedloans totalling EUR 1.6 billionfor PPP projects.
V roku 2004 banka podpísala poskytnu­tie pôžičiek vo výške 1,6 mld. EUR pre projekty PPP.
The EIB’s involvement in transportnetworks in the EuropeanUnion covers all sectors.
Európsky akčný program pre hospodársky rast
Just afewexamples: roads (roadandmotorwayconstructionand upgrading in Greece, Portugal and Spain); rail (constructionofhigh-speedlines in France, Belgium, the Netherlands, the UK, Spain and Italy); ports (expansionormodernisationof port infrastructure in Spain, Greece, the Netherlands and Sweden); andairports (upgradingofairportfacilities in Italy, Greece, Germany and Ireland).
Zainteresovanosť EIB pri vytváraní dopravných sietí v Európskej únii zahrňuje všetky sektory, ako napríklad: cesty (výstavba a zlepšenie kvality cestných komunikácií a diaľnic v Grécku, Por­tugalsku a Španielsku), železnice (výstavba tratí pre rýchlovlaky vo Francúzsku, Belgicku, Holandsku, Spojenom kráľovstve, Špa­nielsku a Taliansku), prístavy (rozšírenie a modernizácia prístav­nej infraštruktúry v Španielsku, Grécku, Holandsku a Švédsku), a letiská (zlepšenie letiskových kapacít v Taliansku, Grécku, Nemecku a írsku).
The EIB was activelyinvolvedin the preparationof the EuropeanAction for Growth.
EIB sa aktívne zapojila do prípravy akčného programu zamera­ného na hospodársky rast Európy.
Adoptedby the Brussels European Council inDecember 2003, this initiativeaims to strengthen Europe’s longterm growth potential throughincreasedinvestment in TENs as wellas in innovation and R & D.
Táto iniciatíva bola prijatá na zasadnutí Európskej rady v Bruseli v decembri 2003 a je určená na posilnenie potenciálu dlhodobého rastu v Európe prostred­níctvom väčších investícií do transeurópskych sietí a rovnako aj do inovácií, výskumu a vývoja (R & D).
In the TENs sector, the EuropeanAction for Growthhas identified30new priority projects totalling an estimated EUR 400 billion.
V sektore transeurópskych sietí si Európsky akčný program pre hospodársky rast vytipoval 30 nových prioritných projektov v odhadovanej celkovej sume 400 mld. EUR.
These projects havebeen selectedon thebasis of their importancefor theintegrationof theinternalmarket in the enlarged Union, along with their degreeofmaturity,economicandfinancialviabi-lity,impact ongrowthandleverageeffect on privatecapital.
Tieto projekty boli vybrané na základe ich významu pre integráciu vnútorného trhu v rozšírenej Únii, spolu so stupňom ich pripravenosti, ekonomic­kej i finančnej realizovateľnosti, ako aj dopadu na rast a mobili­začného vplyvu na súkromný kapitál.
This driveinside the EuropeanUnion is matchedby the EIB’s activity outside the EU.
Tomuto podnikavému úsiliu vo vnútri Európskej únie sa vyrov­najú aktivity EIB mimo rámec EÚ.
Inlinewith the strategy set out by thepre-accessionagreements and thePan-EuropeanConferences of Transport Ministers in Crete (1994) and Helsinki (1997), theBankhas devotedover 40% ofits lendingin the newMember States andAccessionCountries inCentral and Eastern Europe to solvingcommunications problems.Morebroadly,in thecontext of thenew “EuropeanNeighbourhood Policy ” and the “Facilityfor Euro-Mediterranean Investment and Partnership ” (FEMIP), the Bank is alsofinancing transportandenergy projects contributing to theimprovement ofcommunications links between the enlargedUnion and its neighbours.
