natgillin/translations-raw huggingface dataset:
She published essays in mathematics,some of them together with her husband.
Písala články a práce o filozofiiapsychológii pre mnohé vedecké časopisy.Vydala práce o matematike, niektoré spolusmanželom.
Duringthe 1920s and 1930s she was also engaged ineurhythmics and semiotics.
Počas 20. a 30. rokov sa zaoberalaaj eurytmiou a semiotikou.
She married Pál Dienesin 1905 and they had 2 sons, Gedeon and Zoltán.She died in 1978.
Vydala sa za Pála Dienesa v roku 1905 a spolu mali dvoch synov,Gedeona and Zoltána. Zomrela v roku 1978.
After leaving elementary school, Isabela Textorisováprivately prepared herself for a teaching career.
Po ukončení základnej školy sa Isabela Textorisová súkromne pripravovala na učiteľskúkariéru.
Upto l 1886, she first taught at primary school, thenbecame a supply clerk at the post office, and from1886 she was the head of the Post office in Slovakcity Blatnica, where she lived until the end of herlife.
Do roku 1886 najprv učila na základnejškole, potom sa stala zásobovateľkou na pošte,aod roku 1886 bola riaditeľkou pošty vslovenskom meste Blatnica, v ktorom žila dokonca života.
Here she started to devote herself to botany,and she did her botanical research in the Vel’ká Fatra mountain region, in Blatnica Valley and Gader Valley where she discovered some rare endemicplants (Daphne cneorum L., Cyclamen fatrense,Leontopodium alpinum Cass. Et al.).
Tusa začala venovať botanike auskutočňovala botanický výskum v oblasti hôr Veľkej Fatry, vúdolí Blatnice a v Gaderskejdoline, kde objavila niekoľko vzácnychendemických druhov rastlín (Daphne cneorum L.,Cyclamen fatrense, Leontopodium alpinum Cass,ai.).
She was incontact with significant Slovak and Hungarianbotanists.
Spolupracovala s významnými slovenskýmiamaďarskými botanikmi.
She elaborated and published herbotanical experience in the professional periodical Botanikai Közlemények(1903). Of greatimportance is her manuscript work, On Flora of the Turiec Region, which she submitted to thecompetition held by the Slovak national educationalnon-governmental public association Matica Slovenská in 1930.
Svoje skúsenostivbotanike vypracovala a publikovala v odbornomperiodiku Botanikai Közlemények(1903).Významný je jej rukopis O flóre v oblasti Turca,ktorý podala do súťaže organizovanejslovenským národným vzdelávacím spolkom Matica slovenská v roku 1930.
She published her literary workin the women’s magazines Women’s Letters (1886)and Girl’s World (1893).
Svoju literárnuprácu vydávala v ženských časopisoch Listy žien(1886) a Svet dievčat(1893).
She collecteddialectological material for Prof. F. Pastrnek andcollaborated with Zˇivena (the active Slovak publicorganisation for educating women) representatives,as well as the representatives of the Czech women’smovement.
Pre profesora F. Pastrneka zozbierala materiál o nárečiachaspolupracovala s predstaviteľkami Živeny(aktívna slovenská občianska organizácia prevzdelávanie žien), a tiež s predstaviteľkamičeského ženského hnutia.
This explains why different informationcan be obtained as to when womenentered the national parliaments.4.
Táto skutočnosť vysvetľuje, prečo jemožné nájsť také navzájom odlišnéinformácie týkajúce sa vstupu žien donárodných parlamentov. 4.
In Poland, women’s activism in thepublic sphere emerged earlier, during the partitions of Poland, i.e. from 1772 to 1918.
V Poľsku sa aktivity žien vo verejnejsfére objavili skôr, už počas rozdeleniaPoľska, čiže od roku 1772 do roku 1918.
Nevertheless, in part of the Enwise countries women’s suffrage became a reality relatively early, usually after the foundation of independent states.
nezávislých štátov v roku 1918, a v Československu v roku 1920, teda vovšetkých spomínaných krajinách skôr ako v rade súčasných členských štátov EÚ.
