natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The deficitstood at 7.6% of GDP in 2003 (see Table 11).From a financing perspective, foreign directinvestment made a significant contribution in2003 (about 2.4% of GDP), which is, however,somewhat lower than in 2002.
Z pohľadu financovania predstavovali v roku 2003 významný príspevokpriame zahraničné investície (asi 2,4% HDP),čo je však mierny pokles oproti roku 2002.Vonkajšie deficity sa premietli do rastúcejzápornej hodnoty čistej medzinárodnej investičnej pozície, ktorá vzrástla z asi 6%HDP v roku 1996 na 44% v roku 2003.
The externaldeficits translated into a growing negative netinternational investment position, which rosefrom about 6% of GDP in 1996 to 44% in 2003.It may be recalled that Latvia is a small, openeconomy with – according to the most recentdata available – a ratio of foreign trade ingoods and services to GDP of 42.3% forexports and 55.2% for imports.
Možnopoukázať aj na to, že Lotyšsko je malouotvorenou ekonomikou a podľa najnovšíchdostupných údajov dosahuje podielzahraničného obchodu s tovarmi a službami na HDP 42,3% v prípade exportu a 55,2%v prípade importu.
In 2003 exportsof goods to the euro area and to the EU as ashare of total exports amounted to 29.7% and79.3% respectively.
V roku 2003 tvoril vývoztovarov do eurozóny a do EÚ 29,7%, resp.79,3% z celkového objemu vývozu.
The corresponding figuresfor imports as a percentage of total importswere 39% and 75.4%.
Podieldovozu z eurozóny a z EÚ predstavoval 39%a 75,4% z celkového objemu dovozu.
4.4LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS
4.4.VÝVOJ DLHODOBÝCH ÚROKOVÝCH MIER
In the reference period from September 2003to August 2004 longterm interest rates in Latvia were 5.0% on average and thus stoodbelow the 6.4% reference value for the interestrate criterion (see Table 12).
V sledovanom období od októbra 2002 doseptembra 2004 nebol lotyšský lats súčasťoumechanizmu ERM II (tabuľka 9a).
of the Latvian lats against the euro in thereview period mainly reflected movements inthe euro against the US dollar and, to a smallerextent, against the Japanese yen and the poundsterling.
Vzhľadomna režim výmenných kurzov odrážal vývojlotyšského latsu voči euru najmä vývoj euravoči americkému doláru a v menšej miere vývojeura voči japonskému jenu a britskej libre.Konkrétne sa na oslabení lotyšského latsu vočieuru od októbra roku 2002 do konca roku 2003prejavila sila eura voči ostatným významnýmmenám.
Specifically, the strength of the euroagainst the other major currencies between October 2002 and the end of 2003 translatedinto a weakening of the Latvian lats against theeuro in the same period.
Následne sa výmenný kurz latsu vočieuru v podstate stabilizoval.
Subsequently, thelatseuro exchange rate broadly stabilised.Against this background, the Latvian currencyconsistently traded at a much weaker level thanits October 2002 average exchange rate againstthe euro (0.595 lats per euro, normalised to100 in Chart 5), which is used as a benchmarkfor illustrative purposes in the absence of an ERM II central rate, following a conventionadopted in earlier reports, while not reflectingany judgement as to the appropriate level of theexchange rate (see Chart 5 and Table 9a).
V tejto situácii salotyšská mena stále obchodovala na oveľaslabšej úrovni než bol jej priemerný výmennýkurz voči euru v októbri 2002 (0,595 latsov zaeuro, zodpovedá hodnote 100 v grafe 5), ktorýsa používa ako referenčný na ilustratívne účelyv súlade s konvenciou prijatouv predchádzajúcich správach, keďže centrálnaparita ERM II neexistuje, pričom nevyjadrujehodnotenie primeranosti výmenného kurzu(graf 5 a tabuľka 9a).
Themaximum downward deviation from thisbenchmark – based on tenday movingaverages of daily data – was 13.1%.
Maximálna dolnáodchýlka od tohto kritéria – na základe 10dňových kĺzavých priemerov z denných údajov– bola 13,1%.
In theperiod under review the exchange rate of thelats against the euro showed a relatively highdegree of volatility, as measured by annualisedstandard deviations of daily percentagechanges (see Table 9b).
