natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In total, this corresponds to an increase of almost 50 % in 25 years.
Spolu to zodpovedá nárastu takmer o 50 % za 25 rokov.
This projected continuing increase in waste volumes is primarily due to an assumed sustained growth in private final consumption (i.e. an average growth in the EU‑15 and EU‑12 respectively of 2 % and 4 % per year by 2020 (EC, 2006)) and a continuation of current trends in consumption patterns.
Tento predpokladaný trvalý rast objemu odpadov je v prvom rade dôsledkom predpokladaného trvalého rastu súkromnej konečnej spotreby (t. j. priemerný rast v EÚ‑15 o 2 % a v EÚ‑12 o 4 % za rok do roku 2020 (ES, 2006))
However, as shown in Figure 1, there are significant differences
1) Rakúsko, Belgicko, Dánsko, Fínsko, Francúzsko, Nemecko, Grécko, Írsko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko, Portugalsko, Španielsko,
In 2004, 47 % of total EU municipal waste was landfilled
Švédsko, Spojené kráľovstvo.
2) Bulgaria, Czech Republic, Cyprus, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Romania, Slovenia and the Slovak Republic.
2) Bulharsko, Česká republika, Cyprus, Estónsko, Maďarsko, Lotyšsko, Litva, Malta, Poľsko, Rumunsko, Slovinsko, Slovensko.
Generation and management of municipal waste in Europe (per capita)
Tvorba a hospodárenie s komunálnym odpadom v Európe (na obyvateľa)
Landfill
Skládkovanie
An EEA publication (2007) illustrates patterns in Member States approaches to waste management, particularly in the context of the Landfill Directive.
Publikácia EEA (EEA, 2007) ilustruje spôsoby, akým jednotlivé členské štáty pristupujú k hospodáreniu s odpadmi, najmä v súvislosti so smernicou o skládkach.
(see Figure 1). This is expected to decrease further to around 35 % by 2020.
Tieto výsledky naznačujú, že by sa malo výrazne posilniť úsilie na zamedzenie tvorby odpadov, ak sa má dosiahnuť cieľ šiesteho environmentálneho akčného programu, a to výrazne znížiť objem odpadov.
Recycling and other material‑recovery operations are expected to increase from the current level of 36 % to around 42 % by 2020.
úrovne 36 % na približne 42 %.
Finally incineration was used for 17 % of municipal waste in 2004 and is likely to increase to about 25 % by 2020.
Napokon, spaľovanie sa v roku 2004 sa spaľovanie použilo na 17 % komunálneho odpadu a je pravdepodobné, že do roku 2020 sa zvýši na približne 25 %.
Falling net greenhouse gas emissions from municipal waste management cattle) and landfill operations.
Zvýšenie zhodnotenia odpadov a odklon od skládkovania odpadov
Another interface between waste management and climate change policies is the consumption of energy (giving rise to greenhouse gas emissions) in the collection, treatment and manufacturing use of waste.
Pokles čistých emisií skleníkových plynov z hospodárenia s komunálnym odpadom
In 2005, greenhouse gas emissions from waste management represented about 2 % of the total emissions in the European Union.
V roku 2005 predstavovali emisie skleníkových plynov z odpadového hospodárstva okolo 2 % celkových emisií v Európskej únii.
Net emissions of greenhouse gases from the management of municipal waste are projected to decline from a peak of around 55 million tonnes
Emisie metánu, jedného zo šiestich skleníkových plynov kontrolovaných Kjótskym protokolom, sú previazané hlavne s poľnohospodárstvom (predovšetkým s dobytkom) a skládkovaním.
‑equivalents per year in the
V roku 2004 sa uložilo na skládky okolo 47 % celkového komunálneho odpadu EÚ (pozri obrázok 1).
‑equivalents by 2020
Očakáva sa, že do roku 2020 sa recyklácia a ďalšie materiál zhodnocujúce postupy zvýšia zo súčasnej
These past and expected trends are in part the result of dedicated policies which aim to increase the recycling and recovery of packaging waste (e.g. 1994 Packaging Directive) and to divert biodegradable municipal waste away from landfill (e.g. 1999 Landfill Directive).