Inthese cases, it took a certain time to draft the constitution, but even beforegender equality was included officially in newly written constitutions,women were usually first co-opted to national assemblies on the basis ofprovisional agreements, to get them into parliament3as soon as possible.In Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania and Poland, women were grantedvoting rights in the provisional constitutions4of the new independentstates in 1918, and in Czechoslovakia in 1920, i.e. all of them earlier thanin a number of current EU Member Sates.The explanation for this waveshould be sought both in conjunction with the above mentioned theoryand in the context5of World War I, which ironically gave women anopportunity to prove their skills and civic virtues: organisational talents(for instance, in the Red Cross), courage, physical power and professionalskills.
Vysvetlenie tejto vlnyby bolo treba hľadať v kontexte hore uvedenejteórie a v kontexte5Prvej svetovej vojny, ktorá, ironicky, dala ženám príležitosťdokázať ich schopnosti a občianske cítenie: organizačný talent (napríklad v Červenom kríži), odvahu, fyzickú silu, profesionálne schopnosti.
In other countries, the suffrage rights were introduced later on: Bulgaria 1937, Slovenia 1945 and Romania 1946.
V inýchkrajinách bolo volebné právo zavedené neskôr: v Bulharsku v roku 1937, v Slovinsku v roku 1945 a v Rumunsku v roku 1946.
Besides basic constitutionallaws, specific laws aiming at gender equality in society were relativelyquickly adopted.
Okrem základnýchústavných zákonov boli pomerne rýchlo prijaté aj mimoriadne zákony smerujúcek rodovej rovnosti.
Women’s Suffrage in the Enwise Countries and the EU Member States
Volebné právo žien v krajinách Enwise a v členských štátoch EÚ
Country Finland Denmark The Netherlands (to stand for election)
Krajina Fínsko Dánsko Holandsko (právo byť zvolená)
Austria, Estonia, Germany, Hungary, Ireland*,Latvia, Lithuania, Poland, United Kingdom*
Rakúsko, Estónsko, Nemecko, Maďarsko,Írsko*, Lotyšsko, Litva, Poľsko, Veľká Británia*
Belgium (to vote)*, Luxembourg,the Netherlands (to vote), Sweden*
Belgicko (právo voliť)*, Luxembursko,Holandsko (právo voliť), Švédsko*
Czechoslovakia Belgium (to stand for election)*, Sweden**Ireland**, United Kingdom**
Československo Belgicko (právo byť zvolená)*, Švédsko**Írsko**, Veľká Británia**
Source: www.ipu.org Notes: * Right subject to conditions or restrictions** Conditions or restrictions lifted
Zdroj: www.ipu.org Poznámky: * Právo bolo obmedzené alebo podliehaloobmedzujúcim podmienkam** Podmienky alebo obmedzenia boli zrušené
The ambivalent gender contract under communism If the precommunist gender constellation was a mixture of modernisationand conservatism, the communist can be called a modernisation without liberation.
Rozporuplná rodová zmluva za komunizmu Ak bola predkomunistická rodová schéma zmesou modernizácieakonzervativizmu, komunistickú schému možno nazvať modernizáciou bez oslobodenia, pretože dve základné línie, ktoré mala vládnuca elita v politikeo ženách, si protirečili.
In the Baltic States however, newlyestablished women’s organisations existedduring the Soviet times, but under strongcontrol of the Communist Party.
V pobaltských štátoch aj počaskomunistickej éry vznikali nové ženskéorganizácie, ale pod prísnou kontrolouKomunistickej strany.
tions6and their networks, and by total censorship of public speech, whichprevented any free reflections of what was going on in society (except informer Yugoslavia).
občianskych organizácií, vrátane ženských materských organizácií6a ich sietí,a totálnou cenzúrou verejných prejavov, ktorou zabránili akýmkoľvekslobodným názorom o dianí v spoločnosti (s výnimkou územia bývalej Juhoslávie).
The latter policies were designed in the programmedocuments of the central committees of the Communist Party and indeedgradually implemented in the following areas: ideological advocacy of gender equality, access to all professions for both sexes, affirmative action inthe sphere of political representation at both top and local levels, supportof educational advancement of women, coeducation as an automatic rulein all schools (moreover, non-sexist education was practised in primaryschools, for instance in practical subjects: boys and girls were trainedtogether in woodwork, sawing, cooking… but this varied from country tocountry and also from decade to decade), a well organised infrastructureof nurseries, kindergartens and after-school care of pupils, which made itpossible for women to be both mothers and fulltime workers.
