natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Slovakia is expected to benefit fromthe introduction of a mandatory fundedpension pillar in 2005 and reforms to the payasyougo system.
Očakáva sa, že Slovensko v tejto oblasti získa zo zavedeniapiliera povinného dôchodkového sporenia v roku 2005 a z reformy priebežného systému.Očakáva sa však, že prechod na nový systémbude pre rozpočet bremenom navyše.
However, the transition tothe new arrangement is expected to induceadditional fiscal burdens.
Dlhodobéúrokové miery na Slovensku a ich rozdiely vočivýnosom dlhopisov v eurozóne do roku 2003klesali a potom až do konca sledovanéhoobdobia zostali stabilné.
The average level of longterm interest rateswas 5.1% over the reference period and wasthus below the reference value.
Slovensko sa na mechanizme ERM IInezúčastňuje.
Longterminterest rates in Slovakia and their differentialwith bond yields in the euro area declined untilearly 2003 and then remained fairly stable forthe rest of the reference period.
Po období, v ktorom bola korunazhruba stabilná a ktoré trvalo do tretiehoštvrťroku 2003, sa jej výmenný kurz voči euruv porovnaní s priemerom z októbra 2002postupne zvyšoval.
Slovak legislation, and in particular the Act on Národná banka Slovenska, does not yetanticipate Národná banka Slovenska’s legalintegration into the Eurosystem.
Slovenská legislatíva, najmä zákon o Národnejbanke Slovenska, zatiaľ nepredpokladá právnuintegráciu Národnej banky Slovenska do Eurosystému.
Slovakia is a Member State with a derogation and must,therefore, comply with all adaptationrequirements under Article 109 of the Treaty.This affects a number of provisions in the Acton Národná banka Slovenska.
Slovensko je členským štátom s výnimkou a z tohto dôvodu je povinnévyhovieť adaptačným požiadavkám, ktoréstanovuje článok 109 Zmluvy. Toto sa týkaviacerých ustanovení zákona o Národnej banke Slovenska.
Over the reference period Sweden achieved a12month average rate of HICP inflation of1.3%, which is well below the reference valuestipulated by the Treaty.
Rozpočtový deficit dosiahol v roku 2003 na Slovensku hodnotu 3,7 %, t. j. bol vyšší nežreferenčná hodnota.
Since 2001 inflation has mostlybeen somewhat above 2%, temporarily rising toabove 3% in connection with rising electricityprices and, in 2001, high capacity utilisation.
Na rok 2004 sa prognózujejeho zvýšenie, i napriek priaznivej pozícii v konjunkturálnom cykle, na 3,9 % HDP.Slovensko je v súčasnosti v situáciinadmerného deficitu.
In2000 and 2001, the sizeable depreciation of thekrona put additional upward pressure on importprices.
Pomer verejného dlhuklesol v roku 2003 na 42,6 %, zostal tedavýrazne pod referenčnou hodnotou 60 %.
The increase in unit labour costs hasbeen subdued in recent years and low rates ofinflation have also been apparent from otherrelevant price indices. Looking ahead, mostforecasts indicate that inflation will be below2% in 2004 and 2005.
Narok 2004 sa prognózuje jeho nárast na 44,5 %.Čo sa týka udržateľnosti vývoja vo fiškálnejoblasti, Slovensko by s rozpočtovými deficitmi,ktoré sa projektujú do nadchádzajúcich rokov,strednodobý cieľ Paktu stability a rastu, t. j.vyrovnanú alebo prebytkovú rozpočtovúpozíciu, nesplnilo.
Recent moderate wagesettlements, higher than expected labourproductivity and moderate import prices overthe past year support the benign inflationoutlook, although oil price developments mayimply some additional external price pressureswhich could also result in higher wage demands.
Vzhľadom na vysokú mieruinflácie, ktorá referenčnú hodnotu značneprekračuje, Slovensko potrebuje obozretnú
Sweden has a wellfunctioning institutional framework for bothmonetary and fiscal policy.
Švédsko dosahuje vysoký stupeň udržateľnej konvergencie.
With a view to increasing theemployment and growth potential by makingthe economy more flexible, therebymaintaining the sustainability of publicfinances and price stability, national policiesaiming at improving the functioning of product
Udržiavanie prostredia vedúcehok cenovej stabilite si bude vyžadovaťpokračovanie primeranej menovej a rozpočtovej politiky v strednodobom
automatically adjusted to changes in thecontributions base and life expectancy.However, Sweden should continue to complywith its own budget surplus rule and reduce thepublic debt level and servicing costssufficiently to cope with the overall burden ofpopulation ageing before the period in whichthe demographic situation is projected toworsen.
