natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nominal wages have notbeen very responsive to output fluctuations orrising unemployment, and growth incompensation per employee has remainedsignificantly above labour productivity growthover the entire period covered in this report.Inflation rates have been rather volatile,mainly on account of food and oil prices andchanges in indirect taxation and administeredprices.
Nominálne mzdynereagovali na pohyby v oblasti výroby ani narastúcu mieru nezamestnanosti, pričom rastodmien na zamestnanca zostal počas celéhosledovaného obdobia výrazne vyšší akoproduktivita práce.
Looking ahead, most forecasts suggest arate of inflation close to 3.03.2% in 2004 and2.53.0% in 2005.
Miera inflácie bola pomernevolatilná, a to predovšetkým v dôsledku rastucien potravín a ropy a zmien v oblastinepriamych daní a regulovaných cien.Prognózy do blízkej budúcnosti naznačujúvýšku miery inflácie v roku 2004 blízko 3,0 %až 3,2 % a v roku 2005 2,5 % až 3,0 %.
The main upside risk forinflation over this period is related to theuncertainty associated with the size of the
Hlavnériziko, ktoré môže potenciálne ovplyvniť rastinflácie v tomto období, vyplýva z neistotyspojenej s rozsahom sekundárnych dopadovzmien v oblasti nepriamych daní a úpravregulovaných cien. Dlhodobejší pohľad do
The average level of longterm interest rateswas 4.7% over the reference period and thusbelow the reference value.
Priemerné dlhodobé úrokové miery dosiahli v sledovanom období úroveň 4,7 %, to znamenánižšiu hodnotu ako je referenčná.
Longterm interestrates in the Czech Republic and theirdifferential with bond yields in the euro areastarted to increase in the course of 2004,although so far the rise has been relativelycontained.
Vpriebehuroku 2004 začali v Českej republike dlhodobéúrokové miery a ich rozdiel voči výnosomdlhopisov v eurozóne rásť, hoci tento rastvykazoval zatiaľ pokojný charakter.
To avoid Czech longterm interestrates moving further away from similar interestrates in the euro area, it is very important thatcredible fiscal adjustment measures beimplemented in the near future.
Aby sačeské dlhodobé úrokové miery odzodpovedajúcich úrokových mier v eurozóneďalej nevzďaľovali, je veľmi dôležité, aby boli v blízkej budúcnosti realizovanédôveryhodné opatrenia v oblasti rozpočtového hospodárenia.
Certain provisions of the Act on Česká národníbanka regarding (i) personal independence ofmembers of Česká národní banka’s Board andalso (ii) confidentiality are not in line with the Treaty and the Statute.
Niektoré ustanovenia zákona o Českej národnejbanke týkajúce sa (i) personálnej nezávislostičlenov rady Českej národnej banky a (ii)služobného tajomstva nie sú v súlade s ustanoveniami Zmluvy a Štatútu.
Also certain provisionsof the Act on the Supreme Control Office arenot in line with the Treaty and the Statute.
Zároveň niesú v súlade so Zmluvou a Štatútom niektoréustanovenia zákona o Najvyššom kontrolnomúrade.
Czech law, and in particular the Act on Českánárodní banka, does not anticipate Českánárodní banka’s legal integration into the Eurosystem.
České zákony a predovšetkým zákon o Českejnárodnej banke nepredpokladajú právnuintegráciu Českej národnej banky do Eurosystému.
The Czech Republic is a Member State with a derogation and must thereforecomply with all adaptation requirements under Article 109 of the Treaty.
Česká republika je členskýmštátom EÚ s výnimkou, je preto povinnávyhovieť všetkým adaptačným požiadavkámustanoveným článkom 109 Zmluvy.
This affects a numberof provisions in the Act on Česká národníbanka.
Uvedené satýka viacerých ustanovení zákona o Českejnárodnej banke.
ESTONIA temporary deficitincreasing measureamounting to 7% of GDP.
ESTÓNSKO nachádza v situácii nadmerného deficitu.
The Czech Republicis currently in an excessive deficit situation.The public debt ratio increased to 37.8% of GDP, remaining well below the 60% referencevalue.
Pomerverejného dlhu k HDPsa zvýšil na 37,8 %, alenaďalej zostáva hlboko pod referenčnouhodnotou 60 %.
A further marginal increase to 37.9% isforecast for 2004.
Vroku 2004 sa predpokladáďalší mierny rast verejného dlhu na úroveň 37,9 %.
Regarding the sustainabilityof fiscal developments, keeping the overall andprimary balance ratios at current levels wouldnot be sufficient to keep the public debt ratiobelow 60% of GDP in the medium to longterm, which points to a need for furthersubstantial consolidation.
Voblasti fiškálneho vývoja nebude zaúčelom udržania pomeru dlhu k HDPpodhladinou 60 % v strednodobom a dlhodobomhorizonte postačovať zachovanie celkového a primárneho rozpočtového salda, čo naznačujepotrebu realizácie výraznej konsolidácie v tejtooblasti.
With the fiscaldeficits projected for the coming years, the Czech Republic would not comply with the Stability and Growth Pact’s mediumtermobjective of a budgetary position that is closeto balance or in surplus.
S rozpočtovými deficitmi, tak ako súprognózované na nasledujúce roky, nebude Česká republika schopná splniť strednodobýcieľ Paktu stability a rastu dosiahnuť vyrovnanýalebo prebytkový rozpočet.
Prudent fiscal policiesare also warranted in view of the Czech Republic’s large current account deficit.
Vzhľadom narozsiahly deficit Českej republiky na bežnomúčte je potrebné zabezpečiť obozretnúrozpočtovú politiku.
Therevenue and expenditure ratios are rather high.In this context, a more efficient andemploymentfriendly tax/benefit system couldstrengthen work incentives and make asignificant contribution to fiscal consolidationwhile promoting economic growth and realincome convergence in the context ofcompleting the process of transition to amarket economy.
Pomery príjmov a výdavkov sú dosť vysoké. Účinnejší a prezamestnanosť výhodnejší systém zdaňovania a poskytovania výhod by mohol v kontexteukončovania procesu transformácie na trhovéhospodárstvo posilniť pracovné stimuly a výrazným spôsobom prispieť ku konsolidácii rozpočtového hospodárenia za súčasnéhopozitívneho dopadu na hospodársky rast a konvergenciu reálnych príjmov.
According to the European Commission, contingent liabilities arisingfrom state guarantees amounted to around12.2% of GDP in the Czech Republic.However, there is no agreed method forestimating the full scale of contingent fiscalliabilities (including other items) andestimates may vary widely.
Podľa Európskej komisie dosahovali podmienenézáväzky Českej republiky zo štátnych záruk asi12,2% HDP. Neexistuje však dohodnutá metóda odhadovania celkovej výškypodmienených rozpočtových záväzkov (vrátaneostatných položiek), čím môže dochádzať k výrazným rozdielom medzi jednotlivýmiodhadmi.
With regard to other fiscal factors, in 2002 and2003 the deficit ratio exceeded the ratio ofpublic investment to GDP.
Ak sa pozrieme na ďalšie rozpočtové faktory,pomer deficitu v rokoch 2002 a 2003 prekročilpomer verejných investícií k HDP.
Population ageingis expected to induce substantial pressures onthe pension system, which remains based onthe payasyougo principle.
Očakáva sa,že starnutie obyvateľstva povedie k výraznýmtlakom na dôchodkový systém, ktorý aj naďalejfunguje na priebežnej báze.
Coping with theoverall burden of population ageing will befacilitated if sufficient room for manoeuvre iscreated in public finances before the period inwhich the demographic situation is projectedto worsen.
Vyrovnávanie sa s celkovou záťažou starnutia obyvateľstva budeľahšie, ak sa vytvorí dostatočný manévrovacípriestor v oblasti verejných financií ešte predobdobím, v ktorom k zhoršeniu demografickejsituácie podľa prognóz skutočne dôjde.
The key requirements for achieving a highdegree of sustainable convergence in Estoniaare the continuation of fiscal discipline, thedetermined promotion of wage moderationand the containment of credit growth whileensuring effective financial supervision.
Rozhodujúcimi požiadavkami na dosiahnutievysokého stupňa udržateľnej konvergencie v Estónsku je zachovanie rozpočtovejdisciplíny, rozhodné presadzovanie zmierneniarastu miezd a obmedzenie rastu úverov zasúčasného zabezpečenia efektívnehofinančného dohľadu.
Thiswould also help to ensure an orderly reductionof the high current account deficit tosustainable levels.
Tieto požiadavky taktiežnapomôžu zabezpečiť zníženie schodkubežného účtu platobnej bilancie na udržateľnúhladinu.
In addition, improving thefunctioning of the labour markets will be animportant mediumterm policy objective,necessary for achieving price stability in asustainable manner, raising potential growthand decreasing Estonia’s persistently highunemployment rate.
Dôležitým strednodobým cieľom budeaj zlepšenie fungovania trhu práce, ktoré jenevyhnutné na dosiahnutie cenovej stabilityudržateľným spôsobom, pre zvýšenie možností
INTRODUCTION AND EXECUTIVE SUMMARY remained at its central parity.
že pred týmto skúmaním ešte nesplniladvojročnú požiadavku.
At the sametime, shortterm interest rate differentialsagainst the threemonth EURIBOR have alsobeen small.
Od vstupu do ERM IIzotrvávala estónska koruna na svojej centrálnejparite.
Real exchange rate levels – bothbilaterally against the euro and in effectiveterms – are mostly close to historical averages.Finally, the deficit in the combined currentand capital account balance was 12.7% of GDPin 2003, the highest among the countries underreview.
Zároveň sa udržala nízka úroveňrozdielu krátkodobých úrokových mier vočitrojmesačnému EURIBOR-u. Úroveň reálnychvýmenných kurzov – ako na dvojstrannejúrovni voči euru, tak aj v efektívnom vyjadrení– zotrvávala blízko svojich historickýchpriemerov.
Longterm capital flows havecontributed to the financing of a large part ofthe external deficit, although they havedisplayed some volatility.
Anapokon schodok na spojenombežnom a kapitálovom účte platobnej bilanciedosiahol v roku 2003 12,7 % HDP, čo jenajvyššia hodnota spomedzi všetkýchsledovaných krajín.
Thepublic debt ratio was stable at 5.3% of GDP in2003, i.e. far below the 60% reference value,and is forecast to fall to 4.8% in 2004.However, continued prudent fiscal policies arewarranted in view of Estonia’s very largecurrent account deficit.
Pomer verejnéhodlhu vo vzťahu k HDPsi v roku 2003 udržalstabilnú úroveň 5,3% HDP, to znamená výrazne pod referenčnou hranicou 60 %.Prognóza na rok 2004 je pokles na 4,8 %.Estónsko však musí pokračovať v obozretnejrozpočtovej politike z dôvodu veľmi vysokéhodeficitu na bežnom účte platobnej bilancie.
With regard to thesustainability of fiscal developments, on thebasis of the fiscal surpluses projected in the Convergence Programme, Estonia willcontinue to comply with the Stability and Growth Pact’s mediumterm objective of abudgetary position that is close to balance or insurplus.
Čosa týka udržateľnosti rozpočtového hospodárenia, vychádzajúc z predpokladu Konvergenčného programu založeného narozpočtových prebytkoch, bude Estónsko ajnaďalej plniť strednodobú požiadavkurozpočtovej pozície na úrovni vyrovnanéhoalebo prebytkového rozpočtu stanovenú Paktom stability a rastu.
Over the reference period Estonia achieved a12month average rate of HICP inflation of2.0%, which is below the reference valuestipulated by the Treaty.
Vsledovanom období dosiahlo Estónskodvanásťmesačný priemer miery inflácie HICPvo výške 2,0 %. Krajina teda splnila Zmluvoustanovenú požiadavku miery inflácie.
Looking back over alonger period, consumer price inflation in Estonia has followed a broad downward trend.However, inflation has been rising morerecently.
Spätnýpohľad na dlhšie obdobie ukazuje, že infláciana báze spotrebiteľských cien v Estónsku v zásade vykazovala klesajúcu tendenciu, hociv poslednom období stúpla.
The process of disinflation reflected anumber of important policy choices, mostnotably the orientation of monetary policytowards the achievement of price stabilitythrough the adoption of a currency boardarrangement from 1992.
Proces znižovaniainflácie odzrkadľoval viacero dôležitých politicko-hospodárskych rozhodnutí, medziktoré patrí predovšetkým orientácia menovejpolitiky na dosiahnutie cenovej stability prostredníctvom zriadenia menovej rady v roku1992.
Disinflationproceeded both during periods of buoyant real GDP growth and during times when real GDPgrowth slowed down markedly.
Znižovanie inflácie v krajine prebiehalojednak v obdobiach živého rastu reálneho HDP,ale i v časoch, keď sa tento rast výraznespomalil.
The growth ofunit labour costs decreased to very low levels in2000 and 2001, before increasing somewhat in2002 and 2003.
Miernemu rastu nákladov na jednotkupráce v rokoch 2002 a 2003 predchádzal ichpokles na veľmi nízku úroveň v rokoch 2000 a 2001.
Import prices and changes inadministered prices contributed significantlyto the shortterm volatility of inflation rates.Looking ahead, forecasts suggest inflationrates of around 3% for 2004 and around 2.53%for 2005.
Ku krátkodobej volatilite miery inflácievýrazne prispeli dovozné ceny a úpravyregulovaných cien.
Upside risks to inflation are mainlyassociated with possible secondround effectsfrom higher oil prices, administered price risesand unit labour cost developments.
Prognózy do budúcnostinaznačujú, že miera inflácie v Estónsku by malav roku 2004 dosiahnuť úroveň 3 % a v roku2005 približne 2,5 % až 3 %.
Lookingfurther ahead, maintaining an environmentconducive to price stability in Estonia will bedependent on the conduct of, inter alia,appropriate fiscal and wage policies.
Riziká, ktoré môžupotenciálne ovplyvniť rast inflácie spočívajúpredovšetkým v možnom sekundárnom dopadevyšších cien ropy, v zvýšení regulovaných ciena v oblasti vývoja nákladov na jednotku práce.Pohľad do vzdialenejšej budúcnosti naznačuje,že udržanie prostredia napomáhajúceho cenovústabilitu v Estónsku bude okrem iného závisieťod realizácie vhodnej rozpočtovej a mzdovejpolitiky.
Inaddition, improving the functioning of thelabour markets will be an important policyobjective.
Dôležitým cieľom hospodárskejpolitiky bude aj zlepšenie fungovania trhupráce.
Wage increases should be in linewith labour productivity growth and shouldtake into consideration developments incompetitor countries.
Rast miezd musí byť v súlade s rastomproduktivity práce a mal by prihliadať na vývoj v porovnateľných krajinách.
Moreover, the catchingup process is also likely to have a bearing oninflation in the coming years, although theexact size of the impact is difficult to assess.
Okrem tohosa dá očakávať, že proces dobiehaniahospodársky rozvinutejších členských krajín v nadchádzajúcich rokoch bude mať dopad nainfláciu, hoci ťažko určiť presný rozsah tohtovplyvu.
The Estonian kroon has been participating in ERM II for around three months, i.e. for lessthan two years prior to the examination by the ECB.
Estónska koruna sa na mechanizme ERM IIzúčastňovala približne tri mesiace, to znamená,
However, consideringthe low level of government debt and on thebasis of a broad analysis of financial markets,
Hoci Estónsko bude v oblasti starnutiapopulácie profitovať z nízkeho pomeruverejného dlhu, značných rezerv verejných
there are no indications suggesting a negativeassessment.
Harmonizovaná dlhodobá úroková miera preanalýzu stupňa konvergencie nie je pre Estónsko k dispozícii.
Certain provisions of the Eesti Pank Actaffecting the personal independence of the Governor and Deputy Governors of Eesti Pankare not in line with the Treaty and the Statute.
Niektoré ustanovenia zákona o centrálnej banke Estónska (Eesti Pank), týkajúce sa personálnejnezávislosti guvernéra a viceguvernéracentrálnej banky Estónska, nie sú v súlade so Zmluvou a Štatútom.
Estonian law, and in particular the Eesti Pank Act, does not anticipate Eesti Pank’s legalintegration into the Eurosystem.
Estónske zákony a najmä zákon o centrálnejbanke Estónska nepredpokladajú právnuintegráciu centrálnej banky Estónska do Eurosystému.
Estonia is a Member State with a derogation and musttherefore comply with all adaptationrequirements under Article 109 of the Treaty.This affects a number of provisions in the Eesti Pank Act.
Estónsko je členským štátom EÚ s výnimkou, a preto je povinné vyhovieť všetkým adaptačným požiadavkámustanoveným článkom 109 Zmluvy. Uvedené sa týka viacerých ustanovení zákona o centrálnej banke Estónska.
For reasons of legal certainty achange in Article 111 of the Estonian Constitution is also strongly recommended.
Z dôvodov právnejistoty sa naliehavo odporúča novelizovať ajčlánok 111 estónskej ústavy.
CYPRUS make price stability the key objective ofmonetary policy.
Vsledovanom období dosiahol Cyprusdvanásťmesačnú priemernú mieru inflácie HICP vo výške 2,1 %, čím splnil požiadavkustanovenú Zmluvou.
Relatively containedinflation has been supported by theliberalisation of product markets and networkindustries.
Relatívnepokojnú hladinu inflácie podporila ajliberalizácia trhu tovarov a služieb a sieťovýchodvetví.
Until 2001 this should be seenagainst the background of solid economicgrowth, but this growth then weakened in 2002and 2003.
Až do roku 2001 sa tento vývoj odvíjalna pozadí solídneho hospodárskeho rastu, ktorýsa však v rokoch 2002 a 2003 oslabil.
The unemployment rate remainedfairly stable and at a low level.
Mieranezamestnanosti si zachovala svoju stabilnúnízku úroveň.
Looking ahead,forecasts suggest CPI inflation rates of between2.1% and 2.6% in 2004 and 2005.
Prognózy na roky 2004 a 2005predpokladajú infláciu CPI v rozpätí od 2,1 %do 2,6 %.
The mainupside risks in the short term are related to thesecondround effects of recent oil price shocksand food price developments.
Hlavné riziká, ktoré môžupotenciálne ovplyvniť rast inflácie spočívajúpredovšetkým v možnom sekundárnom dopadenedávneho prudkého rastu cien ropy a vývojacien potravín.
Looking furtherahead, maintaining an environment conduciveto price stability in Cyprus will be dependenton, inter alia, the conduct of a prudentmonetary policy – in particular given volatilebalance of payments flows and the recentcompletion of the full liberalisation of capitalmovements – the adoption of a firm andcredible mediumterm fiscal strategy and theachievement of a tangible and sustainableimprovement in the fiscal performance.Moreover, a further strengthening ofcompetition in product markets and utilities isneeded.
Pohľad do vzdialenejšejbudúcnosti naznačuje, že udržanie prostrediavedúceho k cenovej stabilite bude, okreminého, závisieť od realizácie obozretnejmenovej politiky, a to najmä vzhľadom navolatilitu tokov platobnej bilancie a nedávneukončenie liberalizácie pohybu kapitálu, ďalejod prijatia prísnej a dôveryhodnej strednodobejfiškálnej stratégie a od dosiahnutia citeľného a udržateľného zlepšenia rozpočtového hospodárenia.
Wage increases should be in line withlabour productivity growth and should alsotake into account developments in competitorcountries, while the indexation mechanism forsalaries and some social benefits (costofliving allowances) should be overhauled inorder to reduce risks associated with inflationinertia.
Okrem toho Cyprus potrebujeposilniť konkurenciu na trhu tovarov a služieba v sieťových odvetviach.
The key requirements for achieving a highdegree of sustainable convergence in Cyprusare the adoption of a firm and crediblemediumterm fiscal strategy and theachievement of a tangible and sustainableimprovement in the country’s fiscalperformance.
Rast miezd by mal ísťruka v ruke s rastom produktivity práce a malby zohľadňovať vývoj v porovnateľnýchštátoch.
Moreover, a furtherstrengthening of competition in productmarkets and utilities and an overhaul of thecostofliving indexation mechanism areneeded to improve the conditions forincreasing potential growth and to reduce risksassociated with inflation inertia.
Na druhej strane by mal byť odstránenýmechanizmus indexácie miezd a niektorésociálne výhody (príspevok na životné náklady)by mali byť prehodnotené tak, aby sa znížiliriziká spojené s nehybnou infláciou.
INTRODUCTION AND EXECUTIVE SUMMARY created in public finances before the period inwhich the demographic situation is projectedto worsen.
Vyrovnávanie sas celkovou záťažou starnutia obyvateľstva budeľahšie, ak sa vytvorí dostatočný manévrovacípriestor v oblasti verejných financií ešte predobdobim, v ktorom ku zhoršeniu demografickejsituácie skutočne dôjde.
economy, has consistently reported deficits onthe combined current and capital account, andthese have often been large.
Rozdielykrátkodobých úrokových mier v porovnaní s trojmesačným EURIBOR-om boli v sledovanom období výrazné.
In recent years,most of the financing of these deficits has comefrom net direct investment inflows and alsofrom capital inflows in the form of “otherinvestment”, which has included mainly nonresident deposits.
Vposlednýchôsmich rokoch Cyprus, ktorý je malou,otvorenou a špecializovanou ekonomikou,vykazuje v zahraničnej oblasti pravidelnevysoký deficit na spojenom bežnom a kapitálovom účte.
The average level of longterm interest rateswas 5.2% over the reference period and thusbelow the reference value for the interest ratecriterion.
Priemerná hladina dlhodobých úrokových miersa počas sledovaného obdobia držala na úrovni5,2 %, čo znamená pod referenčnou hranicoustanovenou pre tieto úrokové miery.
The spread between longterminterest rates in Cyprus and average bondyields in the euro area was relatively stable formost of the reference period, but started toincrease more significantly in the course of2004.
Rozdielmedzi dlhodobými úrokovými mierami na Cypre a priemernými výnosmi dlhopisov v eurozóne vykazoval po väčšinu sledovanéhoobdobia relatívne stabilnú úroveň, avšak v priebehu roka 2004 začal výraznejšie stúpať.
Cypriot law, and in particular the Central Bank of Cyprus Law, does not anticipate the Central Bank of Cyprus’ legal integration intothe Eurosystem.
Cyperské zákony, a najmä zákon o centrálnejbanke Cypru (Central Bank of Cyprus),nepredpokladajú právnu integráciu centrálnejbanky Cypru do Eurosystému.
Cyprus is a Member Statewith a derogation and must therefore complywith all adaptation requirements under Article109 of the Treaty.
Cyprus ječlenským štátom EÚ s výnimkou, a preto jepovinný vyhovieť všetkým adaptačnýmpožiadavkám ustanoveným článkom 109Zmluvy.
This affects a number ofprovisions in the Central Bank of Cyprus Law.
Uvedené sa týka viacerých ustanovenízákona o centrálnej banke Cypru.
In 2003 Cyprus recorded a fiscal deficit of6.4% of GDP, i.e. well above the referencevalue.
Vroku 2003 zaznamenal Cyprus rozpočtovýdeficit vo výške 6,4 % HDP, to znamenávýrazne nad referenčnou hodnotou.
Without temporary measures, this figurewould have been 7.8% of GDP.
Bez prijatiadočasných opatrení by sa však deficit vyšplhalaž na 7,8 % HDP.
Cyprus iscurrently in an excessive deficit situation.
Cyprus sa teda nachádza v situácii nadmerného deficitu.
Thedeficit is forecast to decline to 5.2% of GDP in2004.
Prognóza na rok2004 predpokladá pokles deficitu na 5,2 %HDP.
The public debt ratio is above the 60%reference value; it climbed to 70.9% in 2003.Regarding the sustainability of fiscaldevelopments, the debt ratio is forecast to riseto 72.6% in 2004.
Pomer verejného dlhu v roku 2003 vovýške 70,9 % výrazne prekročil referenčnúhodnotu 60 %.
Keeping the 2004 overall orprimary budget balance ratios constant in thefollowing years would not be sufficient tostabilise the debt ratio, which points to a needfor further substantial progress inconsolidation.
Čo sa týka udržateľnostifiškálneho vývoja, predpokladá sa, že pomerdlhu v roku 2004 vzrastie na 72,6 %.
With the fiscal deficitsprojected for the coming years, Cyprus wouldnot comply with the Stability and Growth Pact’s mediumterm objective of a budgetaryposition that is close to balance or in surplusuntil after 2007.
Udržaniepomeru celkového a primárneho salda rozpočtuna úrovni roku 2004 nebude aj v nasledujúcichrokoch postačovať na stabilizáciu štátneho dlhu,z čoho vyplýva potreba ďalšieho významnéhopokroku v oblasti fiškálnej konsolidácie.
The revenue and expenditure ratios of thepublic sector are rather high. According to the European Commission, contingent liabilitiesarising from state guarantees amounted toaround 10% of GDP in Cyprus.
Ak sanaplnia prognózy rozpočtového vývoja v nasledujúcich rokoch, bude Cyprus schopnýstrednodobú požiadavku Paktu stability a rastuna vyrovnaný alebo prebytkový rozpočetdosiahnuť až po roku 2007.
With regard to other fiscal factors, in 2002 and2003 the deficit ratio exceeded the ratio ofpublic investment to GDP.
Pomery príjmov a výdavkov verejného sektorasú na relatívne vysokej úrovni.