natgillin/translations-raw huggingface dataset:
With regard to the issue of uniform application referred to in the title of his speech, the Judge acknowledged that decentralised application poses a challenge.
Pokiaľ ide o otázku jednotného uplatňovania, ktoré sa uvádza v názve jeho prejavu, sudca potvrdil, že decentralizované uplatňovanie je výzvou.
The problem has not been diminished by the enlargement of the EU to encompass by now 27 Member States.
Problém sa nezmenšil rozšírením EÚ, ktorá zahŕňa už 27 členských štátov.
Decentralisation, in his view, should be coupled with co-ordination and co-operation, responsibility, accountability and transparency.
Decentralizácia by sa podľa neho mala spájať s koordináciou a spoluprácou, spoľahlivosťou, zodpovednosťou a transparentnosťou.
National institutions for monitoring and control, and co-ordination between such institutions and institutions at EU level, are of crucial importance.
Zásadný význam majú národné inštitúcie, ktoré monitorujú, kontrolujú a koordinujú takéto inštitúcie a inštitúcie na úrovni EÚ.
In this regard, Judge ROSAS welcomed the organisation of regular national ombudsmen seminars.
V tejto súvislosti sudca ROSAS uvítal organizáciu pravidelných seminárov národných ombudsmanov.
Mr Jens NYMAND-CHRISTENSEN, Director responsible for Better Regulation and Institutional Issues at the Secretariat-General of the European Commission, addresses the Sixth Seminar of National Ombudsmen of EU Member States and Candidate Countries. Strasbourg, 15 October 2007.
Pán Jens NYMAND-CHRISTENSEN, riaditeľ zodpovedný za lepšie riadenie a inštitucionálne otázky na generálnom sekretariáte Európskej komisie, prednáša na šiestom seminári národných ombudsmanov členských štátov EÚ a kandidátskych krajín.
Thematic session one: Legality and good administration: is there a di� erence?
Tematická sekcia 1: Zákonnosť a správny úradný postup: aký je medzi nimi rozdiel?
Mr DIAMANDOUROS was the opening speaker in the first thematic session, which was chaired by the National Ombudsman of Ireland, Ms Emily O’REILLY.
Pán DIAMANDOUROS otvoril svojím príhovorom prvú tematickú sekciu, ktorej predsedala národná ombudsmanka Írska pani Emily O‘REILLY.
His presentation focused, in particular, on the notion of “life beyond legality”.
Jeho prezentácia bola zameraná hlavne na pojem „život nad rámcom zákonnosti“.
In his view, the continued existence of conceptual space for life beyond legality is positive for European citizens.
Podľa jeho názoru trvalá existencia konceptuálneho priestoru pre život nad rámcom zákonnosti je pre občanov Európy pozitívna.
Firstly, law and legality continue to be closely associated with blame and sanctions.
Po prvé, právo a zákonnosť sa stále úzko spájajú s vinou a sankciami.
But a culture of service, which ombudsmen should be keen to promote, is not a culture of blame, he said.
Kultúra služieb, ktorú by mali ombudsmani so zanietením propagovať, ako povedal, však nie je kultúrou viny.
Moreover, any a4 empt to promote a service culture through law might only reinforce a narrow and legalistic approach.
Okrem toho každý pokus na propagáciu kultúry služieb prostredníctvom zákona by mohol posilniť úzky a právne formalistický prístup.
At the same time, it might also encourage the tendency of some complainants to regard their complaint as a denunciation, rather than as an instrument for seeking practical redress, or a constructive solution to a problem.
Zároveň by mohol tiež podporiť tendenciu, že niektorí sťažovatelia budú nahliadať na svoje sťažnosti skôr ako na donášačstvo, než ako na nástroj hľadania praktickej nápravy alebo konštruktívneho riešenia problému.
A second relevant consideration concerns the relationship between the work of ombudsmen and the work of the courts.
Ďalšia relevantná úvaha sa týka vzťahu medzi prácou ombudsmanov a prácou súdov.
The logic of judicial procedures leads to adjudication, in which the court determines authoritatively the legal rights of the parties.
Logika súdnych postupov vedie k rozhodnutiam, v ktorých súd autoritatívne určí zákonné práva účastníkov.