Nedávne umiernené mzdové dohody,vyššia než očakávaná produktivita práce a mierne dovozné ceny v poslednom rokupodporujú vyhliadky na to, že inflácia budenízka, hoci vývoj v oblasti cien ropy môževyústiť do istých dodatočných tlakov zo stranydovozných cien, ktoré by mohli mať zadôsledok vyššie mzdové požiadavky.
Sweden does not participate in ERM II.
i dlhodobom výhľade.
As wasrecalled in the Convergence Reports in 2000and 2002, Sweden has a derogation but nospecial status as regards Stage Three of EMU.Sweden is thus committed by the Treaty toadopt the euro, which implies that it has tostrive to fulfil all the convergence criteria,including the exchange rate criterion.
Švédsko má vytvorenýdobre fungujúci rámec pre menovú aj prerozpočtovú politiku. Malo by naďalejdodržiavať svoje vlastné pravidlo o rozpočtovom prebytku a vo svetle budúcichrozpočtových tlakov by malo znížiť úroveň dlhuverejného sektora a náklady na jeho obsluhu.
Over thereference period, the Swedish krona fluctuatedclose to its October 2002 average exchange rateagainst the euro, which is used as a benchmarkfor illustrative purposes in the absence of an ERM II central rate, following a conventionadopted in earlier reports, while not reflectingany judgement as to the appropriate level of the exchange rate. Shortterm differentials against the EURIBOR were modest interest ratethreemonthand became
Z hľadiska zvyšovania zamestnanosti a možností hospodárskeho rastu spružňovanímekonomiky, čo by súčasne umožnilo zachovaťudržateľnosť verejných financií a cenovejstability, je potrebná aj hospodárska politikazameraná na zlepšovanie fungovania trhutovarov a služieb a trhu práce, pričom sociálnipartneri budú musieť zabezpečiť, aby mzdovývývoj bol v súlade s rastom produktivity prácea s vývojom v porovnateľných krajinách.
The average level of longterm interest rates in Sweden was 4.7% over the reference periodand thus stood below the reference value.
Ako sa na to poukázalo v Konvergenčných správach v rokoch 2000 a 2002, Švédsko je krajina s výnimkou, avšakvo vzťahu k tretiemu stupňu HMÚ nemáosobitný status.
Thedifferential between Swedish longterminterest rates and bond yields in the euro areadeclined for most of the reference period,reflecting reduced uncertainty, astrengthening of the fiscal position andrelatively low inflation expectations.
Zmluva preto Švédskozaväzuje euro prijať, z čoho vyplýva, že krajinaje povinná usilovať sa o splnenie všetkýchkonvergenčných kritérií vrátane kritériavýmenného kurzu.
Longterm interest rates in Sweden and similarinterest rates in the euro area thus movedtowards each other considerably over thereference period.
Švédska koruna v sledovanom období kolísala v blízkostipriemerného výmenného kurzu voči euru z októbra 2002, ktorý sa na základe konvencieprijatej v predchádzajúcich správach používana ilustračné účely ako referenčný, keďžecentrálna parita ERM II neexistuje, a ktorýnevyjadruje nijaký názor ohľadom kurzovejprimeranosti.
insignificant in the course of 2004.
Krátkodobé úrokové diferenciályvoči trojmesačnému EURIBOR-u boli len maléa v roku 2004 už len zanedbateľné.
Regardingother external developments, Sweden hasmaintained a sizeable surplus in the combinedcurrent and capital account balance since 1996against the background of a relatively sizeable,yet, since 2000, sharply contracting netexternal liability position.
Čo sa týkavonkajšieho vývoja, udržuje si Švédsko od roku1996 na spojenom bežnom a kapitálovom účteznačný prebytok, pričom pozícia čistýchzahraničných pasív je relatívne veľká, aj keď,od roku 2000 sa prudko sa zmenšuje.
Certain provisions of the Sveriges Riksbank Act are still not in line with the Treaty and the Statute; in particular: provisions on financialindependence.
Vsledovanom období dosiahlo Švédskopriemernú dvanásťmesačnú mieru inflácie HICP 1,3 %, čo je výrazne pod referenčnouhodnotou, ktorú stanovuje Zmluva.
