natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At around 3 % a year, freight transport is increasing faster than gross domestic product (GDP), which is growing at around 2 % annually.
Nákladná doprava s rastom asi 3 % ročne rastie rýchlejšie a hrubý domáci produkt (HDP), ktorý ročne rastie asi o 2 %.
Passenger transport is increasing at the same rate as GDP.
Osobná doprava rastie rovnakou mierou ako HDP.
The reasons are complex but largely linked to socio-economic factors such as the expansion of the EU internal market, which is driving the rise in freight transport.
Príčiny sú zložité, no poväčšine spojené so socioekonomickými faktormi, napríklad zväčšovaním vnútorného trhu EU, ktoré ťahá rast nákladnej dopravy.
For passenger transport, the reasons include increased car use for commuting, leisure and tourism.
Pri osobnej doprave príčiny obsahujú zvýšenie používania áut pri dochádzke za prácou, vo voľnom čase a pri cestovaní.
Transport emissions of air pollutants
Skleníkové plyny*
Particulates**
Partikulárne látky**
Ozone precursors***Acidifying substances**** ns po rt emissions of air pollutants a rT
Ozónové prekurzory***Okysľujúce látky**** do pr
Carbon dioxide emissions continue to rise as transport demand outstrips improvements in energy-related emissions.
Keďže dopyt po doprave prevyšuje zlepšenie v oblasti emisií týkajúcich sa energií, emisie oxidu uhličitého nepretržite rastú.
Reductions for particulates (24 %), carbon monoxide (46 %), nitrogen oxides (24 %), volatile organic compounds (47 %) and lead (100 %) come partly from innovations in exhaust gas treatment technology and partly from changes in fuel composition.
Zníženie emisií pevných častíc (24 %), oxidu uhoľnatého (46 %), oxidov dusíka (24 %), prchavých organických látok (47 %) a olova (100 %) sa dosiahli čiastočne inováciami technológie na čistenie výfukových plynov a čiastočne zmenami zloženia paliva.
Further improvements will take place as even stricter regulations come into force in the coming years and as older vehicles are replaced with newer ones.
Keď v najbližších rokoch vstúpia do platnosti ešte prísnejšie obmedzenia a staršie vozidlá sa budú nahrádzať novšími, vzniknú ďalšie prínosy.
Sulphur dioxide is a different case: large reductions in road transport emissions (61 %) have been offset by a similar increase in emissions from international maritime transport.
Pri oxide síričitom je situácia iná: rozsiahle zníženie emisií pri cestnej doprave (61 %) je vyvážené podobným nárastom emisií vznikajúcich pri medzinárodnej námornej doprave.
Thus in effect the exposure of people to sulphur dioxide has been reduced but not the overall emissions.
Vystavenie ľudí oxidu síričitému sa teda znížilo, jeho celkové emisie však nie.
Austria
EÚ-15
United Kingdom
Francúzsko
The value of variable charges for goods transport on roads decreased in many EU Member States between 1998 and 2001.
Výška variabilných poplatkov za dopravu tovaru po ceste sa v rokoch 1998 až 2001 v mnohých členských štátoch EU znížila.
In overall terms, variable charges in EU-15 fell by 7 % in this period.
Celkovo variabilné poplatky v EU-15 za toto obdobie poklesli o 7 %.
This is partly a result of the protests in September 2000 by freight transport companies, farmers and fishermen against rising fuel prices.
Čiastočne ide o výsledok protestov nákladných dopravcov, farmárov a rybárov voči rastúcim cenám palív v septembri 2000.
The diesel tax is still the most important instrument in value terms.
Z hľadiska výšky je daň z paliva stále najdôležitejším nástrojom.
In addition several EU countries, e.g. Germany, Austria and the UK, plan to introduce distance-based charges.
Niekoľko krajín EU, napríklad Nemecko, Rakúsko a Spojené kráľovstvo, plánuje zaviesť poplatky založené na vzdialenosti.
These will help to reduce road transport's net external costs to the environment.
Tieto pomôžu znížiť čisté externé náklady cestnej dopravy dopadajúce na životné prostredie.
Total variable charges for heavy goods vehicles (Euro/km)
Celkové variabilné poplatky za vozidlá pre ťažkúnákladnú dopravu (Euro/km)
Air pollution: Damaging health in cities
Znečistenie ovzdušia: Poškodzuje zdravie v mestách
High concentrations of groundlevel ozone and fine particulates are causing human health problems in cities.