The logic of the Ombudsman’s procedures, on the other hand, is di� erent and involves flexibility between two modes of operation.
Na druhej strane logika postupov ombudsmana je odlišná a umožňuje flexibilitu medzi dvomi spôsobmi.
On the one hand, there is a dispute-resolution mode, which focuses on problem-solving, conflict-reduction, possibilities for compromise and win-win outcomes.
Na jednej strane stojí spôsob riešenia sporu, ktorý sa zameriava na vyriešenie problému, zmiernenie konfliktu, možnosti kompromisu a výsledky typu víťaz – víťaz.
On the other hand, there is an adjudicative mode, in which the Ombudsman finds either that there is maladministration, or that there is no maladministration.
Na druhej strane stojí adjudikatívny spôsob, ktorým ombudsman zistí, či došlo k nesprávnemu úradnému postupu alebo nie.
That mode is governed by a logic analogous to that of the Court, in which one party usually sees itself as the winner and the other as the loser.
Tento spôsob sa riadi podobnou logikou ako súdy, pri ktorej sa nahliada na jednu stranu ako na víťaza a na druhú ako na porazeného.
The appropriate balance between the two modes depends on the case and some cases may involve switching between them more than once.
Vhodná rovnováha medzi obomi spôsobmi závisí od prípadu a v niektorých prípadoch môže dochádzať k tomu, že sa viackrát prejde od jedného k druhému.
In Mr DIAMANDOUROS’ view, the European Institutions are encouraged to co-operate with him in the dispute-resolution mode by the knowledge that his inquiry is not exclusively focused on the question “what are the legal rights of the parties?”
Podľa pána DIAMANDOUROSA európske inštitúcie sú podporované v tom, aby s ním spolupracovali spôsobom slúžiacim na vyriešenie sporu s vedomím, že sa jeho vyšetrovanie nezameriava výlučne na otázku „aké sú zákonné práva účastníkov?“
Mr Alex BRENNINKME ER, National Ombudsman of The Netherlands, and Mr Joseph SAID PULLICINO, National Ombudsman of Malta, followed up as the discussants during this session.
Pán Alex BRENNINKMEIJER, národný ombudsman Holandska, a pán Joseph SAID PULLICINO, národný ombudsman Malty, nadviazali ako účastníci diskusie v tejto sekcii.
According to Mr BRENNINKME ER, citizens demand much more than legality.
Ako pán BRENNINKMEIJER uviedol, občania požadujú omnoho viac ako iba zákonnosť.
They require good administration and proper conduct, which helps to create acceptance, legitimacy and ultimately public confidence in government.
Žiadajú si správny úradný postup a správne chovanie, ktoré pomáhajú budovať akceptáciu, zákonnosť a hlavne dôveru verejnosti vo vládu.
Proper conduct and fair treatment of citizens are an essential addition to pure legality.
Správne chovanie a spravodlivé zaobchádzanie s občanmi sú základným doplnkom k čistej zákonnosti.
Mr SAID PULLICINO agreed that the test of good administration covers a much wider spectrum of activity than strict legality.
Pán SAID PULLICINO súhlasil, že preverovanie správneho úradného postupu sa vzťahuje na oveľa širšie spektrum činnosti než iba na striktnú zákonnosť.
When maladministration does not involve illegality, it can still be measured against the sti� er test of the principles of good administration that are gaining recognition as an informal source of law.
Ak nesprávny úradný postup nezahŕňa nezákonnosť, je ho ešte možné posúdiť prísnejším preverením zásad správneho úradného postupu, ktoré sa začínajú uznávať ako neformálny prameň práva.
Good administration, like legality, always implies respect for the rule of law and is never a licence to act in any way outside or contrary to law.
Správny úradný postup podobne ako zákonnosť vždy znamená dodržiavanie právneho poriadku a nikdy neoprávňuje ku konaniu, ktoré je nezákonné alebo v rozpore so zákonom.
Good administration, like legality, is also about operating in such a way that the citizen, the administration’s client, receives the level of service that he or she is entitled to.
Správny úradný postup rovnako ako zákonnosť je tiež o takom spôsobe práce, ktorý umožňuje, aby sa občanovi, ktorý je klientom správy, poskytla taká úroveň služby, na akú má právo.