The Sveriges Riksbank Act doesnot anticipate Sveriges Riksbank’s legalintegration into the Eurosystem.
Už poniekoľko rokov je inflácia HICPvo Švédsku naúrovniach konzistentných s cenovou stabilitou,hoci čas od času býva inflácia ovplyvňovanádočasnými faktormi, ktoré sú väčšinouvyjadrením ponukových šokov.
In particular,the Instrument of Government should beadapted in relation to Sveriges Riksbank’spowers concerning monetary policy and theright to issue banknotes and coins.
Vývoj inflácieodráža niekoľko významných rozhodnutí,najmä orientáciu menovej politiky nazabezpečenie cenovej stability.
As far aslegislation other than the Sveriges Riksbank Act is concerned, the ECB notes thatlegislation on access to public documents andthe law on secrecy need to be reviewed in thelight of the confidentiality regime under Article 38 of the Statute.
Od roku 1993 jemenovopolitický cieľ vyjadrovaný vo formeexplicitného cieľa inflácie, ktorý je od roku1995 kvantifikovaný ako zvýšenie CPI o 2 %±1 percentuálny bod.
In 2003 Sweden achieved a fiscal surplus of0.3% of GDP, hence the 3% reference valuefor the deficit ratio was comfortably met.Sweden is currently not in an excessive deficitsituation.
Navyše cenovú stabilituod roku 1998 v hrubých rysoch podporuje ajrozpočtová politika a koncom deväťdesiatychrokov tu zohrala svoju úlohu aj väčšiahospodárska súťaž na trhu tovarov a služieb.
An increase in the surplus by 0.3percentage point of GDP is forecast for 2004.The public debt ratio declined by a modest0.6% percentage point in 2003 to 52.0%, i.e.below the 60% reference value. It is forecast todecline to 51.6% of GDP in 2004.
Vobdobí od roku 1996 do 2000 sa inflácia CPIaj inflácia HICPčasto dostávali pod úroveň 1 %, čo bolo vyjadrením najmä zníženýchnepriamych daní a dávok, ako ajliberalizačných efektov, a vo vzťahu k CPI išloaj o prejav klesania hypotekárnych úrokovýchmier.
With regardto the sustainability of fiscal developments,according to the budget developmentsprojected in the Convergence Programme,Sweden will continue to comply with themediumterm objective of the Stability and Growth Pact and stay in a closetobalance orsurplus position.
Od roku 2001 sa inflácia pohybuje zväčšatesne nad 2 %, pričom v súvislosti s rastúcimicenami elektrickej energie a s vyššímvyužívaním kapacít v roku 2001 sa dočasnezvýšila na úroveň nad 3 %. Tlak na zvyšovanie
The ECB notes that the Treaty has obliged Sweden to adopt national legislation for thispurpose since 1 June 1998, and that over thepast few years no legislative action has beentaken by the Swedish authorities to remedy theincompatibilities described in this andprevious reports.
Vroku 2003 dosiahlo Švédsko v rozpočtovomhospodárení prebytok 0,3 % HDP, referenčnáhodnota pomeru deficitu bola tedabezproblémovo splnená.
Over the reference period from September2003 to August 2004 the average rate of HICPinflation in the Czech Republic was 1.8%, i.e.below the reference value of 2.4% (see Table 1).
V sledovanom období od septembra 2003 doaugusta 2004 dosahovala priemerná inflácia HICP v Českej republike 1,8%, čo je podreferenčnou hodnotou 2,4% (tabuľka 1).
upward trend was soon reversed by lowerimport prices, falling food prices and strongretail competition.
v maloobchode.
The rebound in real GDPgrowth from 2000 onwards did not lead to arepeat of the relatively high levels of inflationrecorded during the late 1990s. Nominal wageshave not been very responsive to outputfluctuations or rising unemployment.
Prechod do obdobia rastureálneho HDP, ku ktorému došlo od roku2000, neviedol k zopakovaniu relatívnevysokých úrovní inflácie, ktoré bolizaznamenané koncom deväťdesiatych rokov.Na fluktuácie hrubej produkcie alebo nazvyšujúcu sa nezamestnanosť nominálne mzdypríliš nereagovali.
Growthin compensation per employee has remainedsignificantly above labour productivity growthfor the entire period covered in this report andfor the economy as a whole, resulting inrelatively high unit labour cost growth,particularly in the public and nontradablesector.