Tieto minulé a očakávané trendy sú do istej miery výsledkom politík zameraných na zvýšenie recyklácie a zhodnotenia odpadu z obalov (napr. smernica o obaloch z roku 1994) a odklon od skládkovania biologicky rozložiteľného komunálneho odpadu (napr. smernica o skládkach z roku 1999).
Overall, a further reduction of the quantity of municipal waste going to landfill is projected, which reflects the efforts made at
Vo všeobecnosti sa predpokladá ďalšie znižovanie množstva komunálneho odpadu určeného na skládkovanie.
Further benefits from limiting or avoiding growth in waste volumes
Recyklácia predstavuje 75 % celkových nevyprodukovaných emisií do roku 2020 a spaľovanie takmer 25 %.
This is due to two separate developments.
Spôsobia to dva odlišné trendy.
On the one hand, waste quantities that enter management facilities are projected to continue to grow as waste generation per capita increases and waste collection is further improved.
Na jednej strane sa predpokladá, že množstvo odpadu, vstupujúce do zariadení na jeho spracovanie, sa zvyšuje z dôvodu nárastu tvorby odpadu na obyvateľa a zvyšovania účinnosti zberu odpadu.
This pushes direct emissions of greenhouse gases from the waste management sector up.
Toto spôsobuje zvyšovanie priamych emisií skleníkových plynov zo sektora odpadového hospodárstva.
Landfilling represents 60 % of the total in 2020, and recycling and incineration about 20 % each.
Skládkovanie predstavuje 60 % celkového objemu v roku 2020 a recyklovanie a spaľovanie približne po 20 %.
Overall, therefore, the projections show that better management of municipal waste will reduce greenhouse gas emissions in Europe, decoupling environmental pressures from economic growth as called for in the Sixth Environment Action Programme.
Predpokladá sa, že čistý objem emisií skleníkových plynov z procesov nakladania s komunálnym odpadom klesnú do roku 2020 z vrcholných približne 55 miliónov ton ekvivalentu CO ročne z konca
However, if investment in new and
2 osemdesiatych rokov na
Trends and projections of greenhouse gas emissions from management of municipal waste in the European Union
Toto predstavuje úspory (nevyprodukované emisie skleníkových plynov), kompenzujúce priame emisie.
Million tonnes COst
(obrázok 2).
Direct emissions
Priame emisie
‑E N otherwise increase significantly as volumes grow.
‑ S K v dôsledku krátkych vzdialeností, na ktorých sa komunálny odpad obvykle prepravuje.
The cost of collection and treatment of waste is particularly onerous, and generating waste is by definition a loss of resources.
Toto číslo však predstavuje 40 % čistých emisií v roku 2020.
EC (2006), European Energy and Transport — Trends to 2030 — update 2005, European Communities, DG TREN, Luxembourg.
EK (2006), European Energy and Transport — Trends to 2030 — update 2005 (Európska energetika a doprava — Trendy do roky 2030 — Aktualizácia z roku 2005), Európske spoločenstvá, GR TREN, Luxemburg.
emissions of the waste sector, primarily due to the short distances over which municipal waste is usually transported.
Prognózy použité v tejto štúdii predpokladajú, že kapacity odpadového hospodárstva porastú v súlade s potrebami.
However, this figure represents 40 % of the net emissions in 2020.
Ďalšie prínosy obmedzenia alebo zamedzenia rastu objemu odpadov
Limiting waste volumes will also deliver other benefits such as reduced costs of waste management, and reduced air pollution (with particles and oxides of nitrogen) and noise related to the collection and transport of waste.
Obmedzenie objemu odpadov prinesie aj ďalšie výhody, napríklad zníženie nákladov odpadového hospodárstva a menšie znečistenie ovzdušia (časticami a oxidmi dusíka) a zníženie hluku súvisiaceho so zberom a prepravou odpadu.
The costs of waste management can
V opačnom prípade môžu náklady odpadového hospodárstva s nárastom objemu výrazne stúpnuť.