Podľa meraní prostredníctvom priemerných ročných štandardných odchýlokz denných percentuálnych zmien (tabuľka 9b)v sledovanom období výmenný kurz latsu voči euru vykazoval relatívne volatility. Zároveň sa vysoký zvýšil mier
From 2001 until early 2003, longterm interestrates in Latvia declined, reflecting lowinflationary pressures (see Chart 6a).2Sincethen, they have stabilised and fluctuated in avery narrow range around 5%.
V sledovanom období od septembra 2003 doaugusta 2004 dosahovali dlhodobé úrokovémiery v Lotyšsku v priemere 5,0%, čo je menejnež referenčná hodnota 6,4% pre kritériumúrokových mier (tabuľka 12).
This has partlyreflected improving issuance conditions in linewith favourable economic developments in Latvia.
úrokových krátkodobých trojmesačnému stupeň rozdiel voči 0,8
Mirroring the developments in Latvianlongterm interest rates, the longterm interestrate differential with the euro area declineduntil early 2003.
Od roku 2001 do začiatku roka 2003 dlhodobéúrokové miery v Lotyšsku klesli.
It then increased slightly andmoved between 0.6 and 0.8 percentage pointfor most of the time until the end of thereference period (see Chart 6b).
V tomto vývoji percentuálneho bodu v poslednom štvrťroku2002 na 2,0 percentuálneho bodu v treťomštvrťroku 2004 (tabuľka 9b).
In August2004, the differential was 0.7 percentage point.The low longterm interest rate differential hasbeen maintained despite a significant increase
sa odzrkadlili inflačné tlaky (graf 6a).2 Odvtedysa dlhodobé úrokové miery stabilizovali a kolísali vo veľmi úzkom rozmedzí okolo 5%,
2001 is the first year for which data are available on the referencelongterm interest rate for Latvia.
SDR je menovým košom zahŕňajúcim americký dolár (45 %), euro(29 %), japonský jen (15 %) a anglickú libru (11 %), pričom váhujednotlivých mien v koši (uvedenú v zátvorkách) priraďuje od1. januára 2001 MMF na základe ich úlohy v medzinárodnomobchode a financiách.
In a longerterm context, both bilaterallyagainst the euro and in effective terms, the realexchange rate of the Latvian lats in September2004 was close to historical averages, ascalculated from the first quarter of 1996 andsince the launch of the euro (see Table 10).However, these measures should be interpretedwith caution, as Latvia was subject to a processof transition to a market economy in thereference period, which complicates anyhistorical assessment of real exchange ratedevelopments.
V dlhodobejšom kontexte – voči euru, ako ajv efektívnom vyjadrení – úroveň reálnychvýmenných kurzov lotyšského latsuv septembri 2004 zotrvávala blízko svojichhistorických priemerov podľa výpočtov odprvého štvrťroku 1996, resp. od zavedenia eura
LATVIA in the inflation differential between Latvia andthe euro area from 2003 onwards, as thisincrease was caused mainly by oneoff factors(see Section 4.1).
Nízka úroveňdiferenciálu dlhodobých úrokových mier saudržala napriek významnému nárastuinflačného diferenciálu medzi Lotyšskom aeurozónou od roku 2003, keďže príčinou tohtonárastu boli najmä jednorazové faktory (časť4.1).
The relatively stabledevelopments in the interest rate differentialsupport the continuation of sound fiscalpolicies in Latvia.
Relatívne stabilný vývoj diferenciáluúrokových mier podporuje pokračovanieprimeranej fiškálnej politiky v Lotyšsku.
For the concluding summary on Latvia, pleasesee the “Introduction and Executive Summary”.
Súhrnné hodnotenie Lotyšska je v časti „Úvoda zhrnutie“.
IIIEXCHANGE RATE DEVELOPMENTSTable 9(a) Exchange rate stability
4.VÝVOJ DLHODOBÝCH ÚROKOVÝCH MIERTabuľka 12Dlhodobé úrokové miery Graf 6(a)Dlhodobé úrokové miery
PRICE DEVELOPMENTS
Inflácia HICPCenový vývoj
General government gross debt(a)Levels
Hrubý dlh verejnej správy(a) Úroveň(b) Ročné zmeny a ich príčiny
HICP inflation Reference value
Inflácia HICPReferenčná hodnota
Stock prices (RICI Index) 4)
Bankové úvery 4)
Sources: Eurostat, national data (CPI).Note: a positive (negative) sign indicates an appreciation (depreciation).1) Total industry excluding construction, domestic sales.2) Definition conforms to ILO guidelines.