Rast odmeny nazamestnanca zostal po celé sledované obdobieznačne nad rastom produktivity práce a viedolk relatívne vysokému rastu jednotkovýchnákladov práce v celom národnomhospodárstve, najmä však vo verejnoma neobchodovateľnom sektore.
Developments in import prices have toa large extent reflected changes in the effectiveexchange rate and oil prices.
Vývoj v oblastidovozných cien vo veľkej miere odzrkadľujezmeny efektívneho výmenného kurzu a cienropy.
Inflation rateshave been rather volatile over the periodcovered in this report, mainly on account offood prices, which have a weighting of 20% inthe consumer price basket.
Počas obdobia hodnoteného v tejtospráve bola miera inflácie pomerne nestála,najmä z dôvodu cien potravín, ktoré majúv spotrebnom koši váhu 20%.
Changes in oilprices, indirect taxation and administeredprices have also contributed to inflationvolatility.
K volatiliteinflácie prispeli tiež zmeny cien ropy,nepriamych daní a regulovaných cien.
Other relevant price indices havefollowed a broadly similar path to headlineconsumer price inflation.
Ajostatné relevantné cenové indexy sa vyvíjalizhruba rovnako ako celková inflácia spotrebiteľských cien.
Looking back over a longer period, consumerprice inflation in the Czech Republic hasfollowed a broad, although not continuous,downward trend, with inflation graduallyfalling to very low levels (see Chart 1). HICPinflation declined from 8.0% in 1997 to 0.1%in 2003.
V dlhodobejšom spätnom pohľade malainflácia meraná vývojom spotrebiteľských cienv Českej republike, aj keď nie bez prerušení,zhruba klesajúcu tendenciu, keď postupneklesla až na veľmi nízke úrovne (graf 1).Inflácia meraná HICP klesla z 8,0% v roku1997 na 0,1% v roku 2003.
Since April 2001 theinflation target has been defined in terms of CPI inflation and as a continuously decliningband aimed at gradually reducing consumerprice inflation from 35% in January 2002 to 24% by the end of 2005.
Od apríla 2001 sa inflačný cieľdefinuje ako interval inflácie CPI, ktorý sa mápostupne znížiť z 3 – 5% v januári 2002 na 2 –4% na konci roka 2005.
Furthermore, since 1May 2002 the Act on Česká národní banka hasstipulated that the primary objective of thecentral bank shall be to maintain pricestability.
Okrem toho zákono Českej národnej banke od 1. mája 2002určuje, že hlavným cieľom centrálnej banky jeudržiavanie cenovej stability.
The inflationtargeting frameworkhad been preceded by a change in exchangerate policy in May 1997, when the Czech Republic abandoned the fixed peg of thekoruna and shifted to a (managed) floatingexchange rate regime.
Rámcuinflačného cielenia predchádzala zmenakurzovej politiky v máji 1997, keď Českárepublika upustila od pevného naviazaniačeskej koruny a prešla na režim (riadeného)pohyblivého výmenného kurzu.
The process ofdisinflation has been supported by a number ofreforms designed to enhance product marketcompetition and the liberalisation of financialmarkets.
Dezinflačnýproces podporuje celý rad reforiemzameraných na zintenzívnenie hospodárskejsúťaže na trhu tovarov a služieb a liberalizáciafinančných trhov.
At the end of the 1990s adjustments infiscal policy also supported the disinflationprocess.
Dezinflačný procespodporili aj zmeny rozpočtovej politikykoncom deväťdesiatych rokov.
Real GDP growth turned negative in 1997 and1998 and this had a sharp impact on HICPinflation, which fell from 9.7% in 1998 to 1.8%in 1999 (see Table 2).
Rast reálneho HDP mal v rokoch 1997 a 1998zápornú hodnotu, čo malo veľký dosah nainfláciu HICP, ktorá klesla z 9,7% v roku 1998na 1,8% v roku 1999 (tabuľka 2).
Inflation started to pickup again in 2000 and 2001, although this
Inflácia sazačala znovu zvyšovať v roku 2000 a 2001, aletento stúpajúci trend sa čoskoro zmenilv dôsledku nižších dovozných cien, klesajúcichcien potravín a veľkej konkurencie
Looking at recent trends and forecasts, theannual rate of HICP inflation rose markedlyfrom 0.7% in January 2003 to 3.2% in August,largely on account of higher food and oilprices, changes in indirect taxes andadjustments of administered prices.
