natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As it is, GDP growth is currently faster in the poorer countries which have joined the EU since 2004 than in the other member states.
Rast HDP v súčasnosti je skutočne rýchlejší v chudobnejších krajinách, ktoré pristúpili k EÚ od roku 2004, ako v iných členských štátoch.
GDP per inhabitant in PPS in the EU-27 (2005)
HDP na obyvateľa podľa PPS v EÚ-27 (2005)
Standards of living can also vary from region to region within a single country.
Životná úroveň v jednotlivých regiónoch tej istej krajiny môže byť tiež rôzna.
In some regions of the EU, as the map shows, GDP per inhabitant in PPS is less than 50% of the EU-27 average.
V niektorých regiónoch EÚ, ako to vidno na mape, je HDP na obyvateľa podľa PPS nižší ako 50 % priemeru EÚ-27.
In the most prosperous regions it can be more than 25% above the EU-27 average.
Jeho hodnota v najprosperujúcejších regiónoch môže byť zase viac ako 25 % nad priemerom EÚ-27.
The EU has created so-called Structural Funds to help even out these differences by improving living standards in poorer regions.
EÚ vytvorila tzv. štrukturálne fondy, aby pomohla vyrovnať tieto rozdiely zlepšovaním životnej úrovne v chudobnejších regiónoch.
Over 35% of the EU’s budget is used to boost the economies of these regions, and in turn strengthen the EU as a whole.
Viac ako 35 % rozpočtu EÚ sa používa na podporu hospodárstva v týchto regiónoch, čím sa posilňuje EÚ ako celok.
GDP per inhabitant in PPS as a percentage of the EU-27 average (2004)
HDP na obyvateľa podľa PPS ako percentuálny podiel priemeru EÚ-27 (2004)
Less than 50% 50-75% 75-90% 90-100% 100125% 125% or more No data
Menej ako 50 % 50 – 75 % 75 – 90 % 90 – 100 % 100 – 125 % 125 % alebo viac Žiadne údaje
Source: European Commission.
Zdroj: Európska Komisia.
Although Europeans are leading longer and healthier lives, they can do more to protect themselves from the two biggest single causes of death — heart disease and cancer.
Napriek tomu, že žijú Európania dlhšie a zdravšie, môžu sa účinnejšie chrániť pred dvoma najväčšími samostatnými príčinami smrti – srdcovou chorobou a rakovinou.
A healthy and active lifestyle helps.
K tejto ochrane prispieva zdravý a aktívny životný štýl.
Smoking, poor diet and lack of exercise are among the factors that increase your risk of ischaemic heart disease, in which clogged or damaged arteries deliver too little blood to the heart.
Fajčenie, nesprávna výživa a nedostatok pohybu patria k činiteľom, ktoré zvyšujú riziko ischemickej choroby srdca, pri ktorej sa cez upchané alebo poškodené cievy dostane do srdca príliš málo krvi.
More men than women die of these diseases in the EU, and the proportion of the population affected varies widely from one country to another.
Na tieto choroby zomierajú v EÚ viac muži ako ženy a podiel postihnutých obyvateľov sa v jednotlivých členských štátoch veľmi líši.
In 2004, Hungary had the highest death rate from cancer for both men and women.
V roku 2004 malo Maďarsko tak u mužov, ako a ju žien najvyššiu úmrtnosť na rakovinu.
France had the lowest death rate from ischaemic heart disease for both sexes.
Francúzsko malo u obidvoch pohlaví najnižšiu úmrtnosť na ischemické choroby srdca .
Deaths from cancer (malignant neoplasms) and ischaemic heart disease in the EU-25 per 100 000 inhabitants (2004)
Úmrtia na rakovinu (zhubné nádory) a ischemické choroby srdca na 100 000 obyvateľov v EÚ-25 (2004)
Physical exercise is good for health.
Telocvik prospieva zdraviu.
A Eurobarometer survey published in November 2006 showed that 64% of people in the EU engaged in some sort of physical activity in an average week.
Podľa prieskumu Eurobarometra uverejneného v novembri 2006 sa počas bežného týždňa 64 % ľudí v EÚ zapája do určitého druhu fyzickej činnosti.
Top of the list was Finland, where 83% of those polled said they were involved in physical effort via recreational, sports or leisure-time activities.