V súlade so stratégiou stano­venou v predvstupových zmluvách a na paneurópskych konfe­renciách ministrov dopravy na Kréte (1994) a v Helsinkách (1997), banka vyčlenila viac ako 40 % svojich úverov pre nové členské štáty a kandidátske krajiny v strednej a východnej Európe na riešenie komunikačných problémov. V širšom význame, v kon­texte novej „európskej politiky susedstva" a „Finančného prog­ramu pre európskostredomorské investovanie a partnerstvo" (FEMIP), banka tiež financuje dopravné a energetické projekty, čím prispieva k zlepšeniu komunikačného spojenia medzi rozší­renou Úniou a s ňou susediacimi krajinami.
To support the EuropeanAction for Growth, theBankhas established a new TENs Investment Facility (TIF) designed to invest EUR 50 billion in this sector by theendof thedecade,halfofwhichbyend-2006,for themost advancedof these projects.
Na podporu Európskeho akčného programu pre hospodársky rast banka vytvorila nový investičný program pre transeurópske siete (TENs Investment Facility - TIF), určený na investovanie sumy 50 mld. EUR do tohto sektora do konca desaťročia, pričom polo­vica z týchto prostriedkov sa investuje do najpokročilejších pro­jektov do konca roka 2006.
EIBoperations in support ofTrans-EuropeanNetworks andcorridors in the EU 1993-2004
Zásahy EIB v prospech transeurópskych sietí a koridorov v EÚ v rokoch 1993-2004
Routes of priority Trans-European Networks (TENs)
Trasy prioritných transeurópskych sietí finančných
Sections of TENs concernedbyfinancingcommitments
Časti TEN, ktoré boli predmetom záväzkov
Other infrastructureandnetworks of EU be n e fi tfinanced
Iné financované infraštruktúry a siete európskeho záujmu
Roadand railcorridors inCentral and Eastern Europe
Cestné a železničné koridory v strednej a východnej Európe
Sections ofcorridors financed
Financované úseky koridorov
Airport
Letisko ŕ)
Development ofoilandnaturalgas fields
Využitie zdrojov ropy a zemného plynu
Multi-laneelectronictoll system
^Edinburgh vozidiel
Trans-European Networks 2000-2004: EUR 38billion
Transeurópske siete 2000-2004 :38 mld.
In the Accession Countries, Bulgaria be n e fi ted from a EUR 20millionloanfor theconstructionofacombined (roadand rail) bridge in Pan-EuropeanCorridor IV between Vidin (Bulgaria) and Calafat (Romania).
V prípade kandidátskych krajín, Bulharsko profitovalo z úveru vo výške 20 mil. EUR na výstavbu kombinovaného mosta (cesta a železnica) v paneurópskom koridore IV medzi mestami Vidin (Bulharsko) a Calafat (Rumunsko).
Loans for energyTENs (EUR1.3 billion) targeted projects involving the productionandimportinginto the UK of Norwegian gas, construction and operation of a liquefied natural gas (LNG) import terminal in Sagunto (Spain), upgradingandextensionofthegas transmissionnetwork throughout Spain, and interconnection of Danish and Dutch natural gas transmissionnetworks in the North Sea.
Úvery na energeticky zamerané projekty TEN (1,3 mld. EUR) zahŕňali výrobu a dovoz nórskeho plynu do Spojeného kráľov­stva, výstavbu a prevádzku dovoznej stanice pre skvapalnený prírodný plyn (LNG) v Sagunto (Španielsko), zlepšenie a rozšíre­nie plynových prepravných sietí po celom Španielsku a vzá­jomné prepojenie dánskych a holandských plynových preprav­ných sietí v Severnom mori.
Inaddition,PPPs enable publicauthorities tocreate public serviceinfrastructurewhile staggering theburdenof their investment over timeand,incertaincases,allowingoff-balancesheet commitments.
Naviac PPP umožňujú štátnym orgánom vytvoriť infraštruktúru verejných služieb a rozložiť bre­meno investície v čase, pričom v niektorých prípadoch vzniknú podsúvahové záväzky.
Thevast majorityof the EIB’s PPP lending is concentratedinthe transport sector (85% of totalapprovals) andinhealthandeducation (13%).
Drvivá väčšina pôžičiek od EIB pre PPP putuje do sektora dopravy (85 % z celkového počtu schválených pôžičiek) a do oblasti zdravotníctva a vzdelávania (13 %).
