natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Towards the end of thedecade, the ESF received progressively increasing amounts of applications to help young people with low levels of qualifications.
Nakonci dekády ESF dostával čoraz vyšší počet žiadostí na pomoc pre mladýchľudí s nízkou kvalifikáciou.
Eligible applications amounted to over five times the available budget.
Oprávnené žiadosti až päťnásobne prekročilidisponibilný rozpočet.
The ESFreacted quickly, and concentrated its support for young people onrecruitment and employment.
ESF rýchlo reagoval a sústredil sa na podporumladých ľudí pri náboroch a zamestnávaní.
Recruitment aid was to help young peoplegain useful experience with a vocational content or make it easier forthem to find a stable job.
Pomoc pri zamestnávanímladých ľudí prebiehala vo forme získavania užitočných skúseností v rámcijednotlivých profesií alebo uľahčovania hľadania stabilného zamestnania.
By 1977, the Commission noted that youth unemployment had morethan doubled over four years, with around 2 million unemployed peopleaged less than 25 in the European Community.
V roku 1977 Komisia zaznamenala, že nezamestnanosť mladých ľudí sa zaštyri roky viac ako zdvojnásobila a predstavuje približne 2 milióny ľudí voveku do 25 rokov v Európskom spoločenstve.
Having a vocational qualification or holding a university degree became more and more important when looking for a job.
Pri hľadaní zamestnania boličoraz dôležitejšie odborná kvalifikácia a vysokoškolské vzdelanie.
Young people without these qualifications,or with qualifications that did not meet the needs of the labour market,found it increasingly difficult to find jobs. Unemployed young peoplethus became a priority group for the ESF.
Mladíľudia bez týchto predpokladov alebo s kvalifikáciou, ktorá nevyhovovalapotrebám trhu práce, považovali získanie zamestnania za čoraz ťažšie.Nezamestnaní mladí ľudia sa preto stali pre ESF prioritnou skupinou.
At around this time the place of women in the labour market was increasingly being taken into account by the ESF.
V tomto období sa v ESF čoraz viac zohľadňovalo umiestňovanie žien na trhupráce.
Responding to the growingrole of women in the workplace, the ESF gave greater support towomen, whether they had lost their job, were joining the labour marketfor the first time or returning to work after a break.
V dôsledku rastúcej úlohy žien na pracovisku ESF začal poskytovaťväčšiu podporu ženám, ktoré stratili zamestnanie, vstupovali na trh práceprvý raz alebo sa vracali do práce po prerušení kariéry.
Other specific social groups, such as the disabled and older workers (aged 50 and over),were also beginning to be targeted by the Fund.
Cieľom pre nasmerovaniepomoci fondu sa stali aj ďalšie konkrétne sociálne skupiny, napr. ľudias telesným postihnutím či starší pracovníci (vo veku 50 a viac rokov).
But this was not the only change. With the new system of prior approval and a more structured approach came also more checks to ensurethat ESF funding was spent properly.
Keď ESF vyvíjal prístup prispôsobený prerôzne cieľové skupiny, zistilo sa, že užnemôže pracovať výlučne s verejnýmiorganizáciami a musí zaangažovaťaj zamestnancov, odborovéorganizácie i jednotlivé spoločnosti.
This increased the complexityaround procedures for Member States and organisations working with ESF-funding, as well as for the Commission.
Tento krok účinneprerástol do formy partnerstvaverejného a súkromného sektora, no viedol k ďalšej veľkejzmene vo fungovaní fondu.
Total unemployment in the European Community doubled from6 million in 1979 to 12 million in 1983; youthunemployment stood at over 25% in most Member States.
Začiatok dekády bol poznačený novým finančným poklesom,ktorý bol následkom energetickej krízy v roku 1979, aj keď menej závažnýmako na začiatku 70. rokov.
More seriously still, longterm unemployment (lasting a year or more) becameincreasingly common.
Čelní predstavitelia európskych štátov priznali, žev prípade bližšej hospodárskej a finančnej spolupráce by Európa mala lepšiupozíciu na riešenie takýchto kríz.
IT TRAINING- THEESF MEETINGTHEDEMANDSOFTHE
Základy spolupráce, ktoré sa neskôr vyvinuli do menovej únie, boli položenéuž v roku 1979.