Zdroj: Eurostat, národné údaje (CPI).Poznámka: Kladné znamienko znamená zhodnotenie a záporné znehodnotenie meny.1) Priemysel okrem stavebníctva, domáci odbyt.2) Definícia v súlade so smernicami Medzinárodnej organizácie práce.
Data for 9697 are based on national definition.3) Nominal effective exchange rate.4) Annual percentage change of end of period data, ECB definition.
Údaje za roky 1996 a 1997 zodpovedajú národnej definícii.3) Nominálny efektívny výmenný kurz.4) Ročné percentuálna zmena údaja z konca obdobia, definícia ECB.
HICPAnnual percentage change Change in the average of the latest 3 months from theprevious 3 months, annualised rate, seasonally adjusted Change in the average of the latest 6 months from theprevious 6 months, annualised rate, seasonally adjusted
HICPRočná percentuálna zmena Priemerná zmena medzi poslednými tromi mesiacmi a predchádzajúcimi tromi mesiacmi, anualizovaná a očistenáo sezónne vplyvy Priemerná zmena medzi poslednými šiestimi mesiacmia predchádzajúcimi šiestimi mesiacmi, anualizovaná a očistenáo sezónne vplyvy
Chart 3 General government surplus (+) / deficit (-)
Graf 3 Prebytok (+)/deficit (-) verejnej správy
(b) Key indicators of exchange rate pressure for the Latvian lats
(b) Kľúčové indikátory tlakov na výmenný kurz lotyšského latsu
Chart 5 Latvian lats: Exchange rate againstthe euro
Graf 5 Lotyšský lats – výmenný kurz voči euru
Source: ECB.Note: An upward movement of the line indicates an appreciationof the Latvian lats, while a downward movement indicates adepreciation.
Zdroj: ECB.Poznámka: Pohyb krivky nahor znamená zhodnotenie lotyšskéholatsu a nadol jeho znehodnotenie.
Table 10 Latvian lats: Real exchange rate developments
Tabuľka 10 Lotyšský lats – vývoj výmenného kurzu
Current account plus capital account balance Combined direct and portfolio investment balance 1)Direct investment balance Portfolio investment balance Net international investment position
Saldo bežného účtu plus kapitálového účtu Spojené saldo priamych a portfóliových investícií 1) Saldo priamych investícií Saldo portfóliových investícií Čistá medzinárodná investičná pozícia
(percentages; average of observations through period)
(v percentách; priemer za obdobie) sep. 2003 až aug.
Euro area 2)
Referenčná hodnota 1)Eurozóna 2)
(a) Longterm interest rate
Diferenciál dlhodobých úrokových mier Inflačný diferenciál (HICP)
Over the reference period from September2003 to August 2004 the average rate of HICPinflation in Lithuania was 0.2%, i.e. wellbelow the reference value of 2.4% (see Table1). Based on a combination of specific factors,Lithuania is currently considered as an outlierin terms of price stability.
V sledovanom období od septembra 2003 doaugusta 2004 dosiahla priemerná miera inflácie HICP v Litve 0,2%, čo je hlboko podreferenčnou hodnotou 2,4% (tabuľka 1).Vzhľadom na kombináciu špecifickýchfaktorov sa súčasný stav v oblasti cenovejstability v Litve považuje za výnimočný.
per employee but also a strong increase inlabour productivity.
dosiahol záporné hodnoty, čo odzrkadlilonielen nízky rast odmeny na zamestnanca, aleaj výrazný nárast produktivity práce.
Moreover, import pricedevelopments strongly underpinned thedisinflationary process during most of theperiod under review.
Vývojdovozných cien navyše významne podporovalproces znižujúcej sa inflácie počas väčšinysledovaného obdobia.
At the end of the 1990simport prices fell, and they have fallen againsince 2001, this latter decline being mainlyattributable to the nominal effective exchangerate appreciation of the litas stemming fromthe weakening of the US dollar against theeuro.
Dovozné ceny klesli nakonci 90. rokov a od roku 2001 dochádza k ichďalšiemu poklesu, pričom tento druhý poklestreba pripísať najmä posilneniu nominálnehoefektívneho výmenného kurzu litasu akodôsledku oslabenia amerického dolára vočieuru.