Na prvom mieste zoznamu bolo Fínsko, kde 83 % opýtaných povedalo, že vyvíjajú fyzickú námahu prostredníctvom rekreačných a športových činností alebo činností, ktorým sa venujú vo voľnom čase.
The Finns were followed by the Dutch, with 79%, and the Lithuanians, with 78%.
Za Fínmi nasledovali Dáni (79 %) a Litovčania (78 %).
Least active were the Portuguese, followed by the Romanians and Maltese.
Najmenej aktívni boli Portugalci, za ktorými nasledovali Rumuni a Malťania.
Percentage of people interviewed in the EU-27 who take no regular exercise (2006)
Percentuálny podiel opýtaných ľudí v EÚ-27, ktorí sa nevenujú žiadnemu pravidelnému cvičeniu (2006)
Overall, more men than women go in for sports, and the younger you are, the more physically active you are likely to be.
Celkovo sa športu venujú viac muži ako ženy a platí tiež, že čím je človek mladší, tým je pravdepodobnejšie, že je fyzicky aktívny.
The graph shows the percentage of people interviewed in each EU country who say they get no physical exercise in a given week.
V tabuľke sa uvádza percentuálny podiel ľudí v jednotlivých krajinách EÚ, ktorí odpovedali, že sa nevenujú žiadnemu telesnému cvičeniu v danom týždni.
A fair and caring society
Spravodlivá a starostlivá spoločnosť
The European social model takes different forms in different countries, but all EU countries aim to be fair and caring societies.
Európsky sociálny model má v jednotlivých krajinách rôzne podoby, ale všetky štáty EÚ sa snažia byť spravodlivou a starostlivou spoločnosťou.
Tax revenue helps pay for social protection systems (such as pension, healthcare and unemployment benefits) which are designed to protect vulnerable members of society.
Príjmy z daní pomáhajú financovať systémy sociálnej ochrany (ako napr. dôchodkové zabezpečenie, zdravotnú starostlivosť a podporu v nezamestnanosti), ktoré majú ochrániť zraniteľných členov spoločnosti.
The amount of money spent on each inhabitant varies from country to country.
Suma, ktorá sa vydáva na jedného obyvateľa, sa v jednotlivých krajinách líši.
As the population ages, those in work have to support an increasing number of senior citizens.
S postupným starnutím obyvateľstva tí, ktorí pracujú, musia podporovať rastúci počet starších občanov.
To take account of this trend, and to keep welfare costs under control, EU countries are redesigning their social protection systems.
Aby sa zohľadnil tento trend a udržali sa pod kontrolou výdavky na sociálnu starostlivosť, štáty EÚ reorganizujú svoje systémy sociálnej ochrany.
Europe’s social model has to be modernised to preserve it for future generations.
Európsky sociálny model sa musí zmodernizovať, aby sa zachoval pre budúce generácie.
Spending on four types of social protection per inhabitant in PPS, EU-25 (2004)
Výdavky na štyri typy sociálnej ochrany na obyvateľa podľa PPS v EÚ-25 (2004)
Education, research and the information society
Vzdelávanie, výskum a informačná spoločnosť
The EU’s ambition is to become the world’s most dynamic knowledge-based economy.
Ambíciou EÚ je stať sa najdynamickejším hospodárstvom na svete založeným na vedomostiach.
That means investing heavily in research (the source of new knowledge) and in education and training, which give people access to that new knowledge.
To znamená veľké investície do výskumu (ktorý je zdrojom nových vedomostí) a do vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré poskytujú ľuďom prístup k týmto novým vedomostiam.
Particularly important is training the workforce in information technology skills, and providing easier and faster access to the Internet for schools, businesses and people at home.
Veľmi dôležitá je najmä odborná príprava pracovnej sily v oblasti informačných technológií a poskytovanie jednoduchšieho a rýchlejšieho prístupu na internet pre školy, podniky a domácnosti.
A thriving economy needs people to stay in work longer and to learn new skills throughout their working lives.
Prosperujúce hospodárstvo potrebuje, aby ľudia pracovali dlhšie a aby sa učili novým zručnostiam v priebehu celého pracovného života.
‘Lifelong learning’ is the watchword.
„Celoživotné vzdelávanie“ sa stalo heslom.
In the EU, the number of adults taking part in learning activities has been rising — reaching 9.6% of people aged between 25 and 64 in 2006.
Počet dospelých v EÚ, ktorí sa zúčastňujú na vzdelávacích činnostiach, neustále rastie – v roku 2006 sa vzdelávalo 9,6 % ľudí vo veku 25 až 64 rokov.