Vysoké koncentrácie prízemného ozónu a jemných častíc spôsobujú v mestách ľuďom zdravotné problémy.
Despite reductions in emissions, much of Europe's urban population remains exposed to concentrations of these pollutants exceeding the levels set to protect human health.
Napriek redukcii emisií zostáva veľká časť európskych obyvateľov miest vystavená takým koncentráciám týchto znečisťujúcich látok, ktoré prekračujú úrovne, stanovené na ochranu ľudského zdravia.
Further action is needed to bring down pollution, especially as limits and targets may be tightened in response to growing evidence of health impacts at concentrations below the current values.
Je potrebné, aby sa znečistenie znížilo, predovšetkým vzhľadom na to, že limity a ciele sa môžu sprísniť aj pod vplyvom pribúdajúcich dôkazov zdravotných dopadov koncentrácií pod súčasnými hraničnými hodnotami.
32 their shared precursors (
Prízemný ozón a jemné častice, ktoré sú znečisťujúcimi látkami, sú prepojené prostredníctvom ich spoločných prekurzorov (32), konkrétne oxidov dusíka
X volatile organic compounds (NMVOCs).
) a nemetánových prchavých organických zložiek (NMVOC).
When inhaled, both ozone and particulates have adverse effects on human health. These include aggravation of respiratory conditions such as asthma (from short-term exposure) and respiratory and cardiovascular illness as well as premature mortality (from longterm exposure) (33).
Pri x vdýchnutí má ozón aj častice nepriaznivý účinok na ľudské zdravie, vrátane zhoršenie stavov pri chorobách dýchacích ciest ako astma (z krátkodobého vystavenie) a respiračné a kardiovaskulárne ochorenia a predčasnú úmrtnosť (z dlhodobého vystavenia) (33).
Their effect is likely to be additive, at least in the short
Minimálne z krátkodobého hľadiska sa pritom ich vplyv spočítava (34).
These health impacts are caused by high concentrations that occur mainly in the urban areas of central, eastern and southern Europe.
Tieto vplyvy na zdravie sú zapríčinené vysokými koncentráciami, ktoré sa vyskytujú predovšetkým v mestských oblastiach strednej, východnej a južnej Európy.
For particulates, high levels occur over the whole year, while ozone is mainly a problem during the summer months.
Pri časticiach sa vysoké úrovne dosahujú počas celého roka, ozón je problémom predovšetkým v letných mesiacoch.
Ozone levels were especially high during the summer heatwave of 2003.
Úrovne ozónu boli mimoriadne vysoké počas letnej tepelnej vlny v roku 2003.
Some people are more vulnerable to high concentrations of ozone and fine particulates than others.
Niektorí ľudia sú citlivejší na vysoké koncentrácie ozónu a jemných častíc ako iní.
The worst effects are generally seen in children, asthmatics and the elderly, as well as those exercising outdoors.
Najhoršie sa prítomnosť znečisťujúcich látok prejavuje na deťoch, astmatikoch a starších ľuďoch, ako aj na tých, ktorí cvičia vonku.
Despite recent reductions in emissions of both ozone precursors and fine particulates (by 30 % and 36 % respectively from 1990 to 2001), it is estimated that up to 45 % of Europe's urban population remains exposed to particulate concentrations exceeding limit values and up to 30 % to ozone concentrations above target levels for protecting human health.
Napriek nedávnym obmedzeniam emisií prekurzorov ozónu a jemných častíc (o 30 % a 36 % od roku 1990 do roku 2001) sa odhaduje, že až 45 % obyvateľstva európskych miest zostáva vystavených nadlimitným koncentráciám jemných častíc a až 30 % zostáva vystaveným koncentráciám ozónu prekračujúcim hraničné úrovne pre ochranu ľudského zdravia.
The emission cuts achieved so far have been mainly due to the introduction of catalysts on new cars and to the implementation of the EU solvents directive, which has led to lower emissions from industrial processes.
Doterajšie zníženie emisií bolo dosiahnuté predovšetkým vďaka zavedeniu katalyzátorov na nových autách a vďaka zavedeniu smernice EU o rozpúšťadlách, ktorá viedla k nižším emisiám z priemyselných procesov.