The EIB has invested some EUR 17.4 billion in a range of transport PPPs suchas (tomentiononlyafewimportant roadand rail projects): tollmotorways in Portugal; numerous motorways in Spain; the Rion-Antirion bridge in Greece; theM i l la u viaduct in France ; the Dutch sectionof the P B K AflL high-speed train; theØresund linkbetweenDenmark and Sweden; the renovationof the LondonUnderground; and the A2 motorway in Poland.
EIB investovala približne 17,4 mld. EUR do celého radu dopravných PPP, ako napr. (uvedených je len niekoľko najdôležitejších cestných a železničných projektov): spoplatňované diaľnice v Portugalsku, viaceré diaľnice v Špa­nielsku, most Rion-Antirion v Grécku, viadukt Millau vo Francúzsku, holandský úsek rýchlovlaku PBKAL, spojenie Øresund medzi Dánskom a Švédskom, renovácia londýn­skeho metra, a diaľnica A2 v Poľsku.
In this area, the Bankworks inclosecooperationwith themain players in this typeof project: the European institutions, publicauthorities and the private sector.
V tejto oblasti banka úzko spolupracuje s hlavnými aktérmi týchto typov projektov: európske inštitúcie, štátne orgány a súkromný sektor.
In addition, theBankhas set up adedicatedinter-directorate unit,enablingit to play to thefullits roleofgivingadviceandtransferringknow-howin the structuring of PPPs.
Navyše banka založila účelovú medzirezortnú jednotku, ktorá jej umožňuje naplno vykonávať svoju úlohu pri poskytovaní poraden­stva a odovzdávaní know-how pri štruktúrovaní PPP.
EIBGroup supportfor SMEs
Podpora Skupiny EIB pre malé a stredné podniky
The European Investment Fundassists SMEs by providingequity throughventurecapitalfinancingand,indirectly,byfurnishingguarantees for the SME portfolios offinancialinstitutions or publicguaranteebodies.
Európsky investičný fond pomáha MSP takým spôsobom, že im poskytuje kapitál prostredníctvom financovania rizikového kapitálu a nepriamo poskytovaním záruk pre portfóliá finančných inštitúcií alebo verejných inštitúcií poskytujúcich záruky pre MSP.
Over the past fiveyears, the EIB Group’s supportfor SMEs in the EU-25 has consistedof:
Počas uplynulých piatich rokov podpora Skupiny EIB malým a stredným podnikom v EÚ-25 pozostávala z:
Close tohalf (EUR 26.7 billion) of the EUR 57.6 billioningloballoans signedwith some 200 partner banks;
• takmer polovice (26,7 mld. EUR) z 57,6 mld. EUR v globálnych pôžičkách podpísaných s asi 200 partnerskými bankami;
EUR 2.3 billioninequity participations in109operations;
• 2,3 mld. EUR v majetkovej účasti prostredníctvom 109 ope­rácií;
EUR 6.5 billion in SME portfolioguarantees provided tonearly100banks and specialisedinstitutions.
• 6,5 mld. EUR v zárukách portfóliá MSP, poskytnutých temer 100 bankám a špecializovaným inštitúciám.
The third pillar consists of thefinancialvalueaddedfor thefinalbeneficiaries ofgloballoans:inother words, theinterest rates andmaturities available to SMEs andother project promoters.
Inými slovami, ide o úrokové sadzby a lehoty splatnosti prijateľné pre MSP a dálšie podporné inštitúcie projektov. V roku 2004 banka aj nadálej diverzifikovala sprostredkovateľské banky, aby stimulovala konkurenciu, čo je v prospech konečných príjemcov.
In 2004, the Bank continued todiversifyintermediarybanks inorder to stimulatecompetition,whichis favourable to thefinalbeneficiaries.Inaddition, the EIB paid particular attention tothemechanisms in placeinits partner banks toinform thefinalbeneficiaries of the EIB’s involvement andensure that theyderivesignificant financialbenefi tfrom the EIB’s advantageous terms.