For the ESF, industrial change meant an enormous challenge.
Vtedy bola predstavená menová jednotka ECU, predchodcaeura.
A for-ward-looking decision was taken in the early 1980s to use the ESF fortraining in the newly emerging technologies.
Slúžila ako virtuálna mena, na ktorú sa fixovali národné meny, čím saobmedzovala volatilita pohybu mien.
This reflected the realityof a labour market in flux and opened up the Fund to provide trainingacross all areas of the economy.The aim was to equip beneficiarieswith a range of skills, making iteasier to find employment in different sectors.
V roku 1981 sa súčasťou Európskeho spoločenstva stalo Grécko a v roku1986 ho nasledovali Španielsko a Portugalsko.
At the time, industry was strugglingto find young people with advanced qualifications in areas such aselectronics, engineering and information technology.
O rok neskôr, v roku 1987, savstúpením Jednotného európskeho aktu do platnosti urýchlil vývoj smerujúcik jednotnému európskemu trhu.
HELPING POORER REGIONS CATCH UP WITH THE
Nezamestnanosť bola stále kritická.
In the three new Member States of the 1980s (Greece, Portugal and Spain) agriculture was still the dominant sector, and per capita incomewas considerably lower than the EC average. In 1983, it was decidedthat funding from the ESF should be channelled towards particularlyneedy regions.
Celková nezamestnanosť v rámci Európskeho spoločenstva sa zo 6 miliónov v roku 1979 zdvojnásobila na 12miliónov v roku 1983, pričom nezamestnanosť mladých ľudí predstavovalavo väčšine členských štátov vyše 25 %.
This led to increased applications for funds, and in 1988the ESF was reformed so that it could better assist the regions laggingfurthest behind (thus reducing the imbalances between rich and poor)and meet the increased number of applications.
Vážne bolo, že dlhodobá nezamestnanosť(trvajúca rok alebo dlhšie) bola čoraz bežnejšia.
By the end of the 1970s, youth unemployment had become a growingcause for concern.
Jedna z hlavnýchzmien, predstavená vo finančnom období 1983 až 1988, bolo zrušeniepožiadavky, že preškolený človekmusel aspoň šesť mesiacov po školenípracovať v zamestnaní súvisiacom soškolením.
As Europe took further steps towards closer integration in the 1980s, youth unemployment remained a persistent problem.The need for more highly skilled labour put a higher demand on furthertraining and the ESF responded to this.
Odrážalo to realitu neustále sa meniaceho trhu práce a fondmohol začať poskytovať školenia v rámci všetkých oblastí hospodárstva.
The funding was targeted atyoung people with poor job prospects due to a lack of vocational training or inadequate training, as well as to the longterm unemployed.
Cieľom bolo vybaviť príjemcovzručnosťami a uľahčiť im nájsť sizamestnanie v rôznych odvetviach.
Itwas also extended to include early school-leavers, since a large numberof young people were dropping out of school prematurely or leaving without any qualifications.
V tom čase sa priemysel snažil hľadaťmladých ľudí so širšou kvalifikáciouv oblastiach ako elektronika, strojárstvo a informačné technológie.
The situation of women in the labour market was still an important issue.The reinforcement of the existing legal framework for equality (which waslaid down in the Treaty of Rome) in the 1970s was showing results.
πϖ7080146_50ψΕΣΦ ΣΚ Ινηαλτ.θξδ7:Μισε εν παγε 1 22.11.2007 0:07 Υηρ Σειτε 23 a kurzy, na ktorých sa ľudia vyškoľovali v používaní nových technológií.
The ESF played acentral role not only by helpingwomen enter the labour marketbut also by tackling gender stereotypes which made findingwork more difficult for them.The 1988 reform of the ESFunderlined the importance ofintegrating 'women in occupations where they are substantially underrepresented'.
V troch nových členských štátoch, pristúpených v 80. rokoch 20. storočia,(Grécko, Portugalsko a Španielsko) bolo dominantným odvetvím stálepoľnohospodárstvo a príjem na obyvateľa bol výrazne nižší ako priemer v ES.V roku 1983 sa rozhodlo, že financovanie ESF sa musí nasmerovať doobzvlášť chudobných regiónov.
The ESFbacked this up by financing specialised training schemes forsuch jobs.