As it competes for economic success in the global marketplace, the European Union is up against ‘traditional’ rivals such as Japan and the United States and newer ones like China and India.
Keďže Európska únia súťaží o hospodársky úspech na celosvetovom trhu, má „tradičných“ súperov, akými sú Japonsko a Spojené štáty, a novších súperov, ako napríklad Čína a India.
Education: investing in people
Vzdelávanie: investovanie do ľudí
Education is the key to success — for individuals and for the EU as a whole.
Vzdelávanie je kľúčom k úspechu – a to ako pre jednotlivcov, tak aj pre EÚ ako celok.
How much of its wealth does each EU country spend on educating its people?
Koľko zo svojich prostriedkov vynaložia jednotlivé štáty EÚ na vzdelávanie svojich občanov?
Total public spending on education as a percentage of GDP (2003)
Celkové verejné výdavky na vzdelávanie vyjadrené ako podiel z HDP v percentách (2003)
NL: figures include public spending on government-dependent private institutions.LU: figures do not include tertiary education.
NL: v údajoch sú zahrnuté verejné výdavky na súkromné inštitúcie závislé od štátneho financovania. LU: v údajoch nie je zahrnuté univerzitné vzdelávanie.
Education beyond the minimum school leaving age — and especially at university level — is the key to a satisfying career for many people, and is essential in giving the EU a well-qualified workforce.
Vzdelávanie po ukončení povinnej školskej dochádzky, hlavne vysokoškolské vzdelávanie, je pre mnohých ľudí kľúčom k úspešnej kariére a pre EÚ je takéto vzdelávanie rozhodujúce pri získavaní kvalifikovanej pracovnej sily.
In today’s EU, the vast majority of young people have been educated to upper secondary level or beyond.
V súčasnosti má prevažná väčšina mladých ľudí v EÚ ukončené vyššie stredoškolské vzdelanie alebo pomaturitné vzdelanie.
Percentage of 20 to 24-year-olds completing at least upper secondary education (2005)
Percento ľudí vo veku 20 až 24 rokov, ktorí dokončili aspoň vyššie stredoškolské vzdelanie (2005)
0 SK CZ PL SI SE LT AT IE EL HU FI FR EE BE
0 SK
Source: Eurostat, labour force survey.
Zdroj: Eurostat, prieskum týkajúci sa pracovnej sily.
The subjects Europeans study
Ktoré odbory študujú Európania?
Women, whose educational attainments were below men’s in Europe a generation ago, have now caught up.
Ženy, ktoré v Európe ešte v predchádzajúcej generácii zaostávali vo vzdelaní za mužmi, ich teraz dohonili.
In 2004, nearly 55% of young people graduating from higher education in the EU were women.
V roku 2004 takmer 55 % mladých ľudí, ktorí absolvovali vyššie vzdelávanie v EÚ, boli ženy.
The subjects Europeans choose to study tend to differ according to their gender: more men choose science, computing and engineering, while more women choose the arts, humanities and law.
Odbory, ktoré si Európania vyberajú na štúdium, sa líšia v závislosti od pohlavía: viac mužov si vyberá vedu, výpočtovú techniku a inžinierstvo, zatiaľ čo ženy si väčšinou volia umenie, humanitné vedy a právo.
In particular, it needs more women in professional careers, and more scientists (of both genders) to carry out vital research.
Potrebuje najmä viac žien venujúcich sa profesionálnej kariére a viac vedcov (obidvoch pohlaví), ktorí by uskutočňovali dôležitý výskum.
Higher education graduates by gender and field of study, EU-25 (2004)
Absolventi vyššieho vzdelávania podľa pohlavia a študijného odboru v EÚ-25 (2004)
Better education means better job prospects
Lepšie vzdelanie znamená lepšie vyhliadky na prácu
On the whole, the less educated you are, the more likely you are to be unemployed.
Celkovo platí, že čím má človek nižšie vzdelanie, tým je väčšia pravdepodobnosť, že bude nezamestnaný.
If you have completed ‘tertiary’ education (e.g. a university degree course), your risk of being out of work is less than half that of someone who never got beyond primary or lower secondary schooling.
Ak má človek ukončené „terciárne“ vzdelanie (napr. vysokoškolské štúdium ukončené diplomom), riziko, že si nenájde prácu, je v porovnaní s niekým, kto ukončil iba základnú alebo strednú školu, menej ako polovičné.