A Europe of Results — Prevention, Partnership and Transparency
Európa výsledkov – prevencia, partnerstvo a transparentnosť
The next speaker was Mr Jens NYMAND-CHRISTENSEN, Director responsible for Be4 er Regulation and Institutional Issues at the Secretariat-General of the European Commission.
S ďalším prejavom vystúpil pán Jens NYMAND-CHRISTENSEN, riaditeľ zodpovedný za lepšie riadenie a inštitucionálne otázky na generálnom sekretariáte Európskej komisie.
His intervention was entitled “A Europe of Results — Prevention, Partnership and Transparency”.
Jeho príspevok bol nazvaný „Európa výsledkov – prevencia, partnerstvo a transparentnosť“.
Mr NYMAND-CHRISTENSEN focused on the Communication adopted by the Commission in September 2007, which itself bears the title A Europe of Results — Applying Community law2.
Pán NYMAND-CHRISTENSEN sa zameral na oznámenie, ktoré Komisia prijala v septembri 2007, ktoré samotné nesie názov Európa výsledkov – uplatňovanie práva spoločenstva2.
The Communication puts forward a series of proposals to improve the application of Community law by Member States.
Oznámenie predkladá rad návrhov na zlepšenie uplatňovania práva Spoločenstva členskými štátmi.
These proposals aim to ensure that Community law is implemented more e� ectively and that complaints made by citizens and business are resolved more quickly.
Tieto návrhy sú zamerané na zabezpečenie účinnejšej implementácie práva Spoločenstva a rýchlejšie riešenie sťažností predkladaných občanmi a podnikmi.
The Communication describes the actions which the Commission will take in this regard as well as the contributions sought from, inter alia, Member States.
Oznámenie popisuje opatrenia, ktoré v tejto súvislosti Komisia prijme, a tiež aj prínosy požadované okrem iného aj od členských štátov.
It sets out four main areas of action: more targeted preventive measures; improved information-provision and problem-solving; a more e cient management of infringement cases to ensure the greatest benefit to the greatest number; and increased transparency.
Stanovuje štyri hlavné oblasti opatrení: lepšie zamerané preventívne opatrenia; lepšie poskytovanie informácií a riešenie problémov; účinnejšie riadenie prípadov porušenia práva
Available at: h4 p://ec.europa.eu/community_law/eulaw/pdf/com_2007_502_en.pdf
K dispozícii na: h p://ec.europa.eu/community_law/eulaw/pdf/com_2007_502_sk.pdf
RELATIONS WITH OMBUDSMEN ANDSIMILARBODIES concerning Community law within a short period of time (8 weeks) and, respond directly to persons who have raised an issue with the Commission.
Jeden z najdôležitejších návrhov v oznámení sa týka úlohy, podľa ktorej by sa od orgánov členských štátov v určitých prípadoch požadovalo, aby našli riešenia v prípade problémov týkajúcich sa práva Spoločenstva behom v krátkeho obdobia (8 týždňov) a odpovedali by priamo osobám, ktoré predložili záležitosť Komisii.
The objective is to find faster solutions to enquiries and complaints from citizens and companies.
Cieľom je nachádzať rýchlejšie riešenia na otázky a sťažnosti občanov a podnikov.
In his keynote speech, Mr NYMAND-CHRISTENSEN gave further details of this proposal, which is of particular relevance to ombudsmen in the Member States.
Pán NYMAND-CHRISTENSEN uviedol vo svojom zásadnom prejave ďalšie podrobnosti tohto návrhu, ktorý má pre ombudsmanov v členských štátoch mimoriadny význam.
He informed them that Member States had shown great interest in participating in this pilot project, which is scheduled to last for one year.
Informoval ich, že členské štáty prejavili veľký záujem o účasť na tomto pilotnom projekte, ktorý má podľa plánu trvať jeden rok.
The Commission will then produce a report outlining its experience.
Komisia potom pripraví správu, v ktorej uvedie svoje skúsenosti.
Thematic session two: The relationship between ombudsmen and the courts
Tematická sekcia 2: Vzťah medzi ombudsmanmi a súdmi
Mr Mats MELIN, Chief Parliamentary Ombudsman of Sweden, launched the discussions in this session.
Pán Mats MELIN, hlavný parlamentný ombudsman Švédska, začal diskusiu v tejto sekcii.