Spomínaná politika bola tvorená v programových dokumentochústredných zjazdov Komunistickej strany a skutočne bola postupne zavedenáv nasledujúcich oblastiach: ideologické obhajovanie rodovej rovnosti, možnosťvoľby akejkoľvek profesie bez ohľadu na rod, aktivity v oblasti politickejreprezentácie na vyššej úrovni aj na lokálnej úrovni, podpora postupu vovzdelaní žien, koedukácia ako automatické pravidlo na všetkých školách(navyše, na základných školách sa praktizoval nesexistický prístup kuvzdelávaniu, napríklad na praktických predmetoch sa chlapci a dievčatá učilispolu práce s drevom, šitie, varenie, atď., čo sa však menilo od krajiny kukrajine a aj z obdobia na obdobie), dobre zorganizovaná infraštruktúra jaslí,materských škôl a mimoškolskej aktivity žiakov, čo umožnilo ženám byť ajmatkami aj pracovníčkami na plný úväzok.
Workingmothers were further legally protected during maternity leave (which hadbeen gradually prolonged) and during care of their children when ill.
Ďalej, pracujúce matky boli počasmaterskej dovolenky (ktorá bola postupne predlžovaná) a počas starostlivostio choré deti chránené zákonom.
Single mothers were relatively well protected by state benefits ensuring minimum standards of living , fathers of their children were easily made to payalimony, for virtually every man and woman was a state employee and thusalso intervention into the salaries by the court via the employer was easyand often occurred.
Slobodné matky boli pomerne dobre chránenesieťou štátnych príspevkov, ktoré zabezpečovali minimálnu životnú úroveň,otcov ich detí nebolo ťažké prinútiť platiť alimenty, pretože takmer každýmuž a žena boli štátnymi zamestnancami a tak bolo cez zamestnávateľaumožnené súdne zasahovať do platov, čo sa aj často stávalo.
Last but not least, abortion laws became more or lessliberal, in most cases they were adopted in the 1950s (in Romania itbecame restrictive again later on).
Napokon, nie menejdôležitými boli aj viac-menej liberálne interrupčné zákony, prijaté väčšinouv päťdesiatych rokoch (v Rumunsku bol neskôr opäť prijatý reštriktívny
A different history for former Yugoslavia liberal and more open, but at certain times hadextremely fast economic development, which madeupwards mobility for women rather easy, and notdependent on Party membership; 3) differences intransitionincluding wars!; 4) differences in thedevelopment of women's movements in the 1980sand 1990s; and 5) development of knowledgeabout women, that existed in the Balkans and thatnobody had in the Enwise countries.
Odlišnosti dejinného vývoja v bývalej Juhoslávii bolo nielen liberálnejšie a otvorenejšie, ale ktorésa na ekonomickej úrovni počas určitej dobyvyvíjalo nesmierne rýchlo, čo umožnilo ženámdostať sa pomerne jednoducho na vyššie pozícieanezávisle na členstve v strane, 3) rozdielmivobdobí transformácie, vrátane obdobia vojen!,4) rozdielmi vo vývoji ženských hnutí v 80.a90.rokoch a 5) rozvojom vedy o ženách, ktoráexistovala na Balkáne a ktorá nebola známavkrajinách Enwise.
Additionally,the issue of development and even poverty might bemore relevant for the Balkans.
Je tiež dosť možné, že otázkavývoja a dokonca aj chudoby sa týkapredovšetkým Balkánu.
In the case of former Yugoslavia, the gender contractwas not based on the idea of equality, but rather onthat of complementarity of inequality.
V prípade bývalej Juhoslávie nebola rodovázmluva založená na myšlienke rovnosti, ale skôrna myšlienke komplementárnej nerovnosti.
Women weresimply subjected to the national goals, not as equals(which might have been the case for Central Europe, but not for the Balkans), but ascomplementary to men (men warriors, women -caregivers).