Unemployment rate by educational level for people aged 25 to 64, EU-27 (2006)
Miera nezamestnanosti ľudí vo veku 25 až 64 rokov podľa úrovne vzdelania v EÚ-27 (2006)
Level 0–2: lower secondary Level 3–4: upper secondary Level 5–6: tertiary
Úroveň 0–2 : absolventi nižšieho stupňa stredoškolského štúdia Úroveň 3–4 : absolventi vyššieho stupňa stredoškolského štúdia Úroveň 5–6 : absolventi terciárneho štúdia
Source: Eurostat, labour force survey.
Zdroje: Eurostat, prieskum pracovných síl.
Information technology: an essential tool
Informačné technológie: nevyhnutný nástroj
All over the EU, more and more firms and households are connected to the Internet, and more business is being done online — which boosts efficiency.
V celej Európskej únii má stále viac firiem a domácností pripojenie na internet a čoraz viac obchodov sa uskutočňuje online, čím sa zvyšuje efektívnosť.
By 2006, more than 90% of businesses and 49% of households in the EU-27 had access to the Internet.
V roku 2006 malo prístup na internet viac ako 90 % podnikov a 49 % domácností v EÚ-27.
However, there are big national differences.
Medzi jednotlivými krajinami však existujú veľké rozdiely.
For example, 80% of households in the Netherlands had Internet access in 2006 while in Romania this figure was only 14%.
Napríklad v Dánsku malo v roku 2006 prístup na internet 80 % domácností, kým v Rumunsku to bolo len 14 %.
One of the EU’s priorities is to ensure that all its citizens have fast, reliable access to the Internet and the skills to handle information technology.
Jednou z priorít EÚ je zabezpečiť, aby mali všetci občania rýchle a spoľahlivé pripojenie na internet a zručnosti v používaní informačných technológií.
The ‘digital divide’ between people in different countries and regions must be narrowed.
Je potrebné zmenšiť rozdiely v oblasti využívania informačných technológií v jednotlivých krajinách a regiónoch.
Percentage of households with access to the Internet (2006)
Percentuálny podiel domácností s prístupom na internet (2006)
Source: Eurostat, survey on ICT usage.
Zdroj: Eurostat, prieskum o využívaní informačných a komunikačných technológií.
Research: key to the future
Výskum: kľúč k budúcnosti
Research and development (R & D), especially in new technologies, holds the key to future economic growth and jobs.
Výskum a vývoj, obzvlášť v oblasti nových technológií, je kľúčom k hospodárskemu rastu a vytváraniu pracovných miest v budúcnosti.
The EU’s aim is to invest more in research to bring its R & D spending in line with that of the United States and Japan.
Cieľom EÚ je investovať viac do výskumu, aby boli výdavky naň porovnateľné s investíciami v Spojených štátoch a Japonsku.
In 2004, Japan spent the equivalent of 3.15% of its gross domestic product (GDP) on R & D and the US 2.59%, compared with the EU average of 1.92%.
V roku 2004 minulo Japonsko na výskum a vývoj 3,15 % zo svojho hrubého domáceho produktu (HDP) a USA 2,59 %, pričom EÚ investovala priemerne 1,92 %.
But the EU figure masks considerable difference between national performances.
Za údajom pre EÚ sa však skrývajú značné rozdiely medzi výdavkami v jednotlivých krajinách.
Figures for 2005 show that Sweden and Finland already outspend Japan, while other EU countries spend less than 1%.
Podľa údajov z roku 2005 investuje Švédsko a Fínsko už viac ako Japonsko, zatiaľ čo v iných krajinách EÚ tieto investície nedosahujú ani 1 %.
Total spending on R & D as a percentage of GDP (2005)
Celkové výdavky na výskum a vývoj vyjadrené ako podiel z HDP v percentách (2005)
Figures are for 2004 for Belgium, Italy, Malta, the Netherlands, Romania, Slovenia and the United Kingdom.
Údaje pre Belgicko, Taliansko, Maltu, Holandsko, Rumunsko, Slovinsko a Spojené kráľovstvo sú z roku 2004.
Figures for Greece are for 2003.Source: Eurostat.
Údaje pre Grécko sú z roku 2003. Zdroj: Eurostat.
Employment and the creation of more and better jobs for its citizens are top priorities for the EU.