To viedlo k zvýšeniu počtu žiadostío finančné prostriedky.
It also supported actions to help women in cases ofmajor redundancies or toimprove their chances of getting and securing a more qualified job.
V roku 1988 prebehla reforma ESF, takže mohollepšie pomáhať najzaostávajúcejším regiónom (čím sa znižovali nerovnováhymedzi bohatými a chudobnými regiónmi) a vyhovieť rastúcemu počtužiadostí.
The Fund had grown in size considerably; but so had the administrativework that came with it.
MLADÝCH ĽUDÍ A ŽENY NA TRHU PRÁCE
The growing size and importance of the ESF meant that a reform was needed,with a more cooperative and collaborative relationship between Member States and the Commission.
Ku koncu 70. rokov 20. storočia sa nezamestnanosť mladých ľudí stala rastúcimdôvodom znepokojenia.
Thischange would need to reflect the factthat the European Community fundscontributed to policies that were largelydefined in the national contexts of the Member States.
Európa uskutočnila v 80. rokoch 20. storočia ďalšiekroky smerom k bližšej integrácii, nezamestnanosť mladých ľudí všakzostávala pretrvávajúcim problémom.
The overall idea was to programme the Fund on a more longterm basisso that it could be more effectivelyapplied.
Financovanie sa zameralo na mladých ľudí so zlými vyhliadkami na získaniezamestnania v dôsledku nedostatočného odborného výcviku, neadekvátnehoškolenia či dlhodobej nezamestnanosti.
The reform was a move from(individual) projects pursued in a national context to a programmed multiannual effort on a basis agreed in part-
Súčasne sa rozšírilo, aby zahŕňalo ajpomoc pre absolventov škôl, pretože vysoký počet mladých ľudí odchádzalpredčasne zo školy alebo ju opúšťal bez dosiahnutia kvalifikácie.
nership between Member States and the Commission.
Dôležitou otázkou bola stále aj situácia žien na trhu práce.
Initiativestowards this longer term planning for the ESF and Member States'employment policies as a whole were given a considerable boost by the1988 decision that the Community should move from an annual budgetto a medium-term budgetary perspective (1988/1989-93).
Posilnenieexistujúceho právneho rámca pre rovnosť (stanoveného v Rímskej zmluve)začalo v 70. rokoch 20. storočia prinášať výsledky.
This meantthat the Commission and Member States could be sure that the fundswould be available over the full period, and that multiannual programmes could be launched securely.
ESF hral hlavnú úlohunielen pri pomoci ženám privstupe na trh práce, ale aj pririešení rodových stereotypov,ktoré im nájdenie zamestnaniasťažovali.
Member States and the Commission would together coordinate andplan ahead for the spending of the ESF.
Reforma ESF v roku1988 zdôraznila význam integrácie „žien v zamestnaní, kde sú vovýraznej miere nedostatočnezastúpené“.
Member States agreed toexchange employment data and strategies, so that the ESF could be better integrated into the Member States' labour-market policies. As an outcome of the reform, the ESF would move closer to the needs of regionsand Member States.
ESF podporil tútomyšlienku financovaním špecializovaných školiacich programov pre takéto zamestnania.Podporoval aj akcie na pomocženám v prípadoch väčšieho prepúšťania a zlepšoval ich šance nazískanie a udržanie si kvalifikovanej práce.
At this point it is important to note the sheer scale of the ESF in supporting Member States' employment structures.
Na ceste k vytvoreniu jednotného trhu v 90. rokoch 20. storočia hral ESFdôležitú úlohu, pretože zaisťoval, že všetci občania a regióny Spoločenstvamohli získať osoh z úspechu vyvíjajúceho sa vnútorného trhu.
Overall, more than 2 million people per year were estimated to have gained vocational qualifications or jobs with the help of the Fund.
Vytvoreniejednotného trhu uviedlo do života voľný pohyb tovaru, služieb, osôb a kapitálu.
As Europe was entering the last decade of the millennium, society - andits ambitions -changed considerably. Industrial production was in decline and the service sector rising.
Veľkosť fondu sa výrazne zvýšila, no platilo to aj pre súvisiacu administratívu.Fond dostával tisíce individuálnych žiadostí vo všetkých jazykoch Spoločenstvaa ukázalo sa, že je veľmi ťažké vyberať tie najlepšie projekty.