Low rates of inflation are also apparentwhen looking at other relevant price indices(see Table 2).
Nízka miera inflácie je zjavná aj pripohľade na iné relevantné cenové indexy(tabuľka 2).
Inflation rates were rathervolatile over the review period.
Miera inflácie bola v sledovanomobdobí pomerne volatilná.
This can bepartly explained by developments in food andenergy prices, which have a weight of around32% and 14% respectively in the consumerprice basket: food and oil prices were low frommid2001 but have started to gain momentummore recently.
Čiastočne to bolospôsobené vývojom cien potravín a energií,ktorých váha v spotrebiteľskom cenovom košipredstavuje asi 32%, resp. 14%. Cenypotravín a ropy dosahovali od polovice roku2001 nízku úroveň, nedávno však začali znovarásť.
Looking back over a longer period, consumerprice inflation in Lithuania has followed abroad downward trend.
Pri pätnom pohľade na dlhodobejšie obdobievidíme, že inflácia na báze spotrebiteľskýchcien v Litve vykazovala vo všeobecnostiklesajúci trend.
HICP inflation fellsharply in the second half of the 1990s, fromroughly 25% in 1996 to around 1% from 1999onwards.
Inflácia HICP prudko kleslav druhej polovici 90. rokov, z približne 25%v roku 1996 na asi 1% od roku 1999.V priemere sa inflácia udržala na tejto nízkejúrovni do polovice roku 2002, keďzaznamenala záporné hodnoty. Nedávno opäťnastúpila rastúci trend (graf 1).
The process ofdisinflation reflects a number of importantpolicy choices, most notably the orientation ofmonetary policy towards the achievement ofprice stability, which is the primary objectiveas enshrined in the central bank law.
Procesznižovania inflácie odráža mnohé dôležité hospodárskopolitické rozhodnutia, najmäorientáciu menovej politiky na dosiahnutiecenovej stability, ktorá je zároveň primárnymcieľom zakotveným v zákone o centrálnejbanke.
In 1994,Lithuania adopted a currency boardarrangement with the litas being first pegged tothe US dollar and then repegged to the euro in2002.
V roku 1994 Litva prijala režim menovejrady s tým, že litovský litas bol najskôrnaviazaný na americký dolár a neskôr v roku2002 bola obnovená jeho väzba na euro.
The disinflation process has beensupported by adjustments in fiscal policy,reforms designed to enhance product marketcompetition, financial market liberalisationand labour market reforms.
Procesznižovania inflácie podporili aj úpravy vofiškálnej politike, reformy zamerané nazvýšenie konkurencie na trhoch tovarova služieb, liberalizácia finančného trhua reformy trhu práce.
The reduction of inflation during the late1990s was achieved in parallel with relativelystrong real GDP growth.
Znižovanie inflácie koncom 90. rokov bolosprevádzané relatívne silným rastom reálneho HDP.
However, followingthe impact of the Russian crisis on Lithuania’sexport sector, real GDP growth turnednegative in 1999 (see Table 2).
Pod vplyvom ruskej krízy na litovskýexportný sektor však rast reálneho HDP v roku1999 zaznamenal záporné hodnoty (tabuľka 2).To zapríčinilo ďalšie znižovanie inflácie.Čiastočne ako výsledok recesie, ale tiež akoodraz prebiehajúcej reštrukturalizácie hospodárstva, došlo k zvýšeniu mierynezamestnanosti približne na 16% v rokoch2000 až 2001.
This had afurther downward impact on inflationdevelopments.
Za týchto okolností sa od konca90. rokov výrazne spomaľoval rast odmeny nazamestnanca. Rast jednotkových nákladovpráce v období od roku 2000 do roku 2002
Against this background, growth incompensation per employee has deceleratedmarkedly since the end of the 1990s.
Z pohľadu na nedávne trendy a prognózyvyplýva, že záporná ročná miera inflácie HICPsa v prvej polovici roku 2004 postupnezmiernila, keď v apríli dosiahla 0,7%a následne prešla do kladných hodnôt, pričomv auguste medziročne predstavovala 2,2%(tabuľka 3a).
Unitlabour cost growth turned negative from 2000to 2002, reflecting low growth in compensation
Zápornú mieru inflácie v obdobíod polovice roku 2002 do začiatku roku 2004možno prevažne vysvetliť kumulácioušpecifických faktorov, medzi ktoré patrianajmä nižšie ceny v telekomunikačnom sektore, ktoré nasledovali po významnýchreformách, a výrazný pokles jednotkovýchnákladov práce a dovozných cien.
Looking at recent trends and forecasts, thenegative annual rate of HICP inflationgradually moderated in the first half of 2004,standing at 0.7% in April, before turningpositive and reaching 2.2% year on year in August (see Table 3a).
Okrem tohok zápornej miere inflácie prispeli aj klesajúceceny nespracovaných potravín.
The negative inflationrates between mid2002 and early 2004 arelargely explained by a combination of specificfactors, such as lower prices in thetelecommunications sector followingsubstantial reforms and a considerable declinein unit labour costs as well as import prices.Moreover, declining unprocessed food pricesalso contributed to the negative inflation rates.Whereas similar price developments were tosome extent also seen in most of these areas ina number of other EU Member States,Lithuania tended to be more strongly affectedthan other countries.
Aj keďpodobné cenové trendy v tejto oblasti sa doistej miery vyskytli aj vo viacerých inýchčlenských štátoch EÚ, zdá sa, že Litva nimibola ovplyvnená v oveľa väčšej miere než inékrajiny.
The recent rise ininflation has mainly been a consequence ofincreases in indirect taxes on fuel, the heatingof residential buildings and tobacco products,partly due to EU accession, as well as higher oilprices and the partial recovery of food prices.Looking ahead, the latest available inflationforecasts of most major internationalinstitutions and market participants suggest arate of around 1% in 2004 and a further
Nedávny nárast inflácie je najmädôsledkom nárastu nepriamych daní z palív,vykurovania obytných budov a tabakovýchvýrobkov, čiastočne kvôli pristúpeniu k EÚ,ako aj vyšších cien ropy a čiastočnéhoobnovenia rastu cien potravín. Čo sa týkaďalšieho vývoja, posledné inflačné prognózy
value. Compared with the previous year, thefiscal deficit increased by 0.4 percentage pointand the public debt ratio declined by 1.0percentage point.
V porovnanís predchádzajúcim rokom sa pomer deficituverejnej správy zvýšil o 0,4 percentuálnehobodu a pomer dlhu klesol o 1,0 percentuálnehobodu.
In 2004, the deficit ratio isforecast to increase to 2.6% and the public debtratio to remain at 21.4%.
V roku 2004 má podľa prognózy pomerdeficitu vzrásť na 2,6% a pomer verejnéhodlhu sa udrží na úrovni 21,4%.
In 2002 and 2003, thedeficit ratio did not exceed the ratio of publicinvestment expenditure to GDP (see Table 4).Lithuania is currently not in an excessivedeficit situation.
V rokoch 2002a 2003 pomer deficitu neprevýšil pomerštátnych investičných výdavkov k HDP(tabuľka 4). Litva v súčasnosti nie je v situáciinadmerného deficitu.
increase to more than 2% in 2005 (see Table3b).
väčšiny významných medzinárodných inštitúcií a účastníkov trhov predpovedajúmieru inflácie na úrovni okolo 1% v roku 2004a jej ďalší nárast na viac než 2% v roku 2005(tabuľka 3b).
Among the factors expected to lead tohigher inflation in the course of 2005 arehigher wage inflation and price increases inregulated sectors and public transportation.Lietuvos bankas estimates that changes inindirect taxes and administered prices will addaround 0.33 percentage point to inflation in2004.
Medzi faktory, ktoré majú podľaočakávaní viesť k zvýšeniu inflácie v priebehuroku 2005, patrí vyššia mzdová infláciaa cenový rast v regulovaných sektorocha verejnej doprave. Litovská centrálna bankaodhaduje, že zmeny v nepriamom zdaňovanía regulovaných cenách zvýšia infláciu v roku2004 asi o 0,33 percentuálneho bodu.
Upside risks to inflation over this periodare associated with a possible overheating ofthe economy, strong credit growth and anexpansionary fiscal policy stance.
Riziká,ktoré môžu infláciu v tomto období zvýšiť, saspájajú s možným prehriatím hospodárstva,rýchlym rastom úverov a expanzívnoufiškálnou politikou.
Moreover,the recent increase in indirect taxes and oilprices might lead to secondround effects oninflation.
Na infláciu môže maťnavyše sekundárny dopad aj nedávne zvýšenienepriamych daní a cien ropy.