He began by looking into the competence of ombudsmen to supervise the courts, something that varies greatly from one country to another.
Začal tým, že sa pozrel bližšie na právomoc ombudsmanov dohliadať nad súdmi, v tejto oblasti panujú medzi jednotlivými krajinami veľké rozdiely.
While acknowledging that the role of courts needs to be recognized as being of special importance in a state governed by the rule of law, he argued that there is a need for some element of supervision in their regard.
Aj keď sa uznáva, že úlohu súdov treba pokladať za osobitne významnú v štáte, ktorý sa riadi právnym poriadkom, tvrdil, že v tejto súvislosti je potrebný nejaký prvok dohľadu.
He examined how members of the judiciary tend to view the ombudsman in a system such as that in Sweden, where the ombudsmen do supervise the courts.
Skúmal ako členovia súdnictva nahliadajú na ombudsmana v takom systéme, aký je vo Švédsku, kde ombudsmani skutočne dohliadajú nad súdmi.
He looked at the di� erent roles of courts and ombudsmen and spoke of the possibility of conflicts between them on specific points of law.
Zameral sa na rôzne úlohy súdov a ombudsmanov a hovoril o možnosti konfliktov medzi nimi týkajúcich sa konkrétnych právnych otázok.
He ended by asking how ombudsmen handle situations where their interpretation of the law di� ers from that of a court, especially a court of last instance.
Na záver položil ombudsmanom otázku, ako riešia situácie, keď sa ich interpretácia zákona odlišuje od interpretácie súdu, predovšetkým súdu posledného stupňa.
Mr Marc FISCHBACH, National Ombudsman of Luxembourg, and Mr Janusz KOCHANOWSKI, Commissioner for Civil Rights Protection of Poland, were the discussants in this session, which was chaired by Mr Allar JÕKS, Legal Chancellor of Estonia.
Pán Marc FISCHBACH, národný ombudsman Luxemburska a pán Janusz KOCHANOWSKI, komisár pre ochranu občianskych práv v Poľsku, sa zúčastnili diskusie v tejto sekcii, ktorej predsedal pán Allar JÕKS, právny kancelár Estónska.
Mr FISCHBACH started out by informing his colleagues that citizens frequently refer problems they have with the courts to the Ombudsman of Luxembourg.
Pán FISCHBACH začal tým, že informoval svojich kolegov, že občania sa často obracajú na ombudsmana Luxemburska s problémami, ktoré majú so súdmi.
The issue, he said, is to clearly grasp the limits to any intervention by the ombudsman, for whilst ombudsmen must uphold the legitimate principle of independence of the judiciary, they must also guarantee the rights of parties to a trial or court hearing.
Povedal, že táto otázka spočíva v jasnom pochopení limitov pre akýkoľvek zásah ombudsmana, pričom ombudsmani musia zachovávať legitímnu zásadu nezávislosti súdnictva, musia tiež zaručiť právo účastníkov na súdne konanie alebo vypočutie pred súdom.
In his view, ombudsmen are required to distinguish between justice on the one hand — in other words the sovereign exercise of the duty to dispense justice — and judicial administration on the other, judicial administration meaning any administrative mechanism that operates before or a er a judicial decision.
Od ombudsmanov sa podľa neho požaduje, aby rozlišovali medzi spravodlivosťou na jednej strane – inými slovami nezávislým výkonom povinnosti vykonávať spravodlivosť – a súdnou správou na strane druhej, súdna správa znamená každý administratívny mechanizmus, ktorý existuje pred alebo po súdnom rozhodnutí.
Although the ombudsman cannot interfere in the exercise of the sovereign function of the magistrate, he has the power to deal with any administrative failing of the judicial administration.
Aj keď ombudsman nemôže zasahovať do výkonu nezávislej funkcie sudcu, je oprávnený sa zoberať každým administratívnym nedostatkom súdnej správy.
Mr FISCHBACH concluded by saying that it might be more accurate to talk about the relationship between the ombudsman and the judicial administration, rather than of any relationship that might exist between the ombudsman and the courts.
Na záver pán FISCHBACH povedal, že asi by bolo presnejšie hovoriť o vzťahu medzi ombudsmanom a súdnou správou, než o nejakom vzťahu, ktorý by mohol existovať medzi ombudsmanom a súdmi.