Zamestnanosť a vytváranie väčšieho počtu a lepších pracovných miest pre občanov sú hlavnými prioritami EÚ.
The Union must also help provide equal opportunities, so that everyone who wants to can work.
Únia musí tiež zabezpečiť rovnaké príležitosti, aby mohol pracovať každý, kto chce pracovať.
The aim is to raise the number of people of working age with jobs to the level of 70% of the working-age population by 2010.
Cieľom je do roku 2010 zvýšiť počet zamestnaných ľudí v produktívnom veku na úroveň 70 % celkového počtu ľudí v tomto veku.
The jobs people do
Aké práce ľudia vykonávajú
In the 1950s, more than 20% of the EU’s population worked in farming and around 40% in industry.
V roku 1950 pracovalo viac ako 20 % obyvateľstva EÚ v poľnohospodárstve a okolo 40 % v priemysle.
Since then, employment in agriculture and industry has fallen while the number of jobs in the services sector has soared.
Odvtedy sa znížila zamestnanosť v poľnohospodárstve a priemysle, zatiaľ čo počet pracovných miest v odvetví služieb prudko vzrástol.
By 2004, more than two thirds of jobs in the 25-nation EU were in the services sector.
V roku 2004 boli viac ako dve tretiny pracovných miest v Európskej únii zloženej z 25 krajín v odvetví služieb.
The figure for agriculture was 5.0% and for industry 27.9%.
V poľnohospodárstve bolo týchto miest 5,0 % a v priemysle 27,9 %.
Recent figures show that, while employment levels continue to rise in services and fall in agriculture, the number of industrial jobs has remained relatively stable.
Podľa najnovších údajov sa úroveň zamestnanosti naďalej zvyšuje v službách a klesá v poľnohospodárstve, zatiaľ čo počet pracovných miest v priemysle zostáva pomerne ustálený.
Percentage of workforce employed in agriculture, industry and services, EU-27 (1998 and 2006)%
Podiel pracovných síl zamestnaných v poľnohospodárstve, priemysle a službách v EÚ-27 (1998 a 2003) vyjadrený v percentách
Sources: Eurostat, national accounts, annual average.
Zdroje: Eurostat, národné účty, ročný priemer.
In 2006, 64.3% of people of working age in the EU-27 had jobs.
V roku 2006 bolo v EÚ-27 zamestnaných 64,3 % ľudí v produktívnom veku.
The level was highest in Denmark and lowest in Poland.
Najviac ich bolo v Dánsku a najmenej v Poľsku.
It is also different for men and for women.
Rozdiely sú aj medzi mužmi a ženami.
Employment rate for 15 to 64-year-olds (2006)
Miera zamestnanosti ľudí vo veku 15 až 64 rokov (2006)
Source: Eurostat, labour force survey.
Zdroj: Eurostat, prieskum pracovných síl.
ES EU-27 LU LT FR BE EL SK RO BG IT HU MT PL
EL SK RO BG
Tackling unemployment is vital for the EU.
Boj proti nezamestnanosti je pre EÚ kľúčový.
The unemployment rate varies from one country and region to another.
Miera nezamestnanosti sa líši v jednotlivých krajinách aj regiónoch.
In 2006, the Netherlands and Denmark had the lowest level of unemployment, while Poland had the highest.
V roku 2006 malo najnižšiu mieru nezamestnanosti Holandsko a Dánsko, zatiaľ čo najvyššiu malo Poľsko.
Overall, 7.9% of the EU’s labour force in the EU-27 was unemployed in 2006, compared with 4.6% in the United States.
V roku 2006 bolo v EÚ-27 celkovo nezamestnaných 7,9 % pracovných síl v porovnaní s 4,6 % v Spojených štátoch.
Unemployment rate (2006)
Miera nezamestnanosti (2006)
The gender gap
Rozdiel medzi mužmi a ženami
In all EU countries, women earn (on average) less than men.
Vo všetkých štátoch EÚ zarábajú ženy menej ako muži (v priemere).
The gender pay gap is widest in Estonia and Cyprus, where women earned 25% less than men in 2005.
Tento rozdiel v platoch medzi mužmi a ženami je najväčší v Estónsku a na Cypre, kde ženy zarábali v roku 2005 o 25 % menej ako muži.
It is narrowest (4%) in Malta.
Najmenší rozdiel (4 %) je na Malte.
If the EU is to increase its working population, better pay and conditions are needed to attract more women into the labour market.