Looking further ahead, maintaining anenvironment conducive to price stabilityrelates in Lithuania to, inter alia, theimplementation of a sustainable fiscalconsolidation path over the medium term.
Čo sa týka vzdialenejšej budúcnosti, udržanieprostredia napomáhajúceho cenovú stabilituv Litve okrem iného závisí od realizácieudržateľnej fiškálnej konsolidáciev strednodobom horizonte.
Itwill be equally important to strengthennational policies aimed at further enhancingcompetition in product markets andproceeding with the liberalisation of regulatedsectors.
Rovnako dôležitébude posilnenie národnej politiky zameranejna zvýšenie konkurencie na trhoch tovarova služieb a ďalšia liberalizácia regulovanýchsektorov.
According to Lietuvos bankas, theshare of administered prices is around 17% ofthe HICP basket, which indicates that there isscope for further improvement in productmarket flexibility. Moreover, improving thefunctioning of labour markets would be neededalso against the background of the current highrate of unemployment in Lithuania.
Podľa litovskej centrálnej banky jepodiel regulovaných cien v koši HICP asi17%, čo svedčí o priestore na ďalšiezlepšovanie flexibility trhov tovarov a služieb.Okrem toho bude potrebné zlepšiť fungovanietrhov práce, aj vzhľadom na súčasnú vysokúmieru nezamestnanosti v Litve.
Wageincreases should be in line with labourproductivity growth and should takedevelopments in competitor countries intoaccount.
Zvyšovaniemiezd by sa malo uskutočňovať v súlades rastom produktivity práce s prihliadaním navývoj v porovnateľných krajinách.
In addition, the catchingup processis also likely to have a bearing on inflation inthe coming years, although its exact size isdifficult to assess.
Okrem tohosa dá očakávať, že v nadchádzajúcich rokochbude mať dopad na infláciu aj procesdobiehania hospodársky rozvinutejšíchčlenských krajín, hoci je ťažké určiť presnýrozsah tohto vplyvu
5.2FISCAL DEVELOPMENTS
5.2.FIŠKÁLNY VÝVOJ
In the reference year 2003 the generalgovernment budget balance showed a deficit of1.9% of GDP, i.e. well below the 3% referencevalue for the deficit ratio.
V roku 2003 dosiahol pomer deficitu verejnejsprávy 1,9% HDP, čo je výrazne pod úrovňoureferenčnej hodnoty 3%.
The public debt ratiowas 21.4%, i.e. well below the 60% reference
Pomer verejného
Looking back over the years 1997 (the first yearfor which public debt data are available) to2003, the public debt ratio increased by 5.6percentage points (see Chart 2a and Table 5).It initially rose gradually, from 15.8% in 1997to 16.8% in 1998, but then increased steeply in1999 to 23.0%.
V období rokov 1997 (prvý rok, za ktorý súdostupné údaje o dlhu verejného sektora) až2003 pomer verejného dlhu vzrástol o 5,6percentuálneho bodu (graf 2a a tabuľka 5).
In 2000, the ratio climbed to23.8%, before declining gradually to 21.4% in2003.
Popočiatočnom postupnom náraste z 15,8%v roku 1997 na 16,8% v roku 1998 prudkostúpol na 23,0% v roku 1999.
As shown in greater detail in Chart 2b,until 2001 primary deficits contributed topublic debt growth, in particular in 1998 and1999, as did a negative growth/interest ratedifferential from 1999 with the exception of2002 and 2003.
V roku 2000 satento pomer vyšplhal na 23,8%, s následnýmpostupným poklesom na 21,4% v roku 2003.Ako vyplýva z grafu 2b, do roku 2001 dlhverejného sektora narastal najmä vplyvomprimárneho deficitu, obzvlášť v rokoch 1998a 1999, a záporného diferenciálu rastu vočiúrokovým mieram od roku 1999, s výnimkourokov 2002 a 2003.
Deficitdebt adjustmentsreflecting privatisation receipts and valuationgains on foreign currencydenominated publicdebt were the major factors behind thereduction of the debt ratio from 2001 onwards(see Table 6).
Úpravy v oblasti deficiturozpočtového hospodárenia a štátneho dlhu,odrážajúce príjmy z privatizácie a kurzovýchziskov z verejného dlhu denominovanéhov cudzej mene, boli hlavnými faktormizníženia pomeru verejného dlhu od roku 2001(tabuľka 6).