Ženyboli jednoducho podriadené národným cieľom nieako rovnoprávne s mužmi (taká bola situácia žienv strednej Európe, ale nie na Balkáne), aledopĺňajúce mužov (muži bojovníci, ženy –opatrovníčky).
This different gender patterns could beexplained by 1) different precommunist cultures informer Yugoslavia, including differences likebetween Muslims and Christians or different gendercontracts existing in public and private spheres;2)different communism, which was not only more
Takéto odlišné rodové vzorymožno vysvetliť: 1) odlišnými kultúrami v obdobípred nástupom komunizmu v bývalej Juhoslávii,vrátane rozdielov medzi moslimami a kresťanmi,alebo rôznymi rodovými dohodami, ktoréexistovali vo verejných a súkromných sférach;2)iným typom komunistického zriadenia, ktoré
Polish poster:“We greet the women who workfor peace and growth of the fatherland!”Source: © Gazeta Wyborcza, 2003.
Poľský plagát: „Pozdravujeme ženy pracujúce za mier arozvoj domoviny!“Zdroj:©Gazeta Wyborcza, 2003.
Polish poster: “March on, Youth, in the struggle for happy socialist Polish countryside”Source: © Gazeta Wyborcza, 2003.
Poľský plagát: „Pochoduj, mládež, v zápase za šťastnýsocialistický poľský vidiek“Zdroj:©Gazeta Wyborcza, 2003.
Interestingly, in this context, the onlysphere free from the interventions of thestate was the family, which had atraditional structure.
V tomto kontexte je zaujímavé, žejedinou sférou oslobodenou odzasahovania štátu bola rodina, ktorá sizachovala tradičnú štruktúru.
This was oftenemphasised in criticism.
Kritici tútoskutočnosť často zdôrazňovali.
Thus a continuousemploymentmodelcame about, specific for the communist period, meaning that, during their productive years, women combined work and family and continued to work even when they had children, or only with very short interruptions.
Vo všetkých krajinách skupiny Enwise mala štátna politika o ženáchza cieľ zabezpečiť ich zamestnanosť (na základe všeobecného práva pracovať)a umožniť ženám skombinovať materstvo a zamestnanie.
Such a high rate of employment and real work involvement wasexceptional among Western European women.A situation replete with irony thus came about: women’s movement wasbeing liquidated and being denounced as a bourgeoislegacy: women werepolitically isolated from each other and from women’s movements abroad.And yet within a short time, in most communist countries, during the1950s (in the Baltic States in the 1940s), they obtained a set of possibilities, which conspicuously corresponded to the catalogue of goals the second wave women’s movement was fighting for in the 1960s and 1970s inbourgeoiscountries.
Vznikol model stálejzamestnanosti, špecifický pre obdobie vlády komunizmu, čo znamenalo, žepočas produktívneho veku ženy zlúčili prácu a rodinu a pokračovali v práciaj keď mali deti, alebo len s veľmi krátkymi prerušeniami.
The other side of the irony was that the politicalopposition to the communist regime (meaning some dissent groups, for noopen oppositions was possible) tended to stick to conservative values andto idealise7the traditional gender patterns.
Takáto vysokámierazamestnanosti a plného pracovného zapojenia žien bola medzizápadoeurópskymi ženami niečím výnimočným.Tak nastala situácia plná irónie: ženské hnutie bolo postupne likvidované jehovyhlásením za buržoáznyprežitok.
There were several reasons: theopposition was often linked to a church, which was oppressed by the communist regimes, but also the less religious parts of these societies found itdifficult to accept the way the communist regime was removing traditional culture by force.
Exitovalo niekoľko dôvodov: opozícia bola často spojená s cirkvou,ktorá bola komunistickým režimom potláčaná, ale aj menej náboženskyorientovaná časť spoločností len ťažko akceptovala spôsob, ktorýmkomunistický režim násilne odstraňoval tradičnú kultúru.
Thus traditional gender patterns (meaning mostly thebourgeoismodel) came to form part of those values, which merited protection.
Tak sa tradičnérodové vzory (teda väčšinou buržoázne modely) stali súčasťou hodnôt, ktorémalo cenu ochraňovať.