Mr KOCHANOWSKI, for his part, identified a dual-track approach.
Pán KOCHANOWSKI vo svojom príspevku hovoril o dvojakom prístupe.
On the one hand, the Polish Commissioner involves himself in cases of individual citizens, where in his opinion the judgments issued infringe the rights of the individual.
Na jednej strane sa poľský komisár zapája v prípade takých prípadov jednotlivých občanov, keď podľa jeho názoru vyhlásené rozsudky porušujú práva jednotlivca.
On the other hand, he takes on cases of a more general nature, o en in an a4 empt to improve the functioning of the administration of justice, for example by initiating changes in the law or aiming to clarify controversial issues in judicial decisions.
Na druhej strane sa zaoberá prípadmi všeobecnejšieho charakteru, často aby sa pokúsil zlepšiť fungovanie súdnej správy, napríklad iniciovaním zmien v zákone, alebo sa zameriava na vysvetlenie kontroverzných otázok v súdnych rozhodnutiach.
That is why the Commissioner, respecting in full the independence of the courts and the adversarial nature of civil proceedings, takes advantage of his entitlement to take cases before the courts with great caution.
Z tohto dôvodu komisár, ktorý úplne rešpektuje nezávislosť súdov a protichodný charakter občianskoprávnych konaní, využíva svoje právo predkladať prípady pred súdy s veľkou opatrnosťou.
He supports a party only if he sees that the person applying for help is not capable of defending his rights by himself or when the case may lead to a breakthrough, helping to resolve other similar cases where the rights of individuals are threatened.
Svoju pomoc poskytne účastníkovi sporu iba v prípade, keď vidí, že osoba žiadajúca o pomoc sama nie je schopná hájiť svoje práva, alebo keď prípad môže viesť k zásadnému obratu a pomôže vyriešiť iné podobné prípady, keď sú ohrozené práva jednotlivcov.
Thematic session three: Remedies, redress and solutions: what do ombudsmen have to o� er?This session was chaired by Mr Peter KOSTELKA of the Austrian Ombudsman Board.
Tematická sekcia 3: nápravy, náhrady a riešenia: čo majú ombudsmani ponúknuť?Tejto sekcii predsedal pán Peter KOSTELKA z Rady ombudsmanov Rakúska.
Ms Ann ABRAHAM, United Kingdom Parliamentary and Health Service Ombudsman, was the main speaker in this session.
Pani Ann ABRAHAM, parlamentná ombudsmanka a ombudsmanka pre zdravotné služby Spojeného kráľovstva predniesla hlavný prejav v tejto sekcii.
She tackled the question of remedy by considering the ombudsman fi first as a system of justice — the source of direct benefit to aggrieved citizens.
Zaoberala sa otázkou nápravy posudzujúc ombudsmana v prvom rade ako systém spravodlivosti – zdroj priameho úžitku
ANNUAL REPORT 2007 informing public policy.
VÝROČNÁ SPRÁVA 2007 poškodeným občanom.
By way of example, Ms ABRAHAM drew upon investigations undertaken by her o ce into the administration of the United Kingdom tax credit system.
Ako príklad pani ABRAHAM uviedla vyšetrovania správy Spojeného kráľovstva, ktoré vykonal jej úrad v oblasti systému daňových úverov.
She concluded by reference to the framework of principles that she has begun to develop with the publication of a set of Principles of Good Administration and of Principles for Remedy.
Na záver poukázala na systém zásad, ktorý začala rozvíjať publikovaním súboru zásad správneho úradného postupu a zásad pre nápravu.
Ms Zdenka ČEBAŠEK-TRAVNIK, Human Rights Ombudsman of Slovenia, and Mr Arne FLIFLET, Parliamentary Ombudsman of Norway, followed up to help launch the discussions in this session.
Pani Zdenka ČEBAŠEK-TRAVNIK, ombudsmanka pre ľudské práva Slovinska, a pán Arne FLIFLET, parlamentný ombudsman Nórska, nadviazali a začali diskusiu v tejto sekcii.
Ms ČEBAŠEK-TRAVNIK outlined the many di� erent influences on the ombudsman’s mode of action, addressing them along the following lines: society and culture; the political system; international connections; actual problems in the country; and personal characteristics of the ombudsman.