EIB dálej venovala osobitnú pozornosť mechanizmom existujúcim v jej partnerských ban­kách, aby informovala konečných príjemcov o zainteresovanosti EIB a aby súčasne zabezpečila, že títo príjemcovia získajú významný finančný prospech z výhodných podmienok EIB.
Emphasis onvalueadded
Dôraz na pridanej hodnote
SME Finance Facility in the newMember States
Systém financovania malých a stredných podnikov v nových členských štátoch
The three pillars of EIB value added applying toindividualloans areequallycrucialfor globalloans.
Tri piliere pridanej hodnoty EIB, aplikované na individuálne pôžičky, sú rovnako kľúčové aj pre globálne pôžičky.
Thefi rst pillar,consistencyofgloballoanactivitywith the prior-ityobjectives of the EuropeanUnion, plays adecisive role in the allocation of EIB funds tofinancialintermediaries andfinalbeneficiaries.Thus,globalloans haveessentially promoted SMEs, regional development (over 60% in 2004),environmental protec-tion,andinnovationand research.
Prvý pilier, čiže súlad aktivít globálneho úveru s prioritnými cieľmi Európskej únie, hrá rozhodujúcu úlohu pri alokácii fondov EIB finančným sprostredkovateľom a konečným príjemcom. Takto sa globálnymi úvermi výrazne podporili MSP, regionálny rozvoj (viac ako 60 % v roku 2004), ochrana životného prostre­dia, inovácie a výskum.
In theframeworkof the EIB/European Commission partnership (the SME Finance Facility), EUR 44 million in loans andclose to EUR 4 million in grants was allocated tofinancing some900smallandmedium-scale projects under globalloans in the newMember States in 2004.
V rámci partnerstva EIB a Európskej komisie (Systém financova­nia malých a stredných podnikov) bolo roku 2004 poskytnutých 44 mil. EUR formou pôžičiek a temer4 milióny EUR formou grantov za účelom financovania asi 900 malých a stredných projek­tov v rámci globálnych pôžičiek v nových členských štátoch.
Following the success of this Facility, the EIB again joined forces with the Commission to set up the Municipal Infrastructure Facility (MIF) to speed up thedevelopment of small-scalelocalinfrastructure projects in regions of the newMember States bordering the EU-15.
Po úspechu tohto systému financovania EIB opäť spojila svoje sily s Komisou a spoločne vytvorili Systém financovania komunálnej infraštruktúry (Municipal Infrastructure Facility - MIF) za účelom urýchlenia rozvoja malých lokálnych projektov zameraných na infraštruktúru v regiónoch nových členských štátov susediacich s EÚ-15. V roku 2004 sa financovalo prvých 20 takýchto pro­jektov.
In thecaseofgloballoans, the soundness of the project,whichis the second pillar of EIB value added, relates primarily to thecapacityof theintermediary tomanage theloanaccording toanagreed set ofcriteria,inlinewith the Bank’s objectives.
V prípade globálnych pôžičiek sa obchodná spoľahlivosť pro­jektu, ktorá tvorí druhý pilier pridanej hodnoty EIB, týka predo­všetkým schopnosti sprostredkovateľa riadiť pôžičku podľa stanovených kritérií a v súlade s cieľmi banky.
Careful attention is paid to theassessment and selectionofbankingpartners,helping toensure that the Bank’s funds are usedin thebest possibleway.
Veľká pozornosť sa venuje zhodnoteniu a výberu bankových partnerov, aby sa zabezpečilo, že prostriedky banky sa použijú tým najlepším možným spôsobom.
The EIF
Európsky investičný fond (EIF)
As acomplement togloballoans,in 2004 the EIB launched a new product:mid-cap loans,essentially targetingenter-prises ofanintermediate size-bigger than SMEs but withastaffoffewer than 3000.
Európsky investičný fond, v ktorom je EIB väčšinovým akcioná­rom (skoro 60 %), spolu s Európskou komisiou (30 %), skupinou bánk a finančných inštitúcií, sa špecializuje na rizikový kapitál, záruky pre MSP a poradenské služby.