natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For example, the Swedish government in 2001 increased taxes on diesel, heating oil and electricity and lowered income taxes and social security contributions.
Švédska vláda napríklad v roku 2001 zvýšila dane z nafty, vykurovacích olejov a elektrickej energie a znížila dane z príjmu a príspevky na sociálne zabezpečenie.
As a result, Sweden has been able to lower its greenhouse gas emissions more quickly than anticipated.
Výsledkom je, že Švédsko dokázalo znížiť emisie skleníkových plynov rýchlejšie než očakávalo.
And in Denmark, a tax on extremely toxic nickel-cadmium batteries caused customers to switch to less toxic alternatives.
V Dánsku zasa daň na mimoriadne jedovaté niklovo-kadmiové batérie prinútila zákazníkov prejsť k menej toxickým alternatívam.
Communicating: Sustainable development is at the heart of the EU’s actions and, in order to maximise success, the EU is emphasising the importance of communication.
Komunikácia: Trvalo udržateľný rozvoj je ústredným motívom konania EÚ, ktorá zdôrazňuje význam komunikácie, aby maximalizovala svoj úspech.
People, at all levels, need to get together to share their experience of which policies work and which don’t.
Ľudia na všetkých úrovniach sa musia spojiť a podeliť sa o svoje skúsenosti z toho, ktoré politiky fungujú a ktoré nie.
Businesses need to talk with their local authorities, national governments with the EU, and regional governments with their citizens.
Podniky musia hovoriť s miestnymi orgánmi, vlády jednotlivých štátov musia hovoriť s EÚ a regionálne samosprávy musia hovoriť so svojimi občanmi.
Taxes need to be explained, the logic behind measures from local recycling projects to spending on third world poverty needs to be understood by everyone.
Je potrebné vysvetľovať dane a každý musí chápať logiku, z ktorej opatrenia vychádzajú, počínajúc miestnymi recyklačnými projektmi, až po výdavky na chudobu v krajinách tretieho sveta.
Staying on track: Words must be put into action.
Neustále úsilie: Slová sa musia zmeniť na činy.
Starting in 2007 the Commission will submit a progress report every two years, covering all that has been done throughout the EU to promote sustainable development.
Počínajúc rokom 2007 bude Komisia každé dva roky predkladať správu o pokroku venovanú všetkému, čo sa v celej EÚ urobilo na podporu trvalo udržateľného rozvoja.
Other tactics include: ensuring that policy makers from different EU nations learn from each other; the sharing of information, and the development of a set of indicators to show precisely what is working and what is not.
K ďalšej taktike patrí aj: zabezpečenie, aby sa tvorcovia politických opatrení z jednotlivých národov EÚ učili od seba navzájom, zdieľanie informácií a vytvorenie súboru ukazovateľov, ktoré presne ukážu, čo funguje a čo nie.
Making a difference
Zmena je možná
These goals are not just pie in the sky.
Tieto ciele nie sú len vzdušné zámky.
There is a clear awareness that now is the time to put the measures, outlined in this booklet, into practice.
Existuje silné povedomie o tom, že teraz je ten správny čas na praktické zavedenie opatrení uvedených v tejto brožúre.
To do so, a two-pronged attack is necessary and this is where the notion of active citizenship comes in.
Na to je potrebný útok v dvoch líniách, a práve tu sa otvára priestor pre aktívne občianstvo.
Legal measures, tax incentives, polluter pays - all these elements put us on the right track to sustainable development.
Právne opatrenia, daňové stimuly, poplatky pre pôvodcov znečistenia – všetky tieto prvky nás vedú po správnej ceste k trvalo udržateľnému rozvoju.
But if we don’t do our part to meet the challenges facing us in this generation, future generations will inherit a world that is impoverished.
Ak však my sami nezohráme svoju úlohu vo výzvach, ktorým čelí naša generácia, budúce pokolenia zdedia svet v zúboženom stave.
The purpose of this booklet is to let you know what is being done by the EU and what can be done by individuals.
Účelom tejto brožúry je informovať o tom, čo robí EÚ a čo môže urobiť jednotlivec.
We will outline the measures taken at EU level and offer simple, practical ideas that can be applied on a day-to-day basis by you.
Načrtneme opatrenia prijímané na úrovni EÚ a ponúkneme jednoduché praktické nápady, ktoré môžete sami každý deň uplatňovať.
You and the EU together can make sustainable development a reality.
Trvalo udržateľný rozvoj sa vďaka vám spolu s EÚ môže stať realitou.
SUSTAINABLE DEVELOPMENT CLIMATE CHANGE
TRVALO UDRŽATEĽNÝ ROZVOJ KLIMATICKÉ ZMENY
Climate change is no longer a distant threat, it’s here now and it’s speeding up.
Zmena klímy už nie je vzdialenou hrozbou, je tu a teraz a zrýchľuje sa.
Around the world, many areas are already struggling to cope with rising temperatures.
Mnohé časti sveta už bojujú so zvyšujúcimi sa teplotami.
So far, we’re talking about a global average of 0.76°C compared with the beginning of the industrial revolution.
Zatiaľ hovoríme o celosvetovom priemere 0,76 °C v porovnaní s teplotou na začiatku priemyselnej revolúcie.
But the trend looks set to continue and its impact to get worse.
Zdá sa však, že tento trend bude pokračovať a jeho dosah sa bude zhoršovať.
Europeans are feeling the effects of global warming: droughts, floods, heat waves and forest fires are all becoming more and more frequent.
Európania už pociťujú vplyvy globálneho otepľovania: suchá, povodne, vlny horúčav a lesné požiare sú čoraz častejšie.
This is just a taste of what’s in store.
A to je len malá ukážka toho, k čomu všetkému môže dôjsť.
Climatologists at the UN’s Intergovernmental Panel for Climate Change (IPCC) warn us of a further rise of as much as 4°C between 1990 and 2100.
Klimatológovia z Medzivládneho panelu pre zmenu klímy Organizácie Spojených národov (IPCC) nás varujú pred ďalším nárastom až o 4 °C v rozmedzí rokov 1990 a 2100.
What we’re seeing now is largely the result of billions of tonnes of CO2 released into the atmosphere each day from burning coal, oil and natural gas.
To, čoho sme dnes svedkami, je z veľkej miery výsledkom miliárd ton CO uvoľňovaných každý deň do atmosféry zo
These fossil fuels provide us with the energy we need to run our cars, heat our homes and light up our offices.
Tieto fosílne pali- vá nám dávajú energiu potrebnú na pohon áut, vykurovanie domov a osvetlenie kancelárií.
But we’re sitting on a time bomb.
Sedíme však na časovanej bombe.
Not only is our environment going to suffer, but our economy and society too.
Trpieť bude nielen naše prostredie, ale aj naše hospodárstvo a spoločnosť.
CLIMATE CHANGE
KLIMATICKÉ ZMENY
Situation on the ground
Aktuálny stav
Long considered hypothetical, the effects of climate change are now unmistakable.
Vplyvy klimatických zmien, dlho považované za hypotetické, sú dnes nepochybné.
From cooler winters to hotter summers, our seasons are increasingly marked by extremes in weather.
Ročné obdobia, počínajúc chladnejšími zimami a teplejšími letami, sa vyznačujú extrémami počasia.
Eleven of the world’s twelve warmest years on record occurred between 1995 and 2006.
Jedenásť z dvanástich najteplejších zaznamenaných rokov sa vyskytlo v období rokov 1995 až 2006.
And while this was welcome for some, it was devastating for many.
Hoci to niektorí uvítali, pre mnohých to bolo zničujúce.
The scorching heat wave that hit Europe in the summer of 2003 claimed 35,000 lives, approximately half from France.
Vlna úporných horúčav, ktorá zasiahla Európu v lete 2003, si vyžiadala 35 000 životov, z toho približne polovicu vo Francúzsku.
Many also died in Germany, Spain and Italy.
Mnoho ľudí zomrelo aj v Nemecku, Španielsku a Taliansku.
Temperatures in the UK exceeded 38°C for the first time ever recorded.
Teploty v Spojenom kráľovstve presiahli 38 °C po prvýkrát od začiatku sledovania.
These heat waves are projected to increase in both frequency and intensity in the years to come.
Predpokladá sa, že v budúcich rokoch sa zvýši početnosť aj intenzita vĺn horúčav.
But if Europe is already struggling to cope now, what will it be like then?
Ak však Európa s nimi bojuje už teraz, čo bude potom?
In the twentieth century, the temperature in Europe increased by 0.95°C compared with the global average of 0.76°C.
V dvadsiatom storočí sa teplota v Európe zvýšila o 0,95 °C v porovnaní s celosvetovým priemerom 0,76 °C.
It’s not just hotter and colder seasons that we’re experiencing, but wetter and drier ones too.
Nejde len o teplejšie a chladnejšie ročné obdobia, prežívame aj vlhkejšie a suchšie obdobia.
A contrasting picture is forming in Europe, with the north becoming wetter (10-40% since 1900) and the south becoming drier (up to 20% since 1900).
V Európe vzniká kontrastný obraz, keď sever začína dostávať viac vlahy (o 10 – 40 % od roku 1900) a juh sa stáva suchším (až o 20 % od roku 1900).
The resulting floods on on eh and and droughts on the other are having a considerable impact on agriculture and water sources.
Výsledné povodne na jednej strane a suchá na druhej majú značný vplyv na poľnohospodárstvo a vodné zdroje.
If current trends continue, this can only get worse.
Ak budú súčasné trendy pokračovať, môže to byť len a len horšie.
The economy is also affected - extreme weather conditions are blamed for 79% of economic loss due to catastrophes.
Dotýka sa to aj hospodárstva – extrémnym poveternostným podmienkam možno pripísať 79 % ekonomických strát spôsobených živlami.
On average there were twice as many incidents of disastrous weather conditions in the 1990s than in the 1980s.
V deväťdesiatych rokoch minulého storočia bolo v priemere dvakrát viac udalostí s ničivými poveternostnými podmienkami ako v osemdesiatych rokoch minulého storočia.
Patterns are emerging in the ecosystem too.
Isté tendencie možno vidieť aj v ekosystéme.
Certain plant species are moving northward now that the climate is warmer, increasing diversity in some areas and lowering it in others.
Niektoré druhy rastlín sa presúvajú na sever, keďže teraz je podnebie teplejšie, čím sa v niektorých oblastiach zvyšuje diverzita, v ďalších sa zase znižuje.
Certain insects are also taking flight, and ticks, for example, are being found further north than ever before.
Prelietavajú aj isté druhy hmyzu, napríklad kliešte možno nájsť severnejšie než kedykoľvek predtým.
The consequences of this appear to be greater tick-borne diseases in the Baltic countries and in central European countries.
Následkom toho sa zdá byť nárast kliešťami prenášaných chorôb v Pobaltí a v krajinách strednej Európy.
CLIMATE CHANGE ct re
KLIMATICKÉ ZMENY ct re
Polar bears on their retreating glaciers in the Arctic are often an iconic image of the effects of climate change.
Ľadové medvede na ustupujúcich ľadovcoch v Arktíde sú symbolom vplyvu klimatických zmien.
But not so many people know about Europe’s own retreating glaciers.
Avšak len málo ľudí vie o ľadovcoch ustupujúcich v samotnej Európe.
In the summer of 2003 alone, 10% of the remaining glacier mass in the Alps was lost and it is estimated that 75% of the glaciers in the Swiss Alps will probably have disappeared by 2050.
Len v lete roku 2003 zaniklo 10 % hmoty zostávajúcich alpských ľadovcov a predpokladá sa, že 75 % ľadovcov v švajčiarskych Alpách pravdepodobne zmizne do roku 2050.
With such widespread impact, only urgent action will do.
Pri takomto ďalekosiahlom vplyve pomôže len priama akcia.
“Climate change is a global problem that needs global solutions, not in ten or twenty years’ time but right now,” European Commission President Barroso said, during a trip to Greenland to see the effects of global warming first hand.
„Zmena klímy je celosvetový problém, ktorý si vyžaduje globálne riešenia, nie za desať ani dvadsať rokov, ale práve teraz,“ povedal predseda Európskej komisie Barroso počas cesty do Grónska, kde si z prvej ruky pozrel efekty globálneho otepľovania.
Europe is already affected but those who will suffer the most are the developing countries, where the climate is already warmer and livelihoods are largely dependent on agriculture.
Európy sa to už dotklo, najviac však budú trpieť rozvojové krajiny, kde je už i tak teplejšie podnebie a živobytie vo veľkej miere závisí od poľnohospodárstva.
The challenge is a complex one.
Ide o zložitú úlohu.
Today our main energy sources are finite reserves of fossil fuels which take millions years to replenish.
Našimi hlavnými zdrojmi energie sú dnes nie nekonečné zásoby fosílnych palív, ktorých obnova trvá milióny rokov.
There is a danger that at current consumption levels these reserves will run dry.
Existuje riziko, že pri spotrebe na súčasnej úrovni sa tieto zásoby minú.
What’s more, the International Energy Agency forecasts a 60% rise in energy needs between 2000 and 2030.
Medzinárodná energetická agentúra navyše predpovedá nárast dopytu po energiách o 60 % v období rokov 2000 až 2030.
With no one miracle energy source, the only solution lies in increasing efficiency and finding alternatives, while making full use of renewable sources.
Keďže neexistuje žiadny zázračný zdroj energie, jediným riešením je zvyšovanie efektívnosti a hľadanie alternatív so súbežným plným využívaním obnoviteľných zdrojov.
What the EU’s doing
Čo robí EÚ
Since the mid-1990s, when the IPCC first established a clear relationship between human activity and climate change, the EU has been intensifying its efforts to tackle the threat posed by climate change.
Od polovice deväťdesiatych rokov minulého storočia, keď panel IPCC po prvýkrát preukázal jednoznačný vzťah medzi činnosťou človeka a klimatickými zmenami, EÚ zintenzívňuje svoje úsilie bojovať s hrozbou zmeny klímy.
Under the 1997 Kyoto Protocol signed by 140 countries, the EU-15 as a whole committed to cutting its greenhouse gas emissions by 8%, from 1990 levels, by 2012.
V rámci Kjótskeho protokolu z roku 1997, ktorý podpísalo 140 štátov, sa EÚ-15 ako taká zaviazala znížiť do roku 2012 emisie skleníkových plynov o 8 % z úrovne v roku 1990.
Most recently, at the European Council on 9 March 2007, leaders agreed on a comprehensive package of measures, establishing a new integrated climate change and energy policy.
Dňa 9. marca 2007 sa lídri na Európskej rade dohodli na komplexnom balíku opatrení, čím sa vytvára nová integrovaná politika pre oblasť klimatických zmien a energetiky.
This would go above and beyond all previous commitments.
Prekračuje rámec všetkých predchádzajúcich záväzkov.
Reducing greenhouse gas emissions in the EU by 20% by 2020, and by 30% if international agreement is reached Improving energy efficiency by 20% by 2020 Raising the share of renewable energy to 20% by 2020 Increasing the level of biofuels in transport fuel to 10% by 2020 A quick glance at the main sources of greenhouse gas emissions in the EU reveals that the sectors most responsible are energy, industry and transport, followed closely by households and agriculture.
Stručný pohľad na hlavné zdroje emisií skleníkových plynov v EÚ ukáže, že najväčšia zodpovednosť ide na vrub sektorom ako energetika, priemysel a doprava, po čom tesne nasledujú domácnosti a poľnohospodárstvo.
Industry 20.8%
Priemysel Industry 20,8 20.8% %
Sources of greenhouse gas emissions in the EU-2004 (European Environmental Agency)
Zdroje emisií skleníkových plynov v EÚ-2004 (Európska environmentálna agentúra)
CLIMATE CHANGE is rb
KLIMATICKÉ ZMENY is rb
To identify and develop targeted means of mitigation, the EU set up a European Climate Change Programme in 2000.
EÚ v roku 2000 vybudovala Európsky program o zmene klímy zameraný na určenie a vytvorenie účelových zmierňujúcich prostriedkov.
By consulting businesses, scientists and NGOs, this programme draws up ways in which the EU can reduce its own emissions which account for 14% of global emissions.
Tento program po konzultáciách s podnikmi, vedcami a mimovládnymi organizáciami stanovuje spôsoby, ako môže EÚ znížiť svoje vlastné emisie, ktoré predstavujú 14 % celosvetových emisií.
It has so far identified 40 areas, which together can reduce Europe’s emissions by up to 16% compared with 1990 figures.
Doposiaľ sa zistilo 40 oblastí, ktoré spoločne dokážu zredukovať európske emisie až o 16 % v porovnaní s údajmi z roku 1990.
Its major achievement has been the Greenhouse Gas Emissions Trading Scheme which began in 2005.
Najväčším úspechom programu je Systém obchodovania so skleníkovými plynmi, ktorý sa spustil v roku 2005.
This is the largest multicountry, multi-sector emissions trading scheme in the world.
Ide o najväčší systém obchodovania s emisiami medzi viacerými krajinami a sektormi na svete.
It helps countries reach their CO2 obligations under the 1997 Kyoto Protocol agreement by teaming up an over-producing country with one that is under its Kyoto limit.
Pomáha štátom dosiahnuť svoje povinnosti vzťa- hujúce sa na CO vyplývajúce z Kjótskeho protokolu z roku 1997
The over producer then pays for the right to use the spare capacity of the other country concerned: in the end, both emit no more than the amount agreed on.
2 tak, že krajina s nadmernou produkciou sa spojí s krajinou, ktorá nedosahuje svoj limit podľa Kjótskeho protokolu.
A set of measures under the Ecodesign Directive is being developed to ensure that cost-effective improvements are made to the most energy-hungry products.
V rámci smernice o ekodizajne sa pripravuje súbor opatrení, ktoré zabezpečia, že vo výrobkoch spotrebúvajúcich najväčšie množstvá energie sa uplatnia zlepšenia nákladovosti.
Minimum energy efficiency requirements will be combined with clearer labelling for these products.
Minimálne požiadavky na energetickú efektívnosť sa spoja s jasnejším označovaním takýchto výrobkov.
It is estimated that improvements to central heating boilers and water heaters alone could lead to 3% less overall emissions by 2020 (compared with 2004).
Odhaduje sa, že len vylepšenia kotlov ústredného kúrenia a ohrievačov vody by mohli viesť k zníženiu celkových emisií o 3 % do roku 2020 (v porovnaní s rokom 2004).
Recycling aluminium requires ten times less energy than producing it from scratch.
Recyklácia hliníka si vyžaduje desaťnásobne menej energie než jeho prvovýroba?
Transport is another sector with great potential for mitigating climate change and a number of legislative proposals are being examined.
Doprava je ďalším sektorom s veľkým potenciálom pre zmiernenie klimatických zmien.
These include: adding aviation to the greenhouse gas emissions trading scheme; increasing the proportion of biofuels used in transport; decreasing the carbon intensity of fuel, and restoring a balance between different modes of transport.
Skúma sa množstvo legislatívnych návrhov, ku ktorým patrí: zaradenie letectva do systému obchodovania s emisiami skleníkových plynov, zvýšenie podielu biopalív používaných v doprave, zníženie intenzity oxidov uhlíka v palive a obnovenie rovnováhy medzi rôznymi spôsobmi dopravy.
The EU is also working in partnership with key players to reverse the current trend towards an increase in energy needs by identifying and eradicating the main forms of energy waste: new energy technologies are to be developed to increase the efficiency with which energy is generated and consumed.
EÚ spolupracuje v partnerstve s kľúčovými hráčmi na zvrátení aktuálneho trendu smerujúceho k zvyšovaniu dopytu po energii tak, že vyhľadáva a eliminuje hlavné formy plytvania energiou: vyvíjajú sa nové formy energetických technológií, ktoré zvýšia efektívnosť výroby a spotreby energie.
They will benefit from massive investment thanks to the EU’s Seventh Research Framework Programme for 2007-2013.
Vďaka Siedmemu rámcovému programu EÚ pre výskum na roky 2007 – 2013 sa budú tešiť obrovským investíciám.
Products, buildings and services will all be made more energy efficient and fossil fuel technologies made cleaner.
Výrobky, budovy a služby budú energeticky efektívnejšie a technológie fosílnych palív ekologicky čistejšie.
Renewable energy is also being looked at as away to further increase sustainable energy sources.
Skúma sa aj energia z obnoviteľných zdrojov ako spôsob ďalšieho zvyšovania trvalo udržateľných energetických zdrojov.
Through water power, solar energy, biofuels, biomass and geothermal energy, the EU aims to guarantee that 20% of its overall energy mix comes from renewable energy sources by 2020.
Prostredníctvom hydroenergie, slnečnej energie, biopalív, biomasy a geotermálnej energie chce EÚ zaručiť, že 20 % jej celkovej štruktúry energetických zdrojov bude do roku 2020 pochádzať z energií z obnoviteľných zdrojov.
Biofuels figure highly in this mix and are to supply 10% of petrol and diesel needs in the EU by 2020.
Biopalivá sú v tejto štruktúre vysoko zastúpené a v EÚ majú uspokojovať 10 % dopytu po benzíne a nafte do roku 2020.
Sweden currently leads Europe in its use of biofuels - with 2.3%.
V Európe v oblasti využívania biopalív momentálne vedie Švédsko s 2,3 %.
It is followed by Germany, the Czech Republic and France.
Nasleduje Nemecko, Česká republika a Francúzsko.
While each renewable source has its pros and cons, investment in technology will ensure that the EU harnesses the potential of renewables as fossil fuel-replacing sources.
Keďže každý obnoviteľný zdroj má svoje výhody aj nevýhody, investície do technológií zabezpečia, aby EÚ využila potenciál energií z obnoviteľných zdrojov na náhradu fosílnych palív.
Another alternative source is biomass and this is where the EU’s Biomass Action Plan comes in.
Ďalším alternatívnym zdrojom je biomasa a tu prichádza na rad Akčný plán EÚ pre biomasu.
Biomass includes anything that is solid and organic like wood and wood waste, straw, crop harvest residues, vegetal and animal waste.
Biomasa je všetko, čo je pevné a organické, ako napríklad drevo a odpad z dreva, slama, zvyšky po žatve, rastlinný a živočíšny odpad.
This substitutes more traditional sources like coal, petrol and gas, which are limited and polluting.
Nahrádza tradičnejšie zdroje ako uhlie, benzín a plyn, ktoré sú obmedzené a znečisťujú.
Measured in terms of ‘tons of oil equivalent’ (toe), the EU estimates the action plan will help to increase biomass use to 150 million to e in 2010.
Vo vyjadrení podľa „ton ropného ekvivalentu“ (toe) EÚ odhaduje, že tento akčný plán pomôže zvýšiť využívanie biomasy až na 150 mil. toe v roku 2010.
Security of supply is a real concern.
Skutočné obavy vzbudzuje bezpečnosť dodávok.
The New Energy Policy for Europe Action Plan, adopted by the European Council in March 2007, has as one of its main aims the provision of secure energy supplies.
Nová energetická politika pre Európsky akčný plán, ktorú v marci 2007 prijala Európska rada, má za jeden zo svojich hlavných cieľov zaistenie bezpečných dodávok energie.
But while the EU is principally concerned with its own member countries, it is not working alone.
Hoci sa EÚ zaujíma predovšetkým o svoje členské štáty, nepracuje osamote.
Several partnerships with industrialised and developing nations exist.
Existuje niekoľko partnerstiev s priemyselnými aj rozvojovými národmi.
The EU has initiated an energy dialogue with Russia, for example.
EÚ začala napríklad dialóg o energetike s Ruskom.
It hopes to ensure a high level of environmental protection and nuclear safety with this country that accounts for 7% of world CO2 emissions.
Dúfa, že sa jej podarí zabezpečiť vysokú mieru ochrany životného prostredia a jadrovej bezpečnosti v tejto krajine, ktorá sa podieľa 7 % na celo- svetových emisiách CO
Through the Kyoto Protocol’s flexibility mechanism, efforts are being made to modernise Russia’s energy sector and in doing so to promote energy efficiency and environmentally friendly technologies.
Kjótskeho protokolu sa vyvíja úsilie o modernizáciu ruského ener- getického sektora a súbežne s tým prebieha podpora pre energetickú efektívnosť a technológie neškodiace životnému prostrediu.
With the USA, an energy saving programme, Energy Star, is in place for office equipment.
V spolupráci s USA sa uplatňuje program šetrenia energiou Energy Star pre kancelárske zariadenia.
Computers, copiers, printers and computer monitors all have to meet demanding energy efficiency criteria.
Počítače, kopírky, tlačiarne a počítačové monitory musia spĺňať náročné kritériá energetickej efektívnosti.
This measure is expected to yield 30 TWh electricity savings in three years – the approximate equivalent of Hungary’s electricity demand.
Očakáva sa, že toto opatrenie prinesie do troch rokov 30 TWh úspor elektriny, čo je približne ekvivalent dopytu Maďarska po elektrickej energii.