Pri pohľade na najnovšie trendy a prognózy saznačne zvýšila ročná miera inflácie HICP,z 0,7% v januári 2003 na 3,2% v auguste,zväčša z dôvodu vyšších cien potravín a ropy,zmien nepriamych daní a úpravy regulovanýchcien.
Theseadjustments are related to EU accession and tothe government’s reform of public finances.Moreover, there are signs of immediateupward pressure on the basis of the measuresshown in Table 3a.
Tieto úpravy súvisia s pristúpením k EÚa s vládnou reformou verejných financií.Navyše vidieť náznaky bezprostredného tlakuna zvyšovanie cien v dôsledku opatreníuvedených v tabuľke 3a.
The latest availableforecasts of most major internationalinstitutions suggest a consumer price inflationrate of between 2.83.2% in 2004 and 2.53.0%in 2005 (see Table 3b).
Podľa poslednýchdostupných prognóz medzinárodných inštitúcií má inflácia meraná vývojomspotrebiteľských cien dosiahnuť v roku 20042,8 – 3,2% a v roku 2005 2,5 – 3,0% (tabuľka3b).
This is broadly in linewith the latest inflation report of Českánárodní banka (July).
V zásade je to v súlade aj s najnovšousprávou o inflácii Českej národnej banky (z júla2004).
Česká národní bankaalso expects CPI inflation to pick up in 2004,mainly on account of the tax reform andfurther price deregulation, and to keep itsmomentum in 2005 mainly on account ofdemand pressures. Česká národní banka
Česká národná banka tiež očakáva, žeinflácia CPI sa v roku 2004 zvýši najmäv dôsledku daňovej reformy a ďalšej cenovejderegulácie, a že tento vývoj pretrvá aj v roku2005, najmä v dôsledku tlakov dopytu.
estimates that changes in indirect taxes andadministered prices will add around 1.9percentage points to inflation in 2004.
zvýšenie inflácie v roku 2004 o 1,9percentuálneho bodu.
Upsiderisks for inflation over this period are mainlyrelated to the uncertainty associated with thesize of the secondround effects of the indirecttax changes and the adjustments ofadministered prices.
Riziko zvyšovaniainflácie v tomto období sa spája najmäs neistotou vyplývajúcou zo sekundárnychúčinkov zmien nepriamych daní a úpravregulovaných cien.
In 2004,the deficit ratio is forecast to decrease to 5.0%,while the public debt ratio is projected toincrease marginally to 37.9%.
rok 2004 sa prognózuje zníženie pomerudeficitu na 5,0% a marginálne zvýšeniepomeru verejného dlhu na 37,9%.
In 2002 and2003 the deficit ratio exceeded the ratio ofpublic investment expenditure to GDP by 3.0and 8.4 percentage points respectively (see Table 4).
V roku 2002prekročil pomer deficitu k HDP pomerverejných výdavkov k HDP o 3,0percentuálneho bodu a v roku 2003 o 8,4percentuálneho bodu (tabuľka 4).
The Czech Republic is currently in anexcessive deficit situation.
Českárepublika je v súčasnosti v situácii nadmernéhodeficitu.
Looking further ahead, maintaining andfurther strengthening an environmentconducive to price stability in the Czech Republic will be dependent, inter alia, on theconduct of an appropriate monetary policy, asound fiscal policy and the implementation ofa credible consolidation path.
Pri pohľade do vzdialenejšej budúcnosti budeudržiavanie a ďalšie spevňovanie prostrediavedúceho k cenovej stabilite v Českej republikeokrem iného závisieť od výkonu primeranejmenovej politiky, zdravej rozpočtovej politikya prechodu na cestu dôveryhodnej konsolidácie.
It will be equallyimportant to improve the functioning of thelabour markets by increasing labour mobilityand addressing skill mismatches.
Rovnako dôležité bude zlepšiťfungovanie trhov práce zvýšením mobilitypracovnej sily a potrebnou rekvalifikáciou.Mali by sa zintenzívniť opatrenia v oblastidomácej politiky zamerané na ďalšiezdokonaľovanie daňových systémov, systémovzvýhodnení a pracovných podnetov.
Nationalpolicies aimed at further improving the tax andbenefit systems and the incentives for workingshould be strengthened.