In addition, gender equality was part of official politics andturned to caricature in many respects, thus the issue became stigmatisedfor the opposition.
Rodová rovnosť ako súčasť oficiálnej politiky sa vrôznych smeroch stala karikatúrou, takže opozícia začala túto problematikuznevažovať.
Last but not least, oppositional struggles for politicalrights followed mainly (and often solely) the battle of totalitarianism versus democracy.
Nie menej dôležitou je napokon aj skutočnosť, že boj opozícieza politické práva sa sústredil hlavne (a často iba) na otázky zápasu totalitaverzus demokracia.V komunistických krajinách boli ženy splnomocnené a súčasne im bolaodobraná moc.
In communist countries, women were, at the same time, empowered anddisempowered.
Neexistovali súvislostis predkomunistickým ženskýmaktivizmom a sebareflexia, a existovali spojitostis otváraním verejnej sférypre ženy.
There was discontinuitywith the precommunist women’sactivism and self-reflection and continuityin the opening up of the publicsphere to them.
Najradikálnejší kritici komunistických režimov tvrdia, že ženy bolitýmito režimami len zneužívané a vykorisťované.
The most radical critiques of communist regimes say thatwomen were just misused and exploited by these regimes.
Najčastejším argumentomje, že tradičné mužské profesie, hlavne v priemysle, sa otvorili ženám lenpreto, aby získali lacnú pracovnú silu.
The most frequent argument is that the traditional male professions were open towomen solely in order to get a cheap labour force, especially in industry.Yet the sociological data show a more complex picture of women’s employ-mentand testify to a real improvement of women’s social status duringcommunism.
Napriek tomu sociologické údajepreukazujú zložitejší obraz zamestnanosti žiena svedčia o reálnom zlepšenísociálneho postavenia žien za komunizmu.
In fact, the majority of women, especially in agriculturalcountries, always worked hard, as farmers, factory workers, servants,before communism.
V skutočnosti väčšina žien, hlavnev poľnohospodárskych krajinách, vždy ťažko pracovala už pred komunizmomako roľníčky, robotníčky v továrňach a slúžky.
It is true that the number of women in factoriesincreased after the communist takeover, and as a sign of women’s modernisation, they were depicted with machines and as strong, which created the typical stereotype of a woman under communism.
Je pravda, že počet žienpracujúcich v továrňach sa po komunistickom prevrate zvýšil a na znak ženskejmodernizácie boli ženy zobrazované so strojmi a plné sily, čím vznikol typickýstereotyp ženy za komunizmu.
Yet the statisticsshow that, at the same time, the young generation of women was rapidlycatching up with men at the level of education (an open university systemmade it possible also for the older generation), so that by the end of 1970s,they achieved parity with male students on the secondary and in themajority of the Enwise countries also on the tertiary levels. With it, thestructureof female occupation was gradually changing and a sizeable num-
Štatistiky preukazujú, že na úrovni vzdelaniamladá generácia žien súčasne rýchlo dobiehala mužov (univerzitný systémotvorených dverí to umožnil aj staršej generácii), takže do konca sedemdesiatychrokov dosiahli paritu v počte študentov a študentiek na stredoškolskej úrovni
It was notquitethe case in Poland,where party membership was helpful, butnotmandatory, in order to carry outacademic career.But it has to beadmitted thatthere were numerous casesof slowing down the careers ofacademics openly involved in thedissident activities or even removing themfrom academia.
V Poľsku bola situácia trochu iná, nauskutočnenie akademickej kariéry boločlenstvo v strane prospešné, ale niepovinné. Treba však pripustiť, že kariérnypostup akademických pracovníkov, ktorí saotvorene zúčastňovali na disidentskejčinnosti, bol v mnohých prípadochspomalený, niektorí boli dokonca vylúčeníz akadémie.
ber of women were moving to more qualified jobs.
a vo väčšine krajín Enwise aj na vysokoškolskej úrovni.
Among universitygraduates, the number of female doctors, teachers and also lawyers grewconsiderably, often exceeding that of their male counterparts.
Medzi vysokoškolskými absolventmi výrazne vzrástolpočet lekárok, učiteliek a právničiek, často prekračujúc počet ich mužskýchnáprotivkov.
