natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Deans now have an executive function similar to the executive head and are usually appointed rather than elected.
Dnes majú dekani výkonnú funkciu podobnú výkonnému riaditeľovi a sú väčšinou menovaní a nie volení.
Deans exercise budgetary and other managerial functions and must increasingly balance the traditional role of protecting the interests of the academic staff with a strengthened managerial role.
Dekani riadia rozpočet a ostatné manažérske funkcie, a musia výraznejšie udržiavať v rovnováhe tradičnú úlohu ochrany záujmov akademického personálu so silnejúcou úlohou manažéra.
In Italy, faculties have traditionally played a key role in the governance of universities.
Ta li an sk u f a k u l ty t r a d i čne z o h rá v a ly k ľúčovú úlohu v riadení univerzít. V skuto čn o st i j e fa k u l t a c en t r om p r á v o m o c í t a l i a n s ky c h u n i v er z í t
In fact, the faculty is the real hub of power in Italian universities.
, z a v e d e n i e n o v ý c h vyu čo v a c í c h činností, v ý b e r z a m e s t na n c o v
Independent private higher education
Nezávislé súkromné vysoké školstvo
In Portugal and Norway, where the private higher education sector is accorded a relatively high level of recognition, there is a national-level body that convenes the executive heads of private HEIs, similar to the public universities’ Rectors Conferences.
V Portugalsku a Nórsku, kde rezort súkromného vysokoškolského vzdelávania má vysoký kredit, existujú národné orgány, ktoré zasadajú s výkonnými riadiacimi pracovníkmi súkromných vysokých škôl, podobne ako rektorské konferencie verejných univerzít.
The institutional governance bodies at independent private HEIs in eleven countries are regulated in the same way as public HEIs, namely: Bulgaria, the Czech Republic, Italy, Latvia, the Netherlands, Portugal (as of 2007/08), Romania, Slovenia, Slovakia, Sweden and the United Kingdom (England).
Inštitucionálne riadiace orgány na nezávislých súkromných školách v jedenástich štátoch sú regulované rovnakým spôsobom ako verejné vysokoškolské inštitúcie, konkrétne: Bulharsko, Česká republika, Taliansko, Lotyšsko, Holandsko, Portugalsko (od roku 2007/08), Rumunsko, Slovinsko, Slovensko, Švédsko a Spojené kráľovstvo (Anglicko).
Institutional governance in independent private higher education sectors are often regulated differently than in the public higher education sector.
Inštitucionálne riadenie nezávislého súkromného vysokoškolského vzdelávania je často regulované odlišne ako sektor verejného vysokoškolského vzdelávania.
In the Flemish Community of Belgium, Germany, Spain, France, Lithuania, Hungary, Malta and Austria, private HEIs can determine their own institutional governance structure.
Vo Flámskom spoločenstve Belgicka, Nemecku, Španielsku, Francúzsku, Litve, Maďarsku, na Malte a Rakúsku si môžu súkromné školy stanoviť vlastnú inštitucionálnu riadiacu štruktúru.
In several countries, there are certain specific differences in the institutional governance structure of independent private HEIs.
V niekoľkých štátoch existujú špecifické odlišnosti v inštitucionálnych riadiacich štruktúrach nezávislých súkromných vysokoškolských inštitúcií.
In the Flemish Community of Belgium, all institutions have a management structure based on representation of all staff, students and external stakeholders.
F lá m sk om spolo m a jú v š e t ky š k oly m a n a ž é r s k u štr u k t ú r u z a lo ž en ú na z a s t up ov a n í v š e t k ý c h z a m es t n a n c o v
There is a national legal framework in place in Cyprus, including official regulations that define the institutional governance bodies for private HEIs.
Z á k o n o sú k r o m n ý c h š k o l á c h v ur čuje riadiace orgány nezávisl ých súkromných vy so kývch škôl, a l e n eu r ču je ob l a s t i
Figure 2.4: External regulations on institutional governance, independent private higher education, 2006/07
Ukazovateľ 2.4.: Externé predpisy o inštitucionálnom riadení nezávislých súkromných vysokých škôl, 2006/07
Independent private higher education with different regulations than public
Nezávislé súkromné vysoké školy s odlišnými predpismi ako verejné
Independent private higher education with same regulations as public
Nezávislé súkromné vysoké školy s rovnakými predpismi ako verejné
No independent private higher education
Žiadne nezávislé súkromné vysoké školy
Luxembourg: Information not verified at national level.
Luxembursko: Informácie nie sú overené na národnej úrovni.
Portugal: As of 2007/08 and the introduction of the new law, the structure and process of establishing HEIs are now identical for independent private and public HEIs.
Portugalsko: Od roku 2007/08 prijatím nového zákona, štruktúra a proces zriaďovania vysokých škôl je rovnaký pre nezávislé súkromné a štátne vysokoškolské inštitúcie.
United Kingdom (ENG): All HEIs are classed as private institutions.
Spojené kráľovstvo (ENG): Všetky vysoké školy sú klasifikované ako súkromné školy.
Institutional governance does not differ according to whether an institution is governmentdependent or not, but financial regulation does differ as independent HEIs receive no public funds and are therefore not subject to financial regulation by the funding body.
Inštitucionálne riadenie sa nerozlišuje podľa toho či je vládou dotované alebo nie, ale finančné nariadenia sa rozlišujú, keďže nezávislé vysoké školy nedostávajú žiadne verejné finančné, zdroje a tým nie sú uvedené vo finančných nariadeniach finančného orgánu.
In order for an HEI to function successfully, all of the institutionallevel governance bodies must co-operate with each other, share information via open lines of communication and have transparent, trust-worthy processes of operation.
Aby mohli vysoké školy/VŠ úspešne fungovať, musia všetky riadiace orgány na úrovni inštitúcie spolupracovať, vymieňať si informácie prostredníctvom otvorených komunikačných liniek a mať transparentné, dôveryhodné operačné postupy.
The institutional governance can be problematic if one or the other governance body is too dominant over the others.
Inštitucionálne riadenie môže byť problematické vtedy, ak jeden alebo druhý riadiaci orgán je príliš dominantný nad ostatnými.
Instead, there must be a ‘balance of power’ between the various authorities (Bargh et al 1996; Shattock 2003).
Namiesto toho musí existovať ‘rovnováha právomoci’ medzi rôznymi inštitúciami (Bargh et al 1996; Shattock 2003).
Members of the higher education community (e.g. Bargh et al 1996; Davies 1985; Fried 2006; Scott 2003) support the incorporation of external stakeholders in institutional governance bodies.
Členovia vysokoškolskej komunity (napr. Bargh et al 1996; Davies 1985; Fried 2006; Scott 2003) podporujú vstup zástupcov externých zainteresovaných skupín do inštitucionálnych riadiacich orgánov.
External stakeholders bring outside perspectives, expertise and additional transparency to HEIs and also serve to link higher education activities with society.
Prinášajú pohľad, expertízu a doplňujúcu transparentnosť zvonku a tiež slúžia ako prepojenie vysokoškolských činností so spoločnosťou.
However, the existence of supervisory bodies composed solely or mainly of external stakeholders can be quite controversial in terms of institutional autonomy.
Avšak existencia dozorných orgánov zložených výhradne, alebo predovšetkým z externých zainteresovaných skupín môže byť vcelku kontroverzná v zmysle inštitucionálnej autonómie.
For educational organisations, this type of external guidance can clash with the traditional collegiate management style, particularly when the institution and its professoriate have only limited or indirect influence on this highlevel governance body.
Pre vzdelávacie inštitúcie môže byť tento typ externého poradenstva v rozpore s tradičným univerzitným riadiacim štýlom, zvlášť, keď inštitúcia a jej profesoriát majú iba obmedzený, alebo nepriamy vplyv na riadiaci orgán najvyššej úrovne.
Indeed, it can be very difficult for institutional management to introduce decisions taken by such a top-level body without sufficient support and input by authority figures within the institution (whose authority is often rooted in the field of expertise rather than by hierarchical status).
V skutočnosti môže byť pre inštitucionálny manažment veľmi náročné uskutočňovať rozhodnutia tohto orgánu na najvyššej úrovni, bez dostatočnej podpory a vstupu osôb v rámci inštitúcie (ktorých kompetencie často vychádzajú z ich špecializácie a nie z hierarchického postavenia).
Like at all expert organisations, members of HEIs are resistant to directives that come ‘top-down’ (Pellert 2007).
Ako vo všetkých expertných organizáciách, členovia vysokoškolských inštitúcií sú imúnni voči nariadeniam prichádzajúcim ‘zhora dolu’ (Pellert 2007).
In several countries, the supervisory body is composed of equal proportions of internal and external stakeholders, or of a majority of internal stakeholders.
V niekoľkých štátoch sa dozorný orgán skladá z rovnakého počtu zástupcov interných aj externých zainteresovaných skupín, alebo z väčšiny interných zainteresovaných skupín.
These boards represent something of a mix between the mechanisms of external guidance and managerial self-governance.
Tieto rady predstavujú niečo medzi mechanizmom externého poradenstva a manažérskej samosprávy.
In these cases, there is significantly less controversy over the issue of institutional autonomy due to the high level of involvement from within the institution.
V týchto prípadoch je výrazne menej rozporov v otázke inštitucionálnej autonómie, kvôli vysokej miery zaangažovanosti zvnútra inštitúcie.
The presence of external stakeholders can help to limit the internal biases and politicking that can influence strategic planning and financial decisions at the institutional level.
Prítomnosť externých zainteresovaných skupín môže pomôcť obmedziť internú predpojatosť a politizovanie, ktoré môžu ovplyvňovať strategické plánovanie a finančné rozhodnutia na inštitucionálnej úrovni.
Additionally, the aspect of selfgovernance can also provide the institution with a sense of ownership over the governance processes: instead of being held accountable to a (primarily) external body, the institution holds chief responsibility for the direction, planning, and monitoring of its activities.
Dodatočne, aspekt samosprávy môže poskytovať inštitúcii pocit vlastníctva riadiacich procesov: namiesto toho, aby sa zodpovedali (v prvom rade) externému orgánu, inštitúcia ovláda hlavnú zodpovednosť za riadenie, plánovanie a monitorovanie svojich činností.
Higher education officials, leaders, experts and researchers have expressed concern about the lack of professional management experience on the part of academic experts in senior-level positions in light of the ‘New Public Management’ movement that has accompanied institutional autonomy (Davies 1985; Pellert 2007; Zechlin 2007).
Vysokoškolskí úradníci, vedúci pracovníci, experti a výskumníci vyjadrili svoje obavy z nedostatku profesionálnych riadiacich skúseností akademických expertov v postavení služobne starších vo svetle hnutia ‘Nové verejné riadenie’, ktoré sprevádza inštitucionálnu autonómiu (Davies 1985; Pellert 2007; Zechlin 2007).
There are many arguments in support of selfgovernance by academic experts as the most qualified stakeholders to make decisions on the orientation of the institution and safeguard the traditional values of higher education against potentially detrimental effects of globalisation and massification.
Existuje veľa argumentov na podporu samosprávy akademickými odborníkmi ako najkvalifikovanejšej zainteresovanej skupiny na vykonávanie rozhodnutí o smerovaní školy a ochranu tradičných hodnôt vysokoškolského vzdelávania proti potencionálnemu škodlivého dopadu globalizácie a masovosti.
However, academic expertise and a vested interest in the mission and standards of higher education do not necessarily imply competence for handling the diverse demands facing higher education leaders today.
Avšak akademická odbornosť a osobný záujem o poslanie a štandardy vysokoškolského vzdelávania nemusia znamenať kompetentnosť v oblasti zvládania rôznych požiadaviek, ktorým v dnešnej dobe čelia dnešní vedúci predstavitelia vysokoškolského vzdelávania.
There are various different responses throughout Europe to the need for increased professional management competencies in higher education.
V rámci celej Európy sú rôzne reakcie na potrebu vyššej miery profesionálnych riadiacich kompetencií vo vysokoškolskom vzdelávaní.
In Finland, there is pressure at the institutional level for more professional leadership and the role of the university Senate focuses increasingly on strategic issues.
, k d e m ô žu z í s k a ť od b o rn ú p r í p r avu pracovníkom štátnych a v o b l a s t i p r o f e si o ná l ne ho r i ad e ni a
Chapter 2: Structures of Higher Education Governance society and diversified their funding base, they have had to increase and professionalize their staff who support external activities and administer external funding.
Kapitola 2: Štruktúrariadenia vysokoškolského vzdelávania n e š t á t n y ch vy s o k ý c h š k ô l m o ž n o s ť p re h ĺ b iť si s vo j u kva l i f i k á ci u a t o v L e t n ý ch š k o l á ch s t r a t e g i c k éh o m a n a ž m e n t u pre ú r a du j ú ci c h a n o v o vy m e no va n ý c h r e k t o rov a k a n c e lá r o v
HEIs in Norway began recruiting specialised administrative staff to prepare management decisions in the 1990s.
N ór sk u za ča l i p r i j í m a ť š p e ci a l i zo v an ý c h a d m in i s t r a t í v ny c h p r a co v n í k ov na p r í p r a v u m an až é r s ky ch r o z h od n u t í v 9
Higher education management has been a field of study at HEIs in Europe since 1999, although most study programmes began in 2002 or later.
Manažment vysokoškolského vzdelávania bol študijným odborom na vysokých školách v Európe od roku 1999, aj keď väčšina študijných programov začala v roku 2002, alebo neskôr.
Master’s level programmes are currently offered at certain universities in Germany, Spain, the Netherlands, Austria, the United Kingdom and Norway.
Programy na magisterskej úrovni sú v súčasnosti na niektorých univerzitách v Nemecku, Španielsku, Holandsku, Rakúsku, Spojenom kráľovstve a Nórsku.
CHAPTER 3: DIRECT PUBLIC FUNDING OF HIGHER EDUCATION INSTITUTIONS
KAPITOLA 3: PRIAME VEREJNÉ FINANCOVANIE VYSOKÝCH ŠKÔL
Although the majority of European national policies are now encouraging higher education institutions (HEIs) to rely increasingly on private sources of funding (see Chapter 4), direct public funding continues to
Hoci v súčasnosti väčšina európskych národných politík podporuje vysoké školy (VŠ), aby sa čoraz viac orientovali na súkromné finančné zdroje (pozri kapitolu 4), priame verejné financie aj naďalej zostávajú
1), within the 27 Member States of the represent a substantial share of the higher education budget.
1 najvýznamnejším podielom rozpočtu vysokých škôl. V roku 2003 (
European Union, 79.9 % of the funding for HEIs came from public sources.
79,9 % financií pre vysoké školy pochádzalo z verejných zdrojov.
In five countries, this proportion was below 70 %: Poland (69 %), Cyprus (65.8 %), Lithuania (61.8 %), Bulgaria (55.2 %) and Latvia (44.9 %).
V piatich štátoch bol tento podiel nižší ako 70 %: Poľsko (69 %), Cyprus (65,8 %), Litva (61,8 %), Bulharsko (55,2 %) a Lotyšsko (44,9 %).
The methods public authorities use to fund HEIs should be analysed closely, as they are likely to significantly influence the institutional strategies.
Metódy financovania verejných vysokých škôl by mali byť podrobnejšie analyzované, keďže významne ovplyvňujú inštitucionálne stratégie.
Very broadly speaking, some degree of change in the traditional higher education funding mechanisms has become apparent in Europe.
Vo veľmi širokom význame možno povedať, že stupeň zmien v tradičnom mechanizme financovania vysokých škôl je v Európe zjavný.
For example, funding mechanisms have traditionally involved negotiations between HEIs and the State on the amount to be awarded, the calculation of this amount on the basis of real costs incurred by institutions and the award of grants compartmentalised by budget heading.
Napríklad finančný mechanizmus tradične zahrňuje vyjednávanie medzi vysokými školami a štátom o výške prideľovanej čiastky, výpočet tejto čiastky je na základe skutočných nákladov, ktoré inštitúcia vynakladá a pridelenia grantov členených podľa rozpočtových položiek.
In contrast, for around 15 years, many countries have developed block grants and formulas to calculate the sums awarded as well as measures to tie the level of public funding to institutional performance.
Naopak, za ostatných, približne 15 rokov, mnoho štátov používa blokové granty a vzorce na výpočet pridelenej čiastky, ako aj opatrenia na viazanie úrovne verejných financií s inštitucionálnou výkonnosťou.
This trend has often gone hand in hand with new monitoring and accountability procedures.
Tento trend často ide ruka v ruke s novými postupmi monitoringu a zodpovednosti.
), Delivering on the Modernisation
V máji roku 2006 v Komuniké o modernizácií univerzít (
Agenda for Universities: education, research and innovation, the European Commission emphasised the importance of basing higher education funding more on results than on actual expenditure as well as granting institutions real autonomy and making them fully accountable to society for their performance.
Universities: education, research and innovation, Európska komisia zdôraznila závažnosť vychádzať pri financovaní vysokých škôl viac z výsledkov ako z aktuálnych výdavkov, ako aj priznaním autonómie pre inštitúcie a tým im prenechať úplnú zodpovednosť voči spoločnosti za svoje výsledky.
This chapter attempts to answer the following questions at the European country level:
Táto kapitola sa pokúša odpovedať na nasledujúce otázky štátov na európskej úrovni:
Is the public funding of HEIs based on their performance?
Zakladá sa financovanie verejných vysokých škôl na ich výsledkoch?
What are the other criteria considered?
Aké ďalšie kritériá sa berú do úvahy?
Does allocated public funding serve as an incentive for HEIs to meet strategic objectives determined at national level, for example via a performance contract?
Slúžia pridelené verejné financie podnetne pre vysoké školy, aby plnili strategické ciele, ktoré boli stanovené na národnej úrovni, napríklad prostredníctvom zmluvy o výkone?
Does research funded by the public authorities serve to support infrastructures and ongoing activities, or is it limited to grants for specific projects?
Slúži výskum financovaný z verejných zdrojov na podporu infraštruktúry a prebiehajúcich aktivít, alebo je limitovaný grantami pre špecifické projekty?
How are HEIs held accountable for the public funding they have received?
Akú zodpovednosť majú VŠ za verejné financie, ktoré dostali?
Can HEIs transfer unspent public funding from one year to the next?
Môžu VŠ prenášať nespotrebované verejné financie do nasledujúceho roka?
Do independent private HEIs have access to public funding?
Majú nezávíslé súkromné VŠ prístup k verejným finančným zdrojom?
Decisions taken by governments with respect to these questions enable different aims to be pursued, including the enhancement of quality and rationalisation of the use of resources.
Rozhodnutia vlád o týchto otázkach umožňujú sledovanie rôznych cieľov, vrátane zvyšovania kvality a racionalizácie využívania zdrojov.
The same decisions are also likely to generate extensive discussion regarding their intended or unintended repercussions for the strategic policies of HEIs (see section 3.4).
Tieto rozhodnutia majú tiež šancu na verejnú diskusiu o plánovaných alebo neplánovaných následkoch pre strategickú politiku VŠ (pozri časť 3.4).
) of HEIs in Europe, it must be pointed out that HEIs generally receive block grants, which are intended to cover several categories of expenditure.
, stravovanie študentov, do ča s ní p r a c o vn í c i a v e r e jn é i n ve s t í c i e
In Greece, there are currently five headings: staff, operational expenses, student catering, temporary staff and public investments.
, aby p o ž ia da l i š tá t n u po k l ad n i cu o p o vo l en ie p r e s un o v m edzi či a s t k a m i u r če n ý mi n a p la ty
In all other countries, the block grant is divided between the categories of expenditure depending more on the internal governance of the institution concerned.
Vo všetkých ostatných štátoch je blokový grant rozdelený medzi kategórie výdavkov, ktoré viac vychádzajú od vnútornej správy príslušnej inštitúcie.
In Belgium, Ireland (institutes of technology), France, Lithuania, Hungary, Poland and Slovenia, institutions receive block grants but they must spend them in compliance with the budget headings submitted to the funding or supervisory body.
V Belgicku, Írsku (technické inštitúty), Francúzsku, Litve, Maďarsku, Poľsku a Slovinsku dostávajú inštitúcie blokové granty, ale musia ich spotrebovať v súlade s rozpočtovými oblasťami, ktoré sú navrhnuté finančným, alebo kontrolným orgánom.
In most cases, block grants are intended to cover teaching and ongoing operational expenditure.
Vo väčšine prípadov sú blokové granty určené na pokrytie nákladov na vyučovacie a operačné prevádzkové činnosti.
In rare cases, staff salaries may be omitted.
Zriedkavo sa môžu vynechať platy pedagogických zamestnancov.
In half of the countries, block grants may fund certain kinds of research expenditure (see section 3.1.4).
V polovici štátov sa z blokových grantov môžu hradiť niektoré druhy nákladov na výskum (pozri časť 3.1.4).
In Belgium (German-speaking Community), staff salaries are paid directly from the Community budget.
Nemecké spolo če n st v o ) s a p l a ty p ed a g og i c k ý c h z a m e s tn a n c o v h r a di a p r i a m o z r o zp o čtu
Block grants do not constitute the only source of public funding.
V D án sk u s a bl o k o vé g r a n ty vz ťa hu j ú ib a na n á k la dy na v ý u čb u
3) Indirect funding is thus excluded (i.e. public transfers to the private sector in the form of public grants, public loans, and tax relief, etc.).
Vo všetkých štátoch dostávajú VŠ tiež verejné financie na špecifické účely, ako napr. investičné schémy spojené s národnými programami, sociálnymi cieľmi, financie určené na výskum, atď.
Chapter 3: Direct Public Funding of Higher Education Institutions
Kapitola 3: Priame verejnéfinancovanie vysokýchškôl
Figure 3.1: Type of main public grant, public and governmentdependent private higher education, 2006/07
Ukazovateľ 3.1.: Typ hlavného verejného grantu, verejné a vládou dotované sukromné vysoké školstvo, 2006/07
Block grant with wide autonomy
Blokový grant s rozsiahlou autonómiou
Block grant with budget proposal approved by public authorities
Blokový grant s návrhom rozpočtu schvaľovaným verejnými inštitúciami
Grant according to budget headings
Grant podľa rozpočtových položiek
Variable depending on the regional authority
Variabilný, závisí od regionálnej inštitúcie
Czech Republic: the information relates to universities.
Česká republika: Informácie sa týkajú univerzít.
Institutions at ISCED level 5B receive their grants according to budget headings.
Inštitúcie na úrovni ISCED 5B dostávajú granty podľa rozpočtových položiek.
Germany: Each Land defines the financial autonomy of HEIs.
Nemecko: Každá Land stanovuje finančnú autonómiu vysokej školy.
Ireland: The information relates to universities.
Írsko: Informácie sa týkajú univerzít.
Budget proposals for institutes of technology must be approved by the university funding body (Higher Education Authority), from 2007/08 (before 20007/08: by the Department of Education and Science).
Návrh rozpočtu pre technické inštitúty musí od akademického roku 2007/08 schváliť univerzitný finančný orgán (Higher Education Authority), (pred 2007/08: Ministerstvom školstva a vedy).
Luxembourg: Information not verified at national level.
Luxembursko: Informácie nie sú verifikované na národnej úrovni.
Finland: Concerns universities.
Fínsko: Informácie sa týkajú univerzít.
The polytechnics are subject to the budget regulations and principles applied by their maintaining organisations.
Polytechniky podliehajú rozpočtovým pravidlám a predpisom požadovaných zriaďovateľom.