natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In conclusion, population projections suggest that demographic change in the euro area will bemost apparent from around 2015, although developments in individual countries are proceeding atdifferent rates and in a number of euro area countries the total population has already begun todecline.
Záverom možno konštatovať, že výhľady vývoja obyvateľstva naznačujú, že demografická zmena v eurozóne sa výrazne prejaví približne od roku 2015, hoci vývoj v jednotlivých krajinách prebieha rôznym tempom a v mnohých krajinách eurozóny celkový počet obyvateľov už začal klesať.
Although many countries are starting to improve the incentive compatibility of their taxand benefit systems and the sustainability of public finances, further wide-ranging reforms arenecessary in the near future.
Hoci mnohé krajiny začínajú zlepšovať kompatibilitu stimulov daňových a dávkových systémov, ako aj udržateľnosť verejných financií, v blízkej budúcnosti budú potrebné ďalšie rozsiahle reformy.
The timely implementation of comprehensive and incentivecompatible reforms is needed in order to prepare for demographic change.
Príprava na demografické zmeny vyžaduje včasnú realizáciu komplexných reforiem zameraných na zvýšenie stimulácie.
2.5FISCAL DEVELOPMENTS
Fiškálny vývoj v eurozóne bol v roku 2004 neuspokojivý.
A number of countries recorded deficit ratios ator above the 3% of GDP reference value andfour countries (Germany, Greece, France andthe Netherlands) were in an excessive deficitsituation.
Rozpočtové hospodárenie v roku 2004 odrážalo mierne fiškálne uvoľnenia, pričom vplyv hospodárskeho cyklu bol nepatrný.
For the third year in a row, deficitsexceeded 3% of GDP by a significant margin in Germany and France.
Väčšina krajín eurozóny nesplnila ciele stanovené v aktualizovaných programoch stability z konca roku 2003 a začiatku 2004. Ciele sa nesplnili v priemere
Following significantstatistical revisions, it became clear thataccording to the ESA 95 methodology Greecehad recorded deficits above the reference valuesince 1997; its deficit for 2004 was 6.1% of GDP.
Mnohé krajiny zaznamenali pomer deficitu na alebo nad úrovňou referenčnej hodnoty 3 % HDP a štyri krajiny (Nemecko, Grécko, Francúzsko a Holandsko) boli v situácii nadmerného deficitu.
Italy posted a deficit of 3.0% of GDP and Portugal recorded a deficit of justbelow 3% of GDP, despite the continued(though declining) implementation of sizeabletemporary policy measures.
V Nemecku a Francúzsku deficit výrazne prekročil 3 % HDP tretí rok po sebe. Po zásadných štatistických revíziách sa stalo zrejmé, že Grécko dosahovalo, podľa metodiky ESA 95, deficit prevyšujúci referenčnú hodnotu
BUDGET BALANCE BROADLY STABLE IN 2004Fiscal developments in the euro area wereunsatisfactory in 2004.
ECBVýročná správa2004
Table 5 Fiscal positions in the euro area
Tabuľka 5 Fiškálna pozícia krajín eurozóny
General government surplus (+) / deficit (-)
Prebytok (+)/deficit () verejnej správy
Euro area Belgium Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland
Eurozóna Belgicko Nemecko Grécko Španielsko Francúzsko Írsko Taliansko Luxembursko Holandsko Rakúsko Portugalsko Fínsko
General government gross debt
Hrubý dlh verejnej správy
Sources: Eurostat and ECB calculations.Note: Data are based on the excessive deficit procedure definitions.
Zdroj: Eurostat a výpočty ECB.Poznámka: Údaje sú založené na definícii postupu pri nadmernom deficite.
Budget balances exclude proceeds from the sale of UMTS licences.
Rozpočtové saldo nezahŕňa výnosy z predaja licencií UMTS.
ECB Annual Report 2004
od roku 1997; deficit za rok 2004 bol vo výške 6,1 % HDP.
some restraint (mainly via public consumptionand social benefits) despite the partialdisappearance of temporary measures.
Všetky tri veľmi zadlžené krajiny (Belgicko, Grécko a Taliansko) naďalej ťažili z úspory úrokových výdavkov, čo malo priaznivý vplyv na celkovú rozpočtovú pozíciu.
Whilethis reflects a reversal of more lax expenditurepolicies in recent years, it was not sufficient tofully offset the revenue decline.
To čiastočne kompenzovalo zhoršenie primárneho salda v týchto krajinách.
When measured by the change in the cyclicallyadjusted primary balance according to European Commission estimates, the budgetaryoutcome for the euro area as a whole reflecteda slightly expansionary fiscal stance.
Výsledok rozpočtového hospodárenia za celú eurozónu vyjadrený zmenou primárneho salda očisteného o cyklické vplyvy podľa odhadu Európskej komisie odrážal mierne expanzívnu rozpočtovú situáciu.
Withinterest expenditure virtually unchanged, thedeterioration of the primary balance was themain factor behind this outcome.
Pri prakticky nezmenených úrokových výdavkoch bolo hlavným faktorom, ktorý zapríčinil tento výsledok, zhoršenie primárneho salda.
GDP growthis estimated to have increased broadly in linewith potential growth, and the economicenvironment is therefore estimated to have hadvery little effect on the change in the cyclicalcomponent of the budget on average.
Fiškálny vývoj v priemere za eurozónu odráža skutočnosť, že zníženie daní a postupné rušenie dočasných ozdravných opatrení boli nedostatočne financované úsporami v oblasti primárnych výdavkoch.
Structuralconsolidation was implemented in only a fewcases.
Tieto faktory sčasti kompenzovalo zvýšenie nepriamych daní.
All three very highly indebted countries(Belgium, Greece and Italy) continued tobenefit from interest expenditure savings, witha favourable effect on overall budgetarypositions.
Na strane výdavkov sú zrejmé určité reštrikcie (hlavne prostredníctvom verejnej spotreby a sociálnych dávok), napriek čiastočnému vymiznutiu dočasných opatrení.
This partly compensated for theworsening of the primary balances in thesecountries.
Hoci to znamená obrat od laxnejšej politiky v oblasti výdavkov v posledných rokoch, nie je to dostatočné na úplné kompenzovanie zníženia príjmov.
Among the sevencountries posting debt ratios higher than 60%of GDP, only Belgium recorded a significantdecline in its debt ratio, to below 100% of GDP,reflecting budget outcomes that remained closeto balance.
Zo siedmich krajín, ktoré vykazujú pomer dlhu vyšší ako 60 % HDP, jedine Belgicko zaznamenalo výrazný pokles svojho pomeru dlhu, na úroveň pod 100 % HDP, čo bolo odrazom rozpočtových výsledkov, ktoré zostali takmer vyrovnané.
Greece and Italy continued toexhibit debt ratios above 100% of GDP, withlittle change since 2001.
Grécko a Taliansko naďalej vykazovali pomer dlhu prevyšujúci 100 % HDP, s malou zmenou od roku 2001.
Germany, France,Austria and Portugal posted debt ratiosmoderately above the reference value of 60% of GDP, and in all of these countries except Austria the ratio increased by comparison with2003.
Nemecko, Francúzsko, Rakúsko a Portugalsko vykázali pomer dlhu mierne nad referenčnou hodnotou 60 % HDP, a vo všetkých týchto krajