natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The warm-water copepod Calanus helgolandicus has become more than twice as abundant as the cold-water species Calanus finmarchicus.
Teplovodný Calanus helgolandicus je oveľa hojnejšie zastúpený ako studenovodný Calanus finmarchicus.
These data are illustrative of a general trend for zooplankton populations to shi� northwards in response to changing climatic conditions.
Tieto údaje ilustrujú všeobecný trend posunu populácií zooplanktónu na sever v súvislosti s meniacimi sa klimatickými podmienkami.
The composition of the marine ecosystem has been changing since the mid 1980s in the North Sea, a trend that directly affects fish populations and consequently fisheries.
Zloženie morského ekosystému sa od polovice 80. rokov v Severnom mori mení, pričom tento trend priamo vplýva na populácie rýb a následne aj na rybárov.
Projections show that global warming will increasingly change the composition of the ecosystems in the oceans and cause a shi� by warm-water species towards higher latitudes.
Prognózy ukazujú, že globálne otepľovanie postupne zmení zloženie ekosystémov oceánov a zapríčiní posun teplovodných druhov do vyšších zemepisných šírok.
Data on two species of Copepod found in the Central North Sea warm water: Calanus helgolandicus and cold water: Calanus finmarchicus
Údaje o dvoch druhoch veslonôžok nájdených v strednom Severnom moriteplé vody: Calanus helgolandicusa studené vody: Calanus finmkarchicus finmkarchicus
Packaging waste: Still increasing
Odpadové obaly: Stále pribúdajú
Prevention has long been the highest priority of European Union waste policy: only where the production of waste is unavoidable should recycling and reuse of waste be encouraged.
Prevencia bola dlho najvyššou prioritou odpadovej politiky Európskej únie — recyklovanie a opätovné použitie sa malo podporovať len tam, kde je produkcia odpadu nevyhnutná.
Yet Europe has made li�le progress in preventing packaging waste.
No pri predchádzaní vzniku odpadových obalov Európa veľa pokroku nespravila.
While many countries have met the targets for recycling set under the 1994 packaging waste directive, the amount of packaging waste is still increasing.
Hoci mnoho krajín už dosiahlo ciele v recyklácii stanovené v smernici o odpadových obaloch z roku 1994, množstvo odpadových obalov stále rastie.
Data suggest overall volumes of waste are continuing to grow in Europe.
Údaje naznačujú, že celkové množstvá odpadov v Európe stále rastú.
Total waste is made up of several waste streams.
Odpad sa tvorí vo viacerých odpadových kanáloch.
The largest is construction and demolition waste, but packaging waste is the best documented in terms of quantities produced and treated.
Najväčším je stavebný a búrací odpad, no najlepšie zdokumentované z hľadiska vytvoreného a spracovaného množstva sú odpadové obaly.
The generation of packaging waste is closely coupled to economic growth and consumption pa�erns.
Tvorba odpadových obalov je úzko spojená s ekonomickým rastom a spotrebným správaním.
From 1997 to 2001 the amount of packaging waste increased in 10 of the 15 older EU Member States, and by 7 % in the then European Union as a whole.
Od roku 1997 do roku 2001 sa množstvo odpadových obalov zvýšilo v 10 z 15 členských krajín EU, pričom za úniu ako celok vzrástlo v tomto období o 7 %.
Preliminary projections suggest that volumes of packaging waste are likely to continue rising substantially in the future (22).
Predbežné odhady naznačujú, že objem odpadových obalov môže v budúcnosti naďalej podstatne vzrásť (22).
Some of this increase is a�ributable to the proportionately higher generation of packaging waste from small households, but also to the growth of the internal market and the consequently greater need to transport packaged goods.
Časť tohto nárastu sa dá pripísať proporcionálne vyššej tvorbe odpadov z malých domácností, no aj nárastu interného trhu a následne väčšej potreby dopravy zabaleného tovaru.
With rising emphasis on health and food safety, the amount of food packaging has also been increasing.
So stúpajúcim dôrazom na zdravie a bezpečnosť potravín rastie aj množstvo potravinárskych obalov.
The European Union Packaging Waste Directive (94/62/EC) addresses the elements of packaging waste management in a general way while placing emphasis on recycling and recovery by se�ing quantitative targets for both.
Smernica Európskej únie o odpadových obaloch (94/62/EC) sa zaoberá prvkami riadenia odpadových obalov všeobecne, pričom zdôrazňuje recyklovanie a
An initial analysis (23)suggests that for some countries (e.g. Italy and Ireland) the directive has had a positive impact on the implementation of packaging waste management systems.
23) využitie a stanovuje pre oba spôsoby kvantitatívne ciele. Úvodná analýza (naznačuje, že v niektorých krajinách (napr. v Taliansku a Írsku) mala smernica kladný dopad na zavedenie systémov riadenia odpadových obalov.
For certain countries with high recycling and recovery rates (e.g. Denmark and Austria) (24), however, the legislation has had li�le influence since their waste management systems were in place before it entered into force.
V niektorých krajinách s vysokým stupňom recyklácie a využitia (napr. v Dánsku a Rakúsku) (24) však legislatíva mala len malý vplyv, nakoľko ich systémy riadenia odpadov existovali už pred vstupom legislatívy do platnosti.
In general, countries that have implemented a mix of instruments have been most effective in meeting their objectives and targets.
Vo všeobecnosti platí, že krajiny, ktoré zaviedli súbor nástrojov, boli pri dosahovaní ich cieľov a zámerov najefektívnejšie.
The directive was amended in January 2004 but as it contains no waste prevention targets it can have only an indirect effect on the prevention of packaging waste.
Smernica bola zmenená a doplnená v januári 2004, no vzhľadom na to, že neobsahuje nijaké ciele zameriavajúce sa na prevenciu tvorby odpadov, na predchádzanie vzniku odpadových obalov môže mať len nepriamy vplyv.
The soundness of recycling as a strategy for smarter resource use has recently been questioned (25), but recycling is in most cases be�er for the environment than either energy recovery or disposal.
Zmysel recyklovania ako stratégie pre rozumnejšie využitie zdrojov bol nedávno spochybnený (25), no recyklovanie je vo väčšine prípadov pre životné prostredie lepšie ako energetické zhodnocovanie odpadov alebo ich likvidácia uložením na skládke odpadov.
As the cost of recycling rises with the percentage of material recycled however, a comparison of the costs (including external costs) of alternative options is likely to limit the scope for raising recycling targets continually.
Keďže náklady na recyklovanie rastú s podielom recyklovaného materiálu, porovnanie nákladov (vrátane externých nákladov) na alternatívne riešenia bude pravdepodobne stanovovať limit rozsahu zvyšovania cieľov recyklovania.
Generating less waste in the first place must remain the foremost objective.
Hlavným cieľom musí byť predovšetkým tvorba menšieho množstva odpadu.
Packaging waste generation
Tvorba odpadových obalov
Between 1997 and 2001 total packaging waste increased by 7 % in the EU-15.
0 Od roku 1997 do roku 2001 v EU-15 vzrástlo celkové množstvo odpadových obalov o 7 %.
Over the year 2000–2001 the overall amount dipped slightly, mainly due to a 12 % decrease in Spain, but it is too early to tell whether this signals a change in the upward trend.
V roku 2000–2001 sa celkové množstvo mierne znížilo najmä vďaka 12 % zníženiu v Španielsku, ešte však nemožno konštatovať, či to je signálom zmeny stúpajúceho trendu.
Packaging waste quantities vary substantially between countries, most likely due to different calculation methodologies.
Množstvo odpadových obalov sa medzi jednotlivými krajinami výrazne líši, pravdepodobne kvôli rôznym spôsobom výpočtu.
In particular some countries report only on the four key materials for which Member States are required to provide data — plastic, glass, metal and paper.
Niektoré krajiny vykazujú len štyri kľúčové materiály, o ktorých sú členské štáty povinné poskytovať informácie — plasty, sklo, kov a papier.
Others report on all packaging including wood, which substantially increases the total weight recorded.
Iné krajiny hlásia všetky obaly, vrátane dreva, ktoré podstatne zvyšuje celkovú zaznamenanú hmotnosť.
Ne the rla
Šp a nie lsk o
Packaging waste treatment
Zaobchádzanie s odpadovými obalmi
Energy recovery t m en re a
Znovuzískavanie energie
Proportion of packaging waste recycled
Podiel recyklovaných odpadových obalov
B enm ark o
Šv éd sk
All Member States met the target of recycling at least 25 % of all packaging waste by 2001 (Greece, Ireland and Portugal were given lower targets and longer timeframes).
Všetky členské štáty plnia cieľ recyklovať minimálne 25 % všetkých odpadových obalov do roku 2001 (Grécku, Írsku a Portugalsku boli stanovené nižšie ciele a dlhší časový rámec).
The revised directive raises the target for recycling to at least 55 % of all packaging wastes.
Revidovaná smernica zvyšuje cieľ pre recykláciu na minimálne 55 % všetkých odpadových obalov.
Several countries, in particular the New-10, are still a long way from meeting this.
Niektoré krajiny, najmä nová 10ka, sú od tohto cieľa veľmi vzdialené.
Some, including Estonia, Cyprus, Lithuania, Malta, Poland and Slovakia, but also Ireland, will need to more than double the proportion they recycled in 2002.
Niektoré, vrátane Estónska, Cypru, Litvy, Malty, Poľska a Slovenska, no aj Írska, budú musieť podiel, ktorý recyklovali v roku 2002, viac ako zdvojnásobiť.
The New-10 have been given several extra years to meet the recycling target.
Nová 10ka dostala na splnenie cieľa v recyklovaní niekoľko rokov navyše.
Estimatedproportionofpackaging e pu blic e pu bli
Česká enská v in sk
* Extension of deadline and lower targets
* Predĺženie lehoty a nižšie ciele
Sustainable energy: A long way to go
Udržateľná energia: Ďaleko pred nami
Total energy consumption continues to increase rapidly, making it difficult for Europe to reach its objectives on climate change.
Celková spotreba energie naďalej prudko stúpa a pre Európu je ťažké dosiahnuť svoje ciele týkajúce sa zmeny klímy.
If exploited more fully, energy efficiency and renewable energy sources could make a major contribution to a more sustainable energy system.
Pri plnšom využití by energetická účinnosť a obnoviteľné zdroje energie mohli významne prispieť k udržateľnejšiemu energetickému systému.
Achieving this will require deep changes throughout the economy.
Tento cieľ si bude vyžadovať hlboké zmeny v celej ekonomike.
Total energy consumption in the 25 Member States has been rising since the mid-1990s and this trend is expected to continue.
Celková spotreba energie v 25 členských štátoch od polovice 90. rokov rastie, pričom tento trend bude zrejme pokračovať.
Burning fossil fuels, the main source of greenhouse gas emissions, is predicted to remain the largest energy source in Europe for the next 30 years.
Očakáva sa, že spaľovanie fosílnych palív, hlavný zdroj emisií skleníkových plynov, zostane v Európe najbližších 30 rokov hlavným zdrojom energie.
Despite some growth in absolute terms renewable energy is not expected to raise its share significantly, while the contribution of nuclear power is projected to decline as a result of moratoria and phase-out policies in several countries.
Napriek určitému rastu v absolútnom vyjadrení nemožno očakávať, že obnoviteľné energie prudko zvýšia svoj podiel. Predpokladáme pokles podielu jadrového paliva následkom moratórií a ukončenia politiky v niektorých krajinách.
The transition to sustainable energy will require substantial increases in energy savings, energy efficiency and renewable energy production across all sectors.
Prechod na obnoviteľné energie si bude vyžadovať podstatný nárast úspor energie, energetickej účinnosti a výroby obnoviteľnej energie vo všetkých sektoroch.
Substantial growth in renewable energy is needed to meet European and national targets for 2010 and will require further support.
Na dosiahnutie európskych a národných cieľov pre rok 2010 je potrebný podstatný nárast obnoviteľných energií, ktorý si vyžaduje ďalšiu podporu.
Creating favourable conditions for renewables is a key requirement for increasing their market share.
Vytvorenie vhodných podmienok pre obnoviteľné zdroje je kľúčovou podmienkou pre zvýšenie ich trhového podielu.
A portfolio of diverse policy measures is needed, including se�ing policy targets beyond 2010 to provide longterm investment security; implementing support schemes; and ge�ing the prices right by fully including external costs in energy prices (e.g. by removing environmentally harmful subsidies).
Potrebný je balík opatrení v rámci rôznych politík, vrátane stanovenia cieľov politík za rok 2010, aby sa zabezpečila dlhodobá bezpečnosť investícií, zavedenie podporných schém a ‚dosiahnutie správnych cien' plným zahrnutím externých nákladov do cien energií (napr. odstránením dotácií škodlivých pre životné prostredie).
Increased support for renewables will drive innovation and new technologies.
Zvýšená podpora obnoviteľných zdrojov bude ťahúňom inovácií a nových technológií.
The recently proposed energy services directive (26) is another step in the right direction.
Nedávno navrhnutá smernica o energetických službách (26) je ďalším krokom správnym smerom.
It aims to lower energy consumption by se�ing mandatory targets for Member States to save 1 % per year of energy supplied between 2006 and
Zameriava sa na zníženie spotreby energie stanovením povinných cieľov pre členské štáty, ktoré sú povinné v rokoch 2006
However, because energy efficiency improvements achieved since
Avšak vzhľadom na to, až 2012 ušetriť každoročne 1 % dodávok energie (
1991 can be counted towards this target, there is a risk Member States that have shown greatest progress will not feel obliged to make substantial additional efforts even if they still have usable energy efficiency potential.
) ( že do plnenia tohto cieľa možno započítať aj zlepšenie energetickej efektívnosti dosahované od roku 1991, existuje riziko, že členské štáty, ktoré vykázali najväčší pokrok, sa nebudú cítiť zaviazané vynaložiť výrazné dodatočné úsilie ani v prípade, že stále majú využiteľný potenciál v oblasti energetickej efektívnosti.
It is estimated that the potential exists today to improve energy efficiency in cost-effective ways by at least 20 % in the 15 older EU Member States and by even more in the ten new ones.
Odhaduje sa, že v súčasnosti existuje potenciál na zlepšenie energetickej efektívnosti nákladovo efektívnym spôsobom najmenej o 20 % v 15 pôvodných krajinách EU a o ešte vyššie percento v 10 nových krajinách.
This potential needs to be realised to move Europe further towards a sustainable energy future.
Ak sa chce Európa posunúť k budúcnosti s trvalo udržateľnou energiou, tento potenciál sa musí využiť.
Projected progress towards Kyoto Protocol targets
Predpokladaný postup k cieľom Kjótskeho protokolu
Is projected to reach its Kyoto targets
Je prognóza, že dosiahne svoje ciele z Kyóta
Is projected not to reach its Kyoto targets
Je prognóza, že nedosiahne svoje ciele z Kyóta
Denmark* Portugal Belgium Spain Netherlands Slovenia Austria Luxembourg Italy Germany Ireland Finland Greece France Sweden United Kingdom Bulgaria Poland Slovakia Czech Republic Latvia Estonia EU-15
Dánsko * Portugalsko Belgicko Španielsko Holandsko Slovinsko Rakúsko Luxembursko Taliansko Nemecko Írsko Fínsko Grécko Francúzsko Švédsko Spojené kráľovstvo Bulharsko Poľsko Slovensko Česká republika Lotyšsko Estónsko EÚ-15
The projections show that with existing and planned domestic policies many Member States will not meet their agreed targets and the EU-15 will not reach its overall target (– 8 %).
Odhady ukazujú, že so súčasnou a plánovanou politikou mnoho členských krajín nesplní svoje dohodnuté ciele a EU-15 nedosiahne svoj celkový cieľ (– 8 %).
All the New-10, including Slovenia, now project that existing domestic policies and measures will be sufficient to meet their targets.
Celá nová 10ka vrátane Slovinska v súčasnosti predpokladá, že existujúce a plánované národné politiky a opatrenia budú na dosiahnutie ich cieľov postačovať.
The sector with the largest projected increase in EU-15 emissions is transport.
Sektor s najväčším plánovaným nárastom emisií v rámci EU-15 je doprava.
The European climate change programme has identified a number of EU-wide policies and measures (29) that, if fully implemented, should be sufficient to achieve the EU target.
Európsky program klimatických zmien identifikoval množstvo politík a opatrení (29) platných pre celú úniu, ktoré by v prípade úplného zavedenia postačovali na dosiahnutie cieľa EU.
Member States can also use other instruments under the Kyoto Protocol to reach their targets (30).
Členské štáty môžu podľa Kjótskeho protokolu na dosiahnutie svojich cieľov použiť aj iné nástroje (30).
Gap between projected emissions of greenhouse gases**and Kyoto Protocol targets for 2010 (index points)
Rozdiel medzi prognózovanými emisiami skleníkových plynov **a cieľmi Kyótského protokolu pre rok 2010 (ukazovatele vyjadrené v bodoch)
* Denmark adjusts emission data for the year 1990 for electricity trade. In this indicator however unadjusted data are presented for Denmark.
* Dánsko upravuje emisné údaje za rok 1990 pre obchod s elektrinou.Pri tomto indikátori sú však uvedené neupravené údaje za Dánsko.
** All countries should provide updated projections in 2004 to the European Commission
** Všetky krajiny by mali poskytnúť Európskej komisii aktualizované prognózy v roku 2004.
Total energy consumption by fuel type
Celková spotreba energie podľa druhu paliva
Coal, lignite and derivatives Crude oil and oil products
Uhlie, lignit a derivatívy Ropa a ropné produkty
Indicative targets
Indikatívne ciele
All other renewables
Všetky ostatné obnoviteľné zdroje
Renewable energy sources as a share of electricity consumption
Podiel obnoviteľných zdrojov energie na spotrebe elektriny
Industrial and municipal waste
Priemyselný a mestský odpad
30 new a bl es as share of eR
30 v it eľ n é zdroje ak spotreby el ek tri n
0 The share of renewable electricity in EU-25 gross electricity consumption grew from 12 % in 1990 to 14 % in 2001.
0 Podiel výroby z obnoviteľných zdrojov na hrubej spotrebe elektriny EU-25 sa zvýšil z 12 % v roku 1990 na 14 % v roku 2001.
A substantial further increase is needed to meet the EU indicative target of 21 % by 2010.
Na splnenie indikatívneho cieľa EU — 21 % v roku 2010 — je potrebný ďalší výrazný nárast.
Largescale hydropower schemes provide most of the electricity currently produced from renewable sources (about 85 %), but they will not contribute to future increases due to environmental considerations and a lack of available sites.
Väčšinu elektriny, ktorá sa v súčasnosti vyrába z obnoviteľných zdrojov (asi 85 %) predstavujú veľké hydroelektrárne, ktoré však k budúcim nárastom kvôli environmentálnym otázkam a nedostatku vhodných miest neprispejú.
Future growth in renewable electricity needs to come from other renewable energy sources, such as wind, biomass, solar and small-scale hydropower.
Budúci rast výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov musí prísť z iných obnoviteľných zdrojov energie, ako sú vietor, biomasa, slnečná energie a malé vodné elektrárne.
Spain o
Po a kú sk vé
Hungary e pu blic em bo Lithuania
Ho land sk em bu rsk o rtu ga lsk
Transport: Full-cost pricing needed
Doprava: Potreba premietnutia nákladov do cien
Demand for transport, especially road transport, is growing rapidly.
Dopyt po doprave, predovšetkým cestnej doprave, prudko rastie.
This increase has implications across many areas, including energy consumption, climate change and human health.
Tento nárast má dopady na mnoho oblastí, vrátane spotreby energie, klimatických zmien a ľudského zdravia.
Decoupling transport demand from economic growth has been a key aim of EU transport policy for several years but has yet to show results.
Oddelenie dopytu po doprave od ekonomického rastu je už niekoľko rokov kľúčovým cieľom dopravnej politiky EU, výsledky sa však ešte len musia dostaviť.
Freight volumes are growing faster than the economy (at around 3 % a year compared with 2 %, for the 15 older EU Member States) (31).