Pani ČEBAŠEK-TRAVNIK uviedla, že na spôsob práce ombudsmana vplýva množstvo rozličných vplyvov, na ktoré sa zamerala v týchto súvislostiach: spoločnosti a kultúra; politický systém; medzinárodné styky; aktuálne problémy v krajine a osobné vlastnosti ombudsmana.
She illustrated her thesis with a concrete example of a sensitive problem handled by her o ce concerning a Roma family in Slovenia.
Svoje úvahy doložila konkrétnym príkladom citlivého problému týkajúceho sa rómskej rodiny v Slovinsku, s ktorým sa zaoberal jej úrad.
Mr FLIFLET pointed to the fact that ombudsmen — among themselves — have very di� erent backgrounds, personalities and jurisdictions and that this obviously a� ects the work they do.
Pán FLIFLET poukázal na skutočnosť, že ombudsmani samotní majú veľmi rozdielne pozadie, právne štatúty a právomoci a toto samozrejme ovplyvňuje ich prácu.
He underlined the supplementary role of the ombudsman vis-à-vis the courts in o� ering a much wider variety of remedies, redress and solutions.
Vyzdvihol, že doplnková úloha ombudsmana k súdom spočíva v tom, že ponúka oveľa širšie možnosti náprav, náhrad a riešení.
Thematic session four: Free movement of persons: what are the problems and how do ombudsmen deal with them?
Tematická sekcia 4: Voľný pohyb osôb: aké prináša problémy a ako ich ombudsmani riešia?
The purpose of this final session, which was chaired by the National Ombudsman of Spain, Mr Enrique MÚGICA HERZOG, was to illustrate concretely the contribution that ombudsmen can make in resolving citizens’ EU law complaints.
Cieľom tejto záverečnej sekcie, ktorej predsedal národný ombudsman Španielska, pán Enrique MÚGICA HERZOG, bola konkrétna ilustrácia toho, ako môžu ombudsmani prispieť k vyriešeniu sťažností občanov v oblasti práva EÚ.
Mr Jean-Paul DELEVOYE gave the opening speech for this session.
Pán Jean-Paul DELEVOYE predniesol otvárací prejav pre túto sekciu.
He began by tracing the evolution of the right to freedom of movement from the 1950s to the present day.
Začal tým, že sledoval vývoj práva na slobodu pohybu od roku 1950 až podnes.
He then went on to outline some of the obstacles to mobility, a fact confirmed, he said, by the very low proportion of complaints about the subject that are made to his own o ce.
Potom pokračoval menovaním niektorých prekážok mobility, skutočnosťou, ako povedal, ktorú potvrdzuje veľmi nízky podiel sťažností v tejto oblasti predložených jeho úradu.
He pointed out that complaints of this nature are likely to increase in the coming years, however, and underlined the important role that ombudsmen can play.
Upozornil na to, že je však možné, že sa počet takýchto sťažností v budúcich rokoch pravdepodobne zvýši a poukázal na významnú úlohu, ktorú pri tomto môžu ombudsmani zohrávať.
He concluded by emphasising the need for ombudsmen to work together to resolve complaints in the area of freedom of movement e� ectively.
Na záver zdôraznil potrebu účinnej spolupráce ombudsmanov pri riešení sťažností v oblasti slobody pohybu.
Ms Eliana NICOLAOU, Commissioner for Administration of Cyprus, followed up as the first discussant.
Pani Eliana NICOLAOU, komisárka pre správu Cypru, nadviazala ako prvá účastníčka diskusie.
In her view, the full implementation and the realisation of the right to free movement is one of the greatest challenges for ombudsmen as they strive to create a genuine mobility culture in the EU with full respect for human rights. She gave examples of problematic areas in Cyprus, specifically in the area of mutual recognition of diplomas.
Podľa jej názoru úplná implementácia a realizácia práva na voľný pohyb jej jednou z najväčších výziev pre ombudsmanov, keďže sa usilujú o budovanie pravej kultúry mobility v EÚ s úplným rešpektovaním ľudských práv. Uviedla príklady problematických oblastí na Cypre, najmä v oblasti vzájomného uznávania diplomov.