The European Community had startedon a journey towards an effective internal market and the first shoots ofwhat would become known as globalisation were beginning to be seen.The ESF played a significant role in helping to cushion the negativeeffects for individuals and helping them adapt to the changing world.
Pre každý projekt ESF museli členské štáty vyhotoviť žiadosť pre Komisiu, Komisia potom muselakaždú žiadosť posúdiť a úspešné žiadosti schváliť. Následkom toho bol ESFťažkopádnejší a spolupráca s ním bola ťažšia pre členské štáty i Komisiu.
THE1990SEurope facing up to globalisation
Komisiaa členské štáty tak získali istotu, že
The 1990s were marked by the rapidadvance of globalisation following the end ofthe Cold War.
Deväťdesiate roky 20. storočia boli po -značené obrovským rozvojom globalizácie pokonci studenej vojny.
The fall of the Berlin Wall in1989, the unification of Germany and thecollapse of communism also meant majorchanges for Europe.
Pád Berlínskeho múrav roku 1989, zjednotenie Nemecka a pádkomunizmu znamenali pre Európu veľkézmeny.
Further major developments at European level were the completionof the single market in 1992, the Treaties of Maastricht and Amsterdam, and the enlargement of the Community to 15 Member States with the accession of Austria, Finlandand Sweden.
Ďalšou hlavnou oblasťou vývoja naeurópskej úrovni bolo dovŕšenie jednotnéhotrhu v roku 1992, Maastrichtská a Amsterdamská zmluva a rozšírenie Spoločenstvapristúpením Rakúska, Fínska a Švédska na15 členských štátov.
The EU also started membership negotiations with the countries of Central and Eastern Europe as well as Malta and Cyprus.
EÚ súčasne začalarokovania o členstve s krajinami stredneja východnej Európy, s Maltou a Cyprom.
Economic recession marked the 1990s, especially at the beginning of the decade; thestock markets had collapsed in 1987, oilprices were on the rise due to the Gulf War(1990-1991), and German reunificationproved unexpectedly costly. The unemployment rate stood at around 10%.
Deväťdesiate roky 20. storočia, najmä začiatok tejto dekády, poznamenala hospodárskarecesia, v roku 1987 skolaboval trh cennýchpapierov, počas Vojny v zálive (1990 – 1991)stúpali ceny ropy a opätovné zjednotenie Nemecka sa ukázalo ako nečakane nákladné.Miera nezamestnanosti bola na úrovnipribližne 10 %.
In 1994, 18.7million people were without a job, many ofthem young people.
V roku 1994 bolo bez práce18,7 milióna ľudí, mnohí z nich boli mladíľudia.
The concept of 'jobless growth' - economicgrowth but with high levels of unemployment - took hold and became a growing concern for Member States.
Uchytila sa koncepcia „rast bez zamestnania“– hospodársky rast, no s vysokými úrovňaminezamestnanosti – a bola čoraz väčšímdôvodom znepokojenia členských štátov.
The technology developments of the 1980scontinued as personal computers began tofind their way into workplaces and homes.Growth in the use of the Internet and thesubsequent dot-com boom from 1995onwards not only revolutionised modern culture, but also served as a major medium forglobalisation.
Technologický vývoj 80. rokov 20. storočiapokračoval, keď si osobné počítače začalinachádzať cestu na pracoviská a do domovov.Rast v používaní internetu a jeho následnýrozmach od roku 1995 spôsobil nielen revolúciu v modernej kultúre, no slúžil aj ako hlavnémédium pre globalizáciu.
FROM GLOBAL APPROACH TO JOINT STRATEGY
OD GLOBÁLNEHO PRÍSTUPU K SPOLOČNEJ STRATÉGII
Responding to the growing levels of unemployment, EU governmentsagreed to an Employment Strategy in 1994 which was designed toimprove the competitiveness of the European economy.
V dôsledku rastúcich úrovní nezamestnanosti sa vlády EÚ v roku 1994dohodli na Stratégii zamestnávania, vytvorenej na zlepšenie konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva.
The work developed towards a joint approach for employment and in 1997, with theapproval of the Treaty of Amsterdam, Member States agreed on a framework for employment guidelines and a joint strategy.