Objem nákladnej dopravy rastie rýchlejšie ako ekonomika (rýchlosťou asi 3 % za rok v porovnaní s 2 % za 15 doterajších členských krajín EU) (31).
This largely reflects the pan-European production and consumption pa�erns that are accompanying the expansion of the EU internal market.
Značne sa tu prejavujú paneurópske výrobné a spotrebné modely, ktoré sprevádzajú rast na vnútornom trhu EU.
Passenger transport is increasing at the same rate as the economy.
Doprava cestujúcich rastie rovnako rýchlo ako ekonomika.
Air transport is growing by 6–9 % per year in both the old and new EU Member States.
Letecká doprava rastie v doterajších aj nových členských štátoch EU rýchlosťou 6–9 % ročne.
At the same time the market shares of modes such as rail and buses are increasing only marginally, if at all.
Trhové podiely železničnej a autobusovej dopravy sa zvyšujú len nepatrne, ak vôbec.
Options for managing the environmental impacts of transport include adjusting prices to account fully for its external costs and promoting innovation through improved regulation and financial incentives.
Možnosti riadenia environmentálnych dopadov dopravy obsahujú úpravu cien tak, aby plne zohľadňovala externé náklady, a podporu inovácií prostredníctvom zlepšených regulačných a finančných stimulov.
Adjusting policy so that the market share taken by each transport mode reflects its environmental impacts would mean establishing a closer link between the prices paid by users and the total internal and external costs of transport.
Úprava politiky tak, aby trhové podiely jednotlivých spôsobov dopravy zohľadňovali ich environmentálne dopady, by znamenala vytvorenie užšieho spojenia medzi cenami, ktoré platia užívatelia, a celkovými internými a externými nákladmi na dopravu.
Prices are an important factor for steering demand in a market economy, and in the case of transport both the level and the structure of user prices are relevant.
V trhovej ekonomike sú ceny dôležitým faktorom na riadenie dopytu a v prípade dopravy je dôležitá úroveň aj štruktúra cien pre užívateľov.
Regulations to deal with issues such as air pollution (e.g. particulates) and noise, together with investment incentives, can drive innovation towards cleaner, safer and quieter transport.
Predpisy, ktoré by sa zaoberali otázkami, ako je znečistenie ovzdušia (napr. emisiami častíc) a hluk, by spolu s investičnými stimulmi mohli viesť inovácie k čistejšej, bezpečnejšej a tichšej doprave.
This would in turn help reduce external costs.
To by následne prispelo k zníženiu externých nákladov.
There is clear agreement that transport prices do not fully cover the external costs caused by transport activities, although consensus is lacking on the exact figure to be paid.
Existuje jasná zhoda, že ceny dopravy plne nepokrývajú externé náklady vznikajúce pri dopravnej činnosti, a to aj napriek tomu, že chýba konsenzus o presnej sume, ktorá zostáva neuhradená.
Contrary to intentions, variable charges for road freight were actually reduced between 1998 and 2001.
V protiklade s cieľmi sa variabilné poplatky za cestnú dopravu v rokoch 1998 až 2001 znížili.
The most important variable element is taxation on fuel, but fuel prices have remained within the same price range for more than 20 years.
Najdôležitejšou premenlivou položkou je zdanenie paliva, no ceny palív sa držia na tej istej úrovni už vyše 20 rokov.
Implementing full-cost pricing could help reduce environmental impacts in the same way as regulating air pollutants has led to substantial decreases in the regulated emissions.
Zavedenie plného nákladového stanovenia ceny by mohlo pomôcť znížiť environmentálne dopady rovnakým spôsobom, ako regulácia znečisťujúcich látok v ovzduší viedla k výraznému poklesu regulovaných emisií.
Gross domestic product an sp or t , freight tr
Hrubý domáci produkt a , nákladná do pr v a te ľ, 1995 = 100 ) a vo
Passenger transport
Osobná doprava ahrubýdomáciprodukt
There has been no success in decoupling transport demand from economic growth, either for freight or passenger transport.
Oddelenie dopytu po doprave od ekonomického rastu nebolo úspešné ani pri nákladnej, ani pri osobnej doprave.