There is now growing evidence of adverse health effects from concentrations of fine particulates and ozone at levels below the values currently set to protect health.
V súčasnosti pribúdajú dôkazy o nepriaznivých účinkoch koncentrácií jemných častíc a ozónu pod hranicou, ktorá je v súčasnosti stanovená na ochranu zdravia, na zdravie.
Discussions are under way within the framework of the EU Clean Air for Europe process (35) that may lead to present limits being reconsidered and eventually tightened.
V rámci procesu Čistý vzduch pre Európu (35) prebiehajú rokovania, ktoré by mohli viesť k prehodnoteniu a prípadnému sprísneniu súčasných limitov.
Proposals under discussion include se�ing longterm reduction targets for 2020 for both air quality concentrations and pollutant emissions.
Doterajšie návrhy zahŕňajú stanovenie dlhodobých cieľov na zníženie do roku 2020 pre kvalitu ovzdušia prostredníctvom koncentrácií a emisií znečisťujúcich látok.
Technology measures, demand management options and economic instruments are also being considered.
Zvažujú sa aj technologické opatrenia, možnosti riadenia spotreby a ekonomické nástroje.
Airbase includes data for particulates (PM
Európsky informačný systém o kvalite ovzdušia Airbase obsahuje údaje o pevných časticiach v zd u ši a
Particulates**
Partikulárne látky** ov ys ta
30 the fraction of particles with a diameter of
30 menej), ozóne a oxidoch dusíka. V rokoch
(%ofurbanpopulation)
(% z mestského o by v
10 µm or less), ozone and nitrogen dioxide. Between 1996 and 2001, 25–45 % of the urban population was exposed to particulateconcentrations in excess of the EU limit value and 20–30 % to ozone concentrations above the EU target value for ozone.
1996 až 2001 bolo 25–45 % obyvateľstva miest vystavených koncentráciám častíc, ktoré presahovali limit EU, a 20–30 % obyvateľstva miest bolo vystavených koncentráciám ozónu, ktoré prekračovali cieľové úrovne EU pre ozón.
The urban population for which exposure estimates can be made increased from 51 to 103 million people over the same period.
Obyvateľstvo miest, ktorého sa odhad vystavenia týka, sa v rovnakom období rozrástlo z 51 na 103 miliónov ľudí.
Data reliability has therefore increased substantially, but data between 1996 and 2001 make it difficult to draw firm conclusions on exposure trends for either ozone or particulates.
1996 a 2001 sťažujú stanovenie pevných záverov o trendoch vo vystavení pôsobeniu ozónu alebo jemných častíc.
Portugal Spain Belgium Ireland Austria Denmark Greece EU-15 France Slovenia Luxembourg Netherlands Sweden Italy Finland Germany Hungary United Kingdom Romania Poland Czech Republic Slovak Republic Bulgaria Lithuania Latvia
Portugalsko Španielsko Belgicko Írsko Rakúsko Dánsko Grécko EÚ-15 Francúzsko Slovinsko Luxembursko Holandsko Švédsko Taliansko Fínsko Nemecko Maďarsko Spojené kráľovstvo Rumunsko Poľsko Česká republika Slovenská republika Bulharsko Litva Lotyšsko
Gap between emissions of ozone precursors* and National Emission Ceilings Directive or Gothenburg protocol targets.(Index points of distance between emissions and linear target path)
Rozdiel medzi emisiami ozónových prekurzorov* a Smernicou o národných stropoch pre emisie alebo cieľmi Gothemburgského protokolu.(Ukazovatele vzdialenosti medzi emisiami a lineárnou cieľovou dráhou vyjadrené v bodoch)
In 2001 country is on track to meet its target
V roku 2001 je krajina na ceste splniť svoj cieľ
In 2001 country is not on track to meet its target
V roku 2001 nie je krajina na ceste splniť svoj cieľ
% of population exposed
V rokoch 1990 až 2001 sa emisie prízemných prekurzorov ozónu znížili v EU-15 od 30 % a v nových 10 o 43 %.
Particulates*
Partikulárne látky*
European countries; for particulates (PM
50˚ krajinách, pri jemných časticiach (PM
10 exceedances occur mainly in parts of Europe
10 prekročenia nastávajú v častiach Európy so suchým alebo kontinentálnym podnebím. PM
Concentrations of nitrogen dioxide (NO
Koncentrácie oxidov dusíka (NO
10˚ almost exclusively at urban monitoring stations, especially those near heavy road traffic.
10˚ nad ročným limitom sa zaznamenávajú takmer
Climate change: Growing evidence of impacts
Zmena podnebia: Pribúdajúce dôkazy o dopadoch
The climate is projected to continue changing, globally and in Europe, over the next 100 years.
V horizonte najbližších 100 rokov sa globálne aj v Európe očakáva pokračovanie klimatických zmien.
Evidence is growing of climate change's impacts on human and ecosystem health as well as economic viability.
Pribúdajú dôkazy o dopadoch klimatických zmien na zdravie ľudí a ekosystémov a na ekonomickú životaschopnosť.
Substantial reductions in emissions of greenhouse gases will be required to ensure that Europe meets its short-term emission targets.
Na splnenie zníženia krátkodobého cieľa Európy v oblasti emisií bude potrebné podstatné zníženie emisií skleníkových plynov.
Adaptation measures to manage the negative impacts of climate change also need to be put into place.
Rovnako sa musia zaviesť prispôsobujúce opatrenia na riadenie negatívnych dopadov klimatických zmien.
Combating climate change is a key environmental priority for the European Union.
Pre Európsku úniu je boj s klimatickými zmenami kľúčovou environmentálnou prioritou.
The average temperature in Europe has increased by 0.95 °C over the past 100 years and is projected to rise by as much as a further 6.3 °C by 2100. This contrasts with the European Union's indicative target of limiting the longterm global temperature increase to 2 °C. Sea levels are also rising (by up to 0.2 m over the past century) and are projected to increase further.
Priemerná teplota v Európe sa za posledných 100 rokov zvýšila o 0.95 °C a do roku 2100 sa očakáva jej nárast o ďalších 6.3 °C, čo je v nesúlade s indikatívnym cieľom Európskej únie obmedziť dlhodobé globálne otepľovanie na 2 °C. Dvíhajú sa úrovne morí (za posledné storočie takmer až o 0.2 m) a očakáva sa ich ďalší rast.
Impacts on glaciers can be seen too, as all of Europe's glacial regions except one are in retreat (36).
Viditeľný je aj dopad na ľadovce, všetky európskej ľadovcové regióny okrem jedného sú na ústupe (36).
The consequences of climate change include economic losses resulting from weather and climate-related events such as floods, storms and droughts.
Následky klimatických zmien obsahujú ekonomické straty vyplývajúce z udalostí súvisiacich s počasím a podnebím, napríklad so záplavami, búrkami a suchom.
In Europe these losses have increased substantially over the past 20 years to an average of EUR 10 billion in the 1990s.
V Európe sa tieto straty za posledných 20 rokov podstatne zvýšili až na priemerných 10 miliárd eur v 90. rokoch.
The number of disastrous weather and climate-related events in Europe per year doubled over the 1990s compared with the previous decade, while non-climatic events such as earthquakes remained constant.
Ročný počet katastrofických udalostí v Európe týkajúcich sa počasia a podnebia sa v 90. rokoch v porovnaní s predchádzajúcim desaťročím zdvojnásobil, pričom neklimatické udalosti, napríklad zemetrasenia, zostali konštantné.
Four of the five years with the largest economic losses have occurred since 1997.
Od roku 1997 sme zaznamenali štyri z piatich rokov s najväčšími ekonomickými stratami.
Other impacts include an increase of about ten days in the average growing season in Europe over the past 20 years.
Iné dopady obsahujú predĺženie priemerného vegetačného obdobia v Európe o cca 10 dní za posledných 20 rokov.
However, projections indicate that this positive development may in some areas be counteracted by an increased risk of water shortage, which would harm vegetation.
Prognózy však ukazujú, že tento kladný vývoj môže byť na niektorých miestach eliminovaný zvýšeným rizikom nedostatku vody, ktorý by vegetácii poškodil.
These changes in growing season length may require adaptation measures and changes in agriculture and nature protection strategies.
Tieto zmeny dĺžky vegetačného obdobia si môžu vyžiadať adaptačné opatrenia a zmeny v stratégii poľnohospodárstva a ochrany prírody.
The Kyoto Protocol has set a target of reducing greenhouse gas emissions from industrialised countries to 5 % below 1990 levels by the period 2008–2012.
Kjótsky protokol stanovil cieľ na zníženie emisií skleníkových plynov z priemyselných krajín na 5 % pod hranicu roku 1990 v období rokov 2008–2012.
A recent study confirms previous estimates that to mitigate climate change in the longer term much larger global emission reductions would be needed (37).
Nedávna štúdia potvrdzuje predchádzajúce odhady, že na dlhodobú elimináciu klimatických zmien by bolo potrebné omnoho rozsiahlejšie globálne zníženie emisií (37).
Several European Union Member States have set indicative targets for substantially cu�ing their emissions.
Niekoľko krajín Európskej únie má stanovené indikatívne ciele na podstatné zníženie ich emisií.
For example, the United Kingdom and Germany have reduction targets of 60 % and 30 % (from 1990 levels), to be met by 2050 and 2030 respectively.
Napríklad Spojené kráľovstvo a Nemecko majú ciele zníženia vo výške 60 % a 30 % (úrovne roku 1990), ktoré chcú dosiahnuť do roku 2050, resp. 2030.
Even if Europe and other regions substantially reduced their emissions of greenhouse gases over the next few decades the climate system is expected to continue changing over the coming centuries.
Aj v prípade, že Európa a iné regióny v najbližších desaťročiach podstatne znížia svoje emisie skleníkových plynov, v nasledujúcich storočiach sa naďalej budú očakávať zmeny klimatického systému.
This is due to the long time delay before emission reduction policies have an effect on greenhouse gas concentrations and, in turn, on the climate.
Tento fakt je zapríčinený dlhým oneskorením pred účinkom politiky zníženia emisií na koncentrácie skleníkových plynov a teda na podnebie.
Therefore, in addition to reducing emissions, adaptation to climate change is increasingly needed, not only in developing countries, which are the most vulnerable, but also in Europe.
Preto je okrem znižovania emisií potrebná aj adaptácia na klimatické zmeny, a to nielen v rozvíjajúcich sa krajinách, ktoré sú najzraniteľnejšie, ale aj v Európe.
Observed temperature trend in Europe
Sledované teplotné trendy v Európe
Summer at u re
Letné
Winter
Teplotné zm en
( compared to 19 6 1 – 1990 a
Zimné priemeromvobdobí1961–1990v°C)
Global average temperature has increased by 0.7 (± 0.2) °C over the past 100 years.
Za posledných 100 rokov sa priemerná globálna teplota zvýšila o 0.7 °C (± 0.2 °C).
The 1990s were the warmest decade in the observational record, and 1998, 2002 and 2003 the ho�est years.
90. roky boli najteplejší desaťročím v sledovanom období a roky 1998, 2002 a 2003 boli najteplejšími rokmi.
Europe has warmed more than the global average, with a 0.95 °C increase since 1900. The EU target of limiting the global temperature rise to no more than 2.0 °C above pre-industrial levels is likely to be exceeded around 2050.
Európa sa zohrieva rýchlejšie ako globálne otepľovanie, od roku 1900 teploty stúpli o 0.95 °C. Cieľ EU pri obmedzovaní globálneho otepľovania na najviac 2.0 °C nad priemyselnou úrovňou bude pravdepodobne prekročený už okolo roku 2050.
Impacts of climate change are o�en not determined by the annual average temperature but by seasonal temperature.
Dopady klimatických zmien často nie sú určené ročnou priemernou teplotou, ale teplotou v určitom období.
For example, the start and end of a growing season are determined by spring and autumn temperatures, while changes in winter temperature are important for species' survival rate in winter.
Napríklad začiatok a koniec vegetačnej sezóny je stanovený jarnými a jesennými teplotami, zmeny v teplote v zime majú vplyv na prežitie druhov v zimnom období.
Glaciers in all European glacial regions except for Norway are in retreat, consistent with the global trend.
Ľadovce vo všetkých ľadovcových oblastiach v Európe okrem Nórska sú v súlade s globálnym trendom na ústupe.
Norwegian coastal glaciers are expanding due to increased snowfall in winter.
Norské pobrežné ľadovce sa vďaka zvýšeným snehovým zrážkam v zimnom období zväčšujú.
From 1850 to 1970, glaciers in the European Alps lost approximately one third of their area and one half of their mass.
V rokoch 1850 až 1970 ľadovce v európskych Alpách stratili približne jednu tretinu svojej rozlohy a asi polovicu svojej hmotnosti.
Since 1980, another 20–30 % of the remaining ice has been lost.
Od roku 1980 sa stratilo ďalších 20–30 % zvyšného ľadu.
Current glacier retreat is now reaching levels exceeding those of the last 10 000 years.
V súčasnosti ústup ľadovcov dosahuje hodnoty, ktoré prekračujú hodnoty za posledných 10.000 rokov.
It is very likely that glacier retreat will continue.
Je veľmi pravdepodobné, že ústup ľadovcov bude pokračovať.
By 2050 about 75 % of the glaciers in the Swiss Alps are likely to disappear.
Do roku 2050 asi zmizne 75 % ľadovcov vo švajčiarskych Alpách.
The extent of Arctic sea ice is also decreasing by about 0.3 % per annum, a trend that has been recorded for the past 25 years (38).
Plocha Arktického mora sa tiež každoročne o 0.3 % zväčšuje, pričom tento trend zaznamenávame už 25 rokov (38).
* Specific net mass balance (cumulative): i.e. the net change is glacial volume expressed as the equivalent amount of liquid water averaged over the surface of the glacier (m/year).
* Čistý rozdiel v mernej hmotnosti (kumulatívne): t.j. čistá zmena v objeme ľadovca vyjadrená ako ekvivalentné množstvo tekutej vody, ktorá sa priemerne nahromadí na povrchu ľadovca (m/rok).
0 -5 seasonlength(days)
0 n é zmena v
The average annual growing season in most areas of Europe has increased by about 10 days over the past 20 years and will further lengthen in the future.
Priemerné ročné vegetačné obdobie sa vo väčšine oblastí v Európe za posledných 20 rokov predĺžilo asi o 10 dní a v budúcnosti sa ďalej predĺži.
Green biomass (needles and leaves) of vegetation increased by 12 %, an indicator of enhanced plant growth.
Zelená biomasa (ihličie a listy) vegetácie vzrástli o 12 %, čo je ukazovateľom rozšíreného rastu rastlín.
These positive effects of rising temperature on plant growth may be offset by an increased risk of water shortage that would harm vegetation.
Tieto kladné vplyvy stúpajúcich teplôt môže vyvážiť zvýšené riziko nedostatku vody, ktorý by vegetácii uškodil.
Some crops and trees need low temperatures in winter to trigger bud bursting in spring.
Niektoré plodiny a stromy potrebujú v zime nízke teploty, aby v lete prudko rástli.
These species can no longer grow in areas where winter temperatures are becoming too high.
Tieto druhy už nedokážu žiť v oblastiach, kde zimné teploty príliš stúpnu.
This dataset does not cover France, Italy, Spain or Portugal.
Tieto údaje sa nevzťahujú na Francúzsko, Taliansko, Španielsko a Portugalsko.
Information sources
Informačné zdroje
Indicator name in EEA Signals 2004
Názov ukazovateľa v Signáloch EEA 2004
United Nations Secretariat, Population Division of the Department of Economic and Social Affairs
Sekretariát OSN, Odbor hospodárskych a sociálnych záležitosti, oddelenie obyvateľstva
Annual macroeconomic database (Ameco), DG ECFIN, European Commission.
Výročná makroekonomická databáza (Ameco), DG ECFIN, Európska komisia.
Bird populations
Európska komisia
Agriculture: Impactingbiodiversity
Poľnohospodárstvo: Dopad na biodiverzitu
European Bird Census Council (EBCC); Wetlands international, international waterbird census
Európska rada pre sčítanie vtáctva (EBCC); Wetlands international, medzinárodné sčítanie vodných vtákov
Organic farming area
Výmera s organickým obrábaním
Welsh Institute of Rural Affairs
Welsh Institute of Rural Affairs (Waleský inštitút pre vidiecke záležitosti)
European Environment Agency (Eurowaternet)
Európska environmentálna agentúra (Eurowaternet)
European Environment Agency (Eurowaternet)
Koncentrácia dusičnanov v podzemnej vode
Nitrate concentrations in groundwater
Európska environmentálna agentúra (Eurowaternet)
Nature: Maximising the value of protected areas
Príroda:Maximalizácia hodnoty chránených oblastí