Ak má EÚ zvýšiť počet pracujúcich ľudí, potrebuje lepšími platmi a podmienkami pritiahnuť na trh práce viac žien.
The average gender pay gap in the EU narrowed from 17% to 15% between 1998 and 2005.
Priemerný rozdiel v plate medzi mužmi a ženami v EÚ sa v období od roku 1998 do roku 2005 znížil zo 17 % na 15 %.
The EU must also keep both men and women working longer.
EÚ musí tiež presvedčiť mužov aj ženy, aby pracovali dlhšie.
It is making a special effort to help people of all ages to find jobs and keep them.
Znamená to vyvinúť osobitné úsilie a pomôcť ľuďom všetkých vekových kategórií nájsť a udržať si prácu.
That includes policies to encourage part-time work and to remove conflicting pressures between work and family life.
Patrí sem aj politika podpory práce na čiastočný úväzok a skĺbenia kariéry so súkromným životom.
Gender pay gap (2005)
Platové rozdiely medzi mužmi a ženami (2005)
Equal opportunities for all?
Rovnaké príležitosti pre všetkých?
This is sometimes due to discrimination in the workplace, sometimes the result of personal choice or cultural traditions.
Niekedy je to spôsobené diskrimináciou na pracovisku, inokedy je to zase výsledok osobného výberu alebo kultúrnych tradícií.
Employment rate by age group and gender, EU-27 (2006)
Miera zamestnanosti podľa vekových kategórií a pohlavia v EÚ-27 (2006)
Sources: Eurostat, labour force survey, annual average.
Zdroje: Eurostat, prieskum pracovných síl, ročný priemer.
Economic activity and trade
Hospodárska činnosť a obchod
One of the EU’s main aims is economic progress.
Jedným z hlavných cieľov EÚ je hospodársky pokrok.
Over the past 50 years, and especially since the 1980s, much has been done to break down the barriers between the EU’s national economies and to create a single market where goods, people, money and services can move around freely.
V priebehu posledných 50 rokov, a najmä od 80 . rokov 20. storočia, sa urobilo veľa pri odstraňovaní bariér medzi vnútroštátnymi hospodárstvami v EÚ a pri vytváraní jednotného trhu, v rámci ktorého sa môžu voľne pohybovať tovary, ľudia, peniaze aj služby.
Trade between EU countries has greatly increased and, at the same time, the EU has become a major world trading power.
Obchod medzi štátmi EÚ sa výrazne zvýšila EÚ sa zároveň stala svetovou obchodnou veľmocou.
The EU’s gross domestic product (GDP) — i.e. the economy’s output of goods and services — is steadily growing.
Hrubý domáci produkt (HDP) EÚ – t. j. objem tovarov a služieb, ktoré produkuje jej hospodárstvo – sa neustále zvyšuje.
Following the entry of new member states in 2004, the EU’s GDP is now greater than that of the United States.
Po vstupe nových členských štátov v roku 2004 je HDP Európskej únie vyšší ako HDP Spojených štátov.
In all EU countries, over 60% of GDP is generated by the service sector (this includes things such as banking, tourism, transport and insurance).
Vo všetkých krajinách EÚ tvorí viac ako 60 %HDP odvetvie služieb (patrí sem aj bankovníctvo, cestovný ruch, doprava a poisťovníctvo).
Industry and agriculture, although still important, have declined in economic importance in recent years.
Hoci sú priemysel a poľnohospodárstvo ešte stále dôležité odvetvia, v posledných rokoch ich význam pre hospodárstvo poklesol.
Although the Union’s GDP continues to rise, it has grown more slowly than that of the United States in recent years, but faster than that of Japan.
Napriek tomu, že HDP Únie neustále rastie, za posledné roky rástlo pomalšie ako HDP Spojených štátov, a rýchlejšie ako HDP Japonska.
GDP growth (percentage change over previous year)
rast HDP (zmena za posledný rok v percentách)
Delivering value for money
Výhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou
The single market is one of the EU’s greatest achievements.
Jednotný trh je jedným z najväčších úspechov EÚ.
It has broken down economic frontiers in Europe and has increased competition, which has resulted in better quality and lower prices for goods and services.
Vďaka nemu sa prekonali hranice medzi jednotlivými hospodárstvami v Európe a zvýšila sa hospodárska súťaž, čo prinieslo kvalitnejšie a lacnejšie výrobky a služby.