In conclusion, Europe cannot become complacent with regard to the continuing growth in waste — reflecting our current unsustainable consumption and production patterns — as this in the long term may outweigh the improvements taking place in the waste management sector.
Náklady na zber a spracovanie odpadu sú obzvlášť zaťažujúce a vytváranie odpadov je už vo svojej podstate strata zdrojov.
EEA (2008), Supporting documents to EEA Briefing 2008/01, Better management of municipal waste will reduce greenhouse gas emissions, European Environment Agency, Copenhagen. http://reports. eea.europa.eu/index_ table?themeid=climate.
EEA (2008), Podkladový dokument pre Briefing EEA 2008/01 Lepšie hospodárenie s komunálnym odpadom zníži emisie skleníkových plynov, Európska environmentálna agentúra, Kodaň. http:// reports.eea.europa.eu/index_ table?themeid=climate.
KEY ENVIRONMENTAL ISSUES FACING EUROPE
KĽÚČOVÉ ENVIRONMENTÁLNE PROBLÉMY, KTORÝM ČELÍ EURÓPA
Cover design: © ZOB 2008Cover illustration: © ZOB 2008Illustrations: © ZOB 2008Layout: EEA
Obálka: © ZOB 2008 Ilustrácia na obálke: © ZOB 2008 Ilustrácie: © ZOB 2008 Usporiadanie: EEA
Legal notice The contents of this publication do not necessarily reflect the official opinions of the European Commission or other institutions of the European Communities.
Právna poznámka Obsah tejto publikácie neodráža nevyhnutne oficiálne názory Európskej komisie alebo iných inštitúcií Európskych spoločenstiev.
All rights reserved No part of this publication may be reproduced in any form or by any means electronic or mechanical, including photocopying, recording or by any information storage retrieval system, without the permission in writing from the copyright holder.
Všetky práva vyhradené Žiadna časť tejto publikácie sa nemôže publikovať v žiadnej forme, ani žiadnymi elektronickými alebo mechanickými prostriedkami vrátane fotokopírovania, zaznamenávania alebo systémom na vyhľadávanie uložených informácií bez písomného povolenia nositeľa autorského práva.
For translation or reproduction rights please contact EEA (address information below).
Na získanie práv na preklad alebo reprodukciu kontaktuje agentúru EEA (adresa je uvedená nižšie).
DK — 000235— Ecolabelling with the Nordic Swan, licence no. 541 176— FSC Certificate — registration code: SW — COC — 698
Certifikát environmentálneho manažmentu: ISO 14001 IQNet – Medzinárodná certifikačná sieť DS/EN ISO 14001:2004 Certifikát kvality: ISO 9001: 2000 Registrácia EMAS. č. licencie DK — 000235 Environmentálne označovanie v Nordic Swan, č. licencie 541 176 Certifikát FSC – registračný kód: SW – COC – 698
European Environment Agency Kongens Nytorv 61050 Copenhagen K Denmark Tel.: +45 33 36 71 00Fax: +45 33 36 71 99Web: eea.europa.eu Enquiries: eea.europa.eu/enquiries
Európska environmentálna agentúra Kongens Nytorv 6 1050 Kodaň K Dánsko Tel.: +45 33 36 71 00 Fax: +45 33 36 71 99 Internet: eea.europa.eu Informácie: eea.europa.eu/enquiries
What is Signals .....................................................................................................................4
Čo je publikácia Signály..........................................................................................................4 ..........................................................................................................4
Climate change mitigation — Not just hot air .............................................................................6
Zmiernenie klimatickej zmeny – Nie sú to len silné slová.............................................................6
Climate change adaptation — If the well runs dry ....................................................................10
Prispôsobenie sa klimatickej zmene – Keď vyschne studňa ........................................................10
Air pollution — Every breath you take.....................................................................................18 .....................................................................................18
Znečistenie ovzdušia – Vždy, keď sa nádychnete ......................................................................18
Agriculture and environment — Taking CAP in hand ..................................................................22
Poľnohospodárstvo a životné prostredie – Pristupovať k SPP s rešpektom ....................................22
Energy — If bioenergy goes boom .........................................................................................30
Energia – Keď je bioenergia na vzostupe .................................................................................30
Waste — Not in my back yard ...............................................................................................34
Odpad – Nie na mojom dvore ................................................................................................34
4 / EEA SIGNALS 2009 / WHAT IS SIGNALS
4 / SIGNÁLY EEA 2009 / ČO JE PUBLIKÁCIA SIGNÁLY
What is Signals a story-based approach to help us better communicate with this diverse group of people.The eight stories addressed are not exhaustive but have been selected on the basis of their relevance to the current environmental policy debate in Europe.
Publikáciu Signály uverejňuje Európska environmentálna agentúra (EEA) začiatkom každého roku a uvádza stručné príbehy týkajúce sa tém, ktoré v nadchádzajúcom roku pútajú zvýšenú pozornosť ako v rámci odborných diskusií týkajúcich sa environmentálnej politiky tak aj širokej verejnosti.
They address priority issues of climate change, nature and biodiversity, the use of natural resources and health.
Monitorujeme životné prostredie v 32 členských krajinách, ktoré spolupracujú s našou sieťou na princípe partnerstva.
Signals uses several approaches to tell its stories.
Počnúc výsledkami výskumníkov, ktorí pracujú po kolená vo vode až po satelitné zábery, spracúvame obrovské množstvá environmentálnych údajov.
While each story has specific points to make, as a collection, they also illustrate the many inter-relations between seemingly unconnected issues.
Podstata našej práce spočíva v nachádzaní, interpretovaní a pochopení celého radu tzv. signálov týkajúcich sa stavu a diverzity nášho životného prostredia.
We would appreciate your feedback on Signals.
Publikácia Signály rešpektuje komplexnosť príslušného vedného oboru a zohľadňujú neurčitosti, ktoré sú vlastné všetkým otázkam, ktorým sa venujeme.
Please submit your comments through the EEA public enquiry form: http://www.eea.europa.eu/enquiries.
Naša cieľová skupina je rozsiahla, od študentov po vedcov, od tvorcov politík až po poľnohospodárov a malých obchodníkov.
Remember to write 'Signals' in the subject field.
Uvedených osem príbehov nie je vyčerpávajúci počet, boli však vybraté vzhľadom na svoj význam pre súčasnú diskusiu v oblasti environmentálnej politiky v Európe.
Signals is published by the European Environment Agency (EEA) at the start of each year and provides snapshot stories on issues of interest both to the environmental policy debate and the wider public for the upcoming year.We monitor the environment across our 32 member countries in partnership with our network.
Zaoberajú sa prioritnými otázkami, akými sú klimatická zmena, príroda a biodiverzita, využívanie prírodných zdrojov a zdravie.
From researchers up to their knees in water to satellite imaging from space, we work with a huge amount of environmental data.
Publikácii Signály využíva niekoľko prístupov na vyrozprávanie svojich príbehov.
Finding, reading and understanding the range of ‘signals’ regarding the health and diversity of our environment is at the heart of what we do.
Aj keď každá správa má svoj konkrétny odkaz, dovedna ilustrujú mnohé vzťahy medzi zdanlivo nesúvisiacimi vecami.
Signals respects the complexity of the underlying science and shows awareness of the uncertainties inherent in all of the issues we address.Our target audience is broad, ranging from students to scientists, policy-makers to farmers and small business people.
Určite oceníme vašu spätnú väzbu k tejto publikácii. Svoje pripomienky nám zašlite prostredníctvom formulára agentúry EEA: http:// www.eea.europa.eu/enquiries.
Signals, which will be published in all 26 EEA languages, takes
Nezabudnite napísať do predmetu Vašej správy slovo „Signály“.
Editorial but there are environments without societies. The lack of accounting for what matters in this relationship lies at the heart of the degradation we see all around us in our natural world.
Úvodník prírodnom prostredí všade okolo nás, zodpovedá nedostatočné porozumenie toho, čo je skutočne dôležité v tomto vzťahu.
In 2006 Lord Nicolas Stern put a price on the impacts of climate change.
V roku 2006 Lord Nicolas Stern stanovil cenu dopadov klimatickej zmeny.
He estimated that the cost of climate change impacts could be massively reduced if emissions of greenhouse gases were cut immediately.
Odhadol, že náklady spôsobené týmito dopadmi by sa dali výrazne znížiť, ak by sa okamžite znížili emisie skleníkových plynov.
Taking action now will be cheaper and more effective than actions later.
Prijať opatrenia teraz, nás vyjde lacnejšie a bude to efektívnejšie ako prijímať opatrenia neskôr.
The Stern analysis has spawned initiatives in other policy areas, most notably biodiversity and ecosystem services.
Sternova analýza podnietila iniciatívy v ďalších politických oblastiach, najvýraznejšie v biodiverzite a ekosystémových službách.
Initiatives like Stern have helped people to understand what is at stake if we continue our current consumption patterns.
Podobné iniciatívy ako Sternova pomáhajú ľuďom pochopiť, čo hrozí, ak budeme pokračovať v našich súčasných modeloch spotreby.
Above all, we need to regain a sense of humility about the natural world because, as indigenous peoples have long understood, we must ultimately answer to nature.
Predovšetkým potrebujeme znovu nadobudnúť úctu voči prírode, ako to dávno pochopili pôvodné národy, že napokon sme to my, kto sa jej musí zodpovedať.
Nature has rules and limits of its own.
Príroda má svoje vlastné pravidlá a obmedzenia.
Our natural world is the bedrock — not the backdrop — of our society.With Signals, we intend to contribute to this appreciation of the natural environment.
Naše prírodné prostredie je našim základom a nie len kulisou našej spoločnosti. Publikáciou Signály by sme radi prispeli k doceneniu prírodzeného prostredia.
We hope to influence thinking and attitudes and effect the decisions that all of us make every day.
Veríme, že dokážeme zapôsobiť na myslenie a postoje a ovplyvniť rozhodnutia, ktoré všetci každý deň robíme.
This will be an historic year for the environment culminating in a major UN meeting on climate change in Copenhagen next December.
Tento rok bude pre životné prostredie historickým rokom, vrcholiacim dôležitým zasadnutím OSN o klimatickej zmene, ktoré sa v decembri uskutoční v Kodani.
The meeting, possibly the most important environmental gathering to date, must come up with a successor to the Kyoto Protocol.
Zasadnutie, ktoré je možno doteraz najdôležitejším environmentálnym zhromaždením, sa musí stať nasledovníkom Kjótskeho protokolu.
Greenhouse gas emissions are just one symptom of a much deeper issue: our inability to live sustainably.
Emisie skleníkových plynov sú len jedným symptómom oveľa závažnejšieho problému: našej neschopnosti žiť trvalo udržateľným spôsobom.
However, the scale of these environmental problems should not paralyse us into inaction.
Rozsah týchto environmentálnych problémov by nás však nemal paralyzovať do nečinnosti.
It should raise our awareness and encourage us to develop new, more sustainable patterns of living, growing, producing and consuming.
Mal by zvýšiť naše povedomie a povzbudiť nás k tomu, aby sme vytvorili udržateľnejšie modely bývania, rastu, výroby a spotreby.
Ultimately, we are talking about revaluing the fundamental elements of life.
V konečnom dôsledku hovoríme o prehodnocovaní základných zložiek života.
At a time when money markets are looking for direction perhaps the environment can show the way.
V čase, keď peňažné trhy hľadajú svoj smer, životné prostredie by možno mohlo ukázať správnu cestu.
Our natural world often provides a stunning backdrop to our daily lives.
Prírodné prostredie okolo nás nezriedka vytvára fascinujúci kolorit pre náš každodenný život.
It may be a local stream, pond or stretch of beach.
Môže to byť miestny potok, jazero alebo kúsok pláže.
On a grander scale, we are struck by the beauty of the Alps or the Carpathian mountains, the ancient forests, the great rivers or the stunning coasts.
Vo väčšom rozsahu nás udivuje veľkolepá krása Álp alebo Karpát, starobylých lesov, veľkých riek alebo podmanivých pobreží.
Beyond Europe, images of the Arctic and Antarctic ice masses, the rainforests of the Amazonia and the safari plains of Africa are imprinted on our minds.
Okrem Európy, v našich mysliach nosíme obrazy arktických a antarktických ľadových más, amazonských dažďových pralesov a afrických safari plání.
Much of our natural heritage is now under threat from unprecedented population growth and economic development.
Veľká časť nášho prírodného dedičstva je v súčasnosti ohrozená v dôsledku bezprecedentného populačného rastu a hospodárskeho rozvoja.
There were 3 billion people on earth when I was born.
Keď som sa narodila, na svete boli 3 miliardy ľudí.
Today there are 6.7 billion of us and we expect the number to rise to 9 billion by 2050.
Dnes nás je 6,7 miliardy a očakávame, že do roku 2050 tento počet stúpne na 9 miliárd.
The world’s economy, in terms of global gross domestic product (GDP), has grown at an unprecedented rate: in 1950 GDP was EUR 4 trillion.
Svetová ekonomika vyjadrená globálnym hrubým domácim produktom (HDP) rástla neslýchaným tempom: v roku 1950 bola výška HDP 4 bilióny EUR.
In 2007 it was over EUR 42 trillion.
V roku 2007 to bolo viac ako 42 biliónov EUR.
This ten fold increase has several key drivers, not least the movement of raw materials and goods — which come from our environment. In contrast to this economic growth, our environment has suffered.
V pozadí tohto desaťnásobného nárastu je niekoľko hlavných hnacích síl, v neposlednom rade je to pohyb surovín a tovaru, ktoré majú pôvod v našom životnom prostredí.Na rozdiel od tohto hospodárskeho rastu naše životné prostredie stráda.
Glaciers are melting in Europe’s mountain ranges with more river flooding expected as a consequence and misery for millions of ordinary people.
Ľadovce v európskych pohoriach sa topia a očakávajú sa preto väčšie záplavy na riekach, čo následne spôsobí utrpenie miliónov obyčajných ľudí.
Arctic summer sea ice is receding and thinning faster than ever: in 2007 the extent of the sea ice was half that measured in the 1950s.
Arktická letná ľadová pokrývka mora sa zmenšuje a stenčuje rýchlejšie ako kedykoľvek predtým: v roku 2007 bola ľadová pokrývka polovičná ako tá, ktorú namerali v päťdesiatych rokoch.
Around the world, more than a billion, mostly poor, people rely on fisheries for their food and livelihoods.
Na celom svete sa viac ako miliarda prevažne chudobných ľudí živí rybolovom.
However, half of all wild fisheries have been fully exploited.
Avšak polovica populácie voľne žijúcich rýb je úplne vyčerpaná.
The majority of today’s commercial fisheries are likely to have collapsed by 2050 if current trends are not reversed.
Ak nedôjde k zmene súčasného vývoja, väčšina dnešných komerčných oblastí rybolovu do roku 2050 pravdepodobne skolabuje.
Back on land, rainforests are being decimated for developments that take no account of the many valuable ecological services they provide.
A keď sa vrátime na súš, vidíme dažďové pralesy decimované z dôvodu rozvoja, neberúceho žiadny ohľad na množstvo ekologicky významných funkcií, ktoré pralesy plnia.
These trends may change our relationship with the natural world but not our reliance on it.
Tieto trendy môžu zmeniť náš vzťah k prírodnému prostrediu, nie však našu závislosť na ňom.
The natural resources provided by the planet underpin our economic activity and the very cohesion of our societies.
Naša ekonomickú aktivita a samotná súdržnosť našich spoločenstiev stojí na prírodných zdrojoch poskytovaných našou planétou.
However, the way we organise our economies does not give sufficient recognition to the dependent nature of this relationship — there are no societies without environments,
Avšak spôsob, akým riadime naše ekonomiky, neprikladá dostatočnú vážnosť tejto závislosti – neexistujú spoločenstvá bez životného prostredia, životné prostredie však existuje bez spoločnostiev.
Professor Jacqueline McGlade, Executive Director, European Environment Agency, Copenhagen
Za degradáciu, ktorú pozorujeme v