Môže tovytvoriť lepšie podmienky na zvýšeniemožností rastu produkcie a zníženieštrukturálnej a dlhodobej nezamestnanosti.
This would help tocreate better conditions for raising potentialoutput growth and decreasing structural andlongterm unemployment.
Sociálni partneri budú musieť prispieť k týmtocieľom tým, že k zvyšovaniu miezd budedochádzať v súlade s rastom produktivitypráce, pričom sa bude prihliadať i na vývojv porovnateľných krajinách.
Social partners willneed to contribute to these objectives bykeeping wage increases in line with labourproductivity growth, also taking developmentsin competitor countries into account.According to Česká národní banka’s estimates,the share of administered prices in the HICPbasket is around 18%.
Podľa odhadov Českej národnej banky je podiel regulovanýchcien v koši HICP asi 18%.
This indicates that thereis scope for further improvement in productmarket flexibility.
Znamená to, že eštestále existuje dostatok priestoru na zlepšovaniepružnosti trhu tovarov a služieb.
Moreover, the catchingupprocess is likely to have a bearing on inflationin the coming years, although the exact size ofthe impact is difficult to assess.
Okrem tohosa dá očakávať, že v nadchádzajúcich rokochbude mať dopad na infláciu aj procesdobiehania hospodársky rozvinutejšíchčlenských štátov, hoci je ťažké určiť presnýrozsah tohto vplyvu.
1.2FISCAL DEVELOPMENTS
1.2.FIŠKÁLNY VÝVOJ
In the reference year 2003 the generalgovernment deficit ratio was 12.6%, i.e. wellabove the 3% reference value, and the publicdebt ratio was 37.8%, i.e. well below the 60%reference value.
V roku 2003 predstavoval pomer deficituverejnej správy k HDP 12,6%, t. j. bol výraznenad referenčnou hodnotou 3,0%; pomerverejného dlhu k HDP bol 37,8%, t. j. výraznepod referenčnou hodnotou 60%.
Compared with the previousyear, the deficit ratio increased by 5.8percentage points and the public debt ratio
V porovnanís predchádzajúcim rokom sa pomer deficituzvýšil o 5,8 percentuálneho bodu a pomerverejného dlhu o 9,0 percentuálneho bodu. Na
Looking back over the years 1996 to 2003, thepublic debt ratio increased by 24.7 percentagepoints (see Chart 2a and Table 5). Initially, itwas relatively stable, increasing by 2.9percentage points between 1996 and 1999, butthen increased substantially, from 16.0% in1999 to 37.8% in 2003, i.e. 21.8 percentagepoints over four years.
Pri spätnom pohľade na roky 1996 až 2003 sapomer verejného dlhu zvýšil o 24,7percentuálneho bodu (graf 2a a tabuľka 5).Pôvodne bol tento pomer relatívne stabilný,v rokoch 1996 až 1999 sa zvýšil o 2,9percentuálneho bodu, neskôr sa všakpodstatne zvýšil, zo 16,0% v roku 1999 na37,8% v roku 2003, t. j. o 21,8 percentuálnehobodu v priebehu štyroch rokov.
As shown in greaterdetail in Chart 2b, the strongest factor drivingthe increase in the public debt ratio was theprimary deficit.
Ako topodrobnejšie ilustruje graf 2b, najsilnejšímfaktorom zvyšujúcim pomer verejného dlhu bolprimárny deficit.
Deficitdebt adjustments hadan overall debtdecreasing effect, reducingdebt mostly in the periods 199899 and 200203 (Table 6). The growth/interest rate differential had a negligible impact.
Rozdiel medzi deficitomrozpočtového hospodárenia a zmenou štátnehodlhu celkovo spôsoboval znižovanie dlhu,najmä v obdobiach 1998 – 1999 a 2002 – 2003(tabuľka 6).
Thepatterns observed during the mid1990s andearly 2000s may be seen as indicative of theclose link between primary deficits and adversedebt dynamics, irrespective of the starting levelof public debt. In this context, it may be notedthat the share of public debt with a shorttermmaturity increased between 1997 and 2000.
Rozdiel medzi tempom rastua úrokovou mierou mal zanedbateľný vplyv.Vývoj v polovici deväťdesiatych rokova začiatkom ďalšieho desaťročia môženaznačovať úzke prepojenie medzi primárnymideficitmi a nepriaznivou dlhovou dynamikou,nezávisle od východiskovej úrovne verejnéhodlhu.