Numbers ofwomen scientists were also growing gradually.
Postupne narastal aj počet vedeckých pracovníčok.
And yet, despite all the propaganda on gender equality and the growingprofessional skills in women, and despite attempts of a non-sexist education, the horizontal and vertical segregationbetween the two sexes were notlessening, but rather deepening.
A aj tak, napriek všetkej propagande o rovnosti rodov a narastajúcimprofesionálnym schopnostiam žien, napriek pokusom o nesexistickévzdelávanie, horizontálna a vertikálna segregáciamedzi rodmi sa nezmenšovala,ale prehlbovala.
The labour market was segregated intobetter paid male and worse paid female areas and despite the fact thatmore and more women were entering highly qualified professions, it wasnot mirrored in leading positions.
Trh práce bol rozdelený na lepšie platené mužské a horšieplatené ženské povolania a napriek skutočnosti, že stále viac žien sa dostávalodo vysoko kvalifikovaných profesií, na vedúcich miestach sa toneodzrkadľovalo.
Though this phenomenon has beennoticed by Western sociologists in Western countries as well, there was animportant difference: in communist countries, the existing glass ceilingwas not reflected on, named or criticised by women.
Napriek tomu, že podobný fenomén bol pozorovaný ajvzápadných krajinách západnými sociológmi, existoval tu podstatný rozdiel:v komunistických krajinách si ženy existujúcu sklenenúbariéru neuvedomovali,nebola pomenovaná, ani kritizovaná.
Neither was it atheme in the social sciences.
Nebola ani predmetom štúdiaspoločenských vied.
As was repeatedly stated by the members ofthe Enwise Expert Group, namely the up to now persisting lackof genderawarenessin the majority of women themselves, including women in science, has turned out to become the major breaking factor to women’scareer advancement: in terms of career limits being accepted as a naturalconsequence of their dual role, and in terms of very low sensitivity tounequal treatment.
Ako členky skupiny expertiek Enwise často opakovali,najmä doteraz pretrvávajúci nedostatok rodového povedomiau väčšiny žiensa stal najdôležitejším faktorom limitujúcim ich kariérny postup, ženy vo vedenevynímajúc, a to v súvislosti s akceptovaním ohraničenosti svojej kariéry akoprirodzeného dôsledku dvojakej úlohy žien a veľmi nízkej citlivostiknerovnakému zaobchádzaniu.
How can such a self-limitation be explained?
Ako možno vysvetliť takéto sebaobmedzovanie? Do úvahy treba vziať širšíkontext.
The very concept of a careerunder communism wasdistorted by specific conditions of a totalitarian state.
Samotný koncept kariérybol počas komunizmu skreslený špecifickýmipodmienkami totalitného štátu.
Women at Slovenian universities (1945/46 to 1995/96)
Ženy na slovinských univerzitách (od roku 1945/46 do roku 1995/96)
Proportion of women at Slovenian universities (%)
Zastúpenie žien na slovinských univerzitách [%]
Source: Slovenian Statistical Office in Mladenicˇ, 2003.
Zdroj: Slovinský štatistický úrad, v Mladenič, 2003.
kg407785_016 13/07/04 10:50 Page 27 ences (which was a typical female choice), but not so much in natural sciences.
kg601169_016 28/02/06 16:08 Page 27 ženská voľba), ale nie až v takej miere v prírodných vedách.
Many potential career men and women preferred consciously toavoid party membership, even when it meant a breaking factor to theirfurther career.
Mnoho mužovažien s potenciálne sľubnou kariérou sa vedome vyhýbalo členstvu v strane,aj keď to znamenalo zastavenie ich ďalšieho kariérneho postupu.
Women’s role in family eased their reconciliation with thischoice more than for men.
Ženy savďaka svojej úlohe v rodine s touto voľbou zmierovali ľahšie ako muži.
Former, precommunist career women9, being part of the intelligentsia class, who wereregarded as a natural enemy of the socialist revolution, were often persecuted, sent to a factory or to prison.
Ďalším dôležitým faktorom, ktorý nebolo možné nájsť v nekomunistickýchkrajinách, a ktorý ovplyvnil určitý koncept kariéry žien, bola politika sociálneho povyšovania.