Práca sa vyvíjala smerom k spoločnémuprístupu k zamestnanosti a v roku 1997, so schválením Amsterdamskejzmluvy, členské štáty odsúhlasili rámec pre hlavné smery politiky zamestnanosti a spoločnú stratégiu.
INTRODUCING EMPLOYMENT GUIDANCE AND COUNSELLING
ZAVEDENIE USMERŇOVANIA A PORADENSTVA V RÁMCI
More widespread and accessible training, better training for recognisedand relevant professional qualifications, job creation plus improvedemployment guidance and counselling were now at the core of the Fund.
Ohniskom činnosti fondu sa stali rozsahovo širšie a prístupnejšie vyškoľovanie, lepšie školenia pre uznané a relevantné profesijné kvalifikácie,vytváranie pracovných miest plus zlepšené usmerňovanie a poradenstvotýkajúce sa zamestnávania.
Whilst the emphasis was shifted to people in work, to helping them stayand advance in their jobs, the ESF did not forget the most vulnerable insociety.
Dôraz sa presunul na ľudí v zamestnaní, ESF im pomáhal udržať sizamestnanie a postupovať v kariére, nezabudol však ani na najzraniteľnejšíchjedincov spoločnosti.
The Fund continued to target training for young people, theunemployed and those excluded from the labour market.
Fond sa naďalej sústreďoval na vyškoľovanie mladýchľudí, nezamestnaných a osoby vyradené z trhu práce.
In this, socialpartners, non-governmental organisations, and others like charities andthe volunteer sector played a particularly important role in delivering the ESF's objectives.
V rámci týchto činnostíhrali veľmi dôležitú úlohu jeho spoločenskí partneri, nevládne organizácie,iné združenia, napr. charitatívne, a dobrovoľnícky sektor, ktoré pomáhali v plnení cieľov ESF.
As they are in close contact with vulnerable groups, theyare best placed to reach out to them, and support them.
Pretože sú v blízkom kontakte so skupinami zraniteľnýchľudí, majú najlepšiu pozíciu na ich oslovovanie a podporu.
But the unemployment problem was not easilysolved; there was a growing need for innovativesolutions.
Problém nezamestnanosti však nemal jednoduchériešenie, stále existovala rastúca potreba inovačných riešení.
The ESF set aside 5% of its budget tofinance innovative schemes (including pilotactions and studies, and the transfer and dissemination of good practice); to look at theeffectiveness of ESF-funded projects; and tohelp exchanges of experiences between Member States in order to spread innovation all over Europe.
ESF určil 5 % zo svojho rozpočtuna financovanie inovačných programov (vrátanevzorových akcií a štúdií, a prenos a šírenie dobrejpraxe), na dohliadanie na efektivitu projektovfinancovaných ESF a na pomoc pri výmeneskúseností medzi členskými štátmi na účelyrozšírenia inovácií po celej Európe.
These ESF initiatives led to the establishment of three major Community programmes: EUROFORM, which experimentedwith new ways of vocational training andemployment; HORIZON, which worked ontraining for people with disabilities; and NOW,(New Opportunities for Women), which lookedat ways in which women could more easily bebrought into, or back into, the labour market.
Tieto iniciatívy ESF viedli k vzniku troch hlavných programov Spoločenstva: program EUROFORM, ktorý expe -rimentoval s hlavnými spôsobmi odbornéhovýcviku a zamestnania; program HORIZON,v rámci ktorého sa vyškoľovali ľudia s telesnýmpostihnutím, a program NOW (New Opportunitiesfor Women – Nové príležitosti pre ženy), skúmajúci spôsoby, akými mohli ženy jednoduchšie vstúpiťna trh práce alebo sa naň vrátiť.
Some of the new programmes were YOUTH-START, to help young people without qualifications get a first job; INTE-GRA, helping groups such as single parents, the homeless, refugees, prisoners and ex-prisoners get secure jobs, and fighting race or other discriminations in training or employment; and ADAPT, helping people adjust tochanges in business and industry, such as training in information technology.
Na základe úspechu týchto iniciatív Spoločenstva čoskoro vzniklo množstvonových programov s cieľom venovať sa konkrétnym problémom v rámci trhupráce a ďalej propagovať paneurópsku, medzinárodnú výmenu ideí a prístupov.Medzi nové programy patrili napr. YOUTHSTART na pomoc mladým ľuďombez kvalifikácie získať prvé zamestnanie; program INTEGRA na pomocurčitým skupinám ľudí, napr. slobodným rodičom, bezdomovcom, utečencom, trestancom a bývalým trestancom získať stále zamestnanie a na bojproti rasovej alebo inej diskriminácii v rámci vyškoľovania alebo zamestnania;a program ADAPT na pomoc ľuďom pri prispôsobovaní sa zmenám v podnikaní a priemysle, napr. formou vyškoľovania v informačných technológiách.
STRUCTURAL
SPOLOČNÉ SNAHY
JOINTEFFORTSOFTHEESF ANDOTHERFUNDSTOTACKLESPECIFICAREAS
ESF AĎALŠÍCHŠTRUKTURÁLNYCHFONDOVNA
These were heady times for the ESF.
Pre ESF to boli vzrušujúce časy.
As the single market reached itscompletion in the beginning of the 1990s and as the work towards a common European currency was moving ahead, it became more important toeven out the differences between richer and poorer regions.
Ako sa na začiatku 90. rokov 20. storočiadokončilo vytvorenie jednotného trhu a pokračovala práca smerujúca k zavedeniu spoločnej európskej meny,bolo čoraz dôležitejšie vyrovnaťrozdiely medzi bohatšímia chudobnejšímiregiónmi.
In1992, EU leaders therefore decided toalmost double the
V roku1992 sa čelnípredstavitelia
Structural Funds for the period of1994-1999 compared to 1988-1993.Close to 70% of this aid was allocatedto the regions most in need.
EÚ preto rozhodli takmer zdvojnásobiťrozpočty štrukturálnych fondov naobdobie rokov 1994 – 1999 v porovnaní s obdobím 1988 – 1993. Takmer70 % tejto pomoci sa pridelilo doregiónov, ktoré to najviac potrebovali.
Member States also decided in 1994 toincrease support to specific groupsthrough new funds. Alongside the Structural Funds, the Cohesion Fundwas introduced to help poorer EUcountries develop environment andtransport infrastructure projects.
Členské štáty sa v roku 1994 rozhodliaj zvýšiť podporu konkrétnych skupínprostredníctvom nových fondov.Súbežne so štrukturálnymi fondmi bolzavedený Kohézny fond na pomoc chudobnejším krajinám EÚ pri vývojiprojektov súvisiacich so životnýmprostredím a dopravnou infraštruktúrou.
The Financial Instrument of Fisheries Guidance (FIFG) targeted restructuring inthe fisheries sector - another area inneed. Furthermore, the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund(EAGGF), already in existence since1962, continued to invest in the development of European rural areas.
Finančný nástroj na riadenierybolovu (FIFG) mal za cieľ reštrukturalizáciu rybárskeho priemyslu –ďalšieho sektora, ktorý to potreboval.Ďalej Európsky poľnohospodárskya garančný fond (EAGGF), založený užv roku 1962, naďalej investoval do rozvoja vidieckych oblastí Európy.
When Finland and Sweden joined the EU in1995 the Structural Funds took on a new role addressing sparsely populated regions (of no more than eight people per square kilometre).
Keď sav roku 1995 pripojili k EÚ Fínsko a Švédsko, štrukturálne fondy prevzalinovú úlohu – pomoc riedko obývaným regiónom (do osem ľudí na štvorcovýkilometer).
MOVING TOWARDS AN INTERGENERATIONAL APPROACH
POSUN K MEDZIGENERAČNÉMU PRÍSTUPU
Although it was already evident during the 1980s that birth rates werefalling, it was not yet clear that an ageing population would cause a serious challenge to the labour market.
Aj keď v priebehu 80. rokov 20. storočia bolo zrejmé, že pôrodnosť klesá,nebolo ešte jasné, že starnúca populácia bude znamenať vážnu výzvu pre trhpráce.
Low levels of fertility meant that fewerpeople in work would be supporting more retired people (who at the sametime were living longer) and this was putting pressure on Member States'pension systems.
Nízke úrovne pôrodnosti znamenali, že menej ľudí v práci bude podporovať viac dôchodcov (ktorí súčasne budú žiť dlhšie) a tento fakt vyvíjaltlak na dôchodkové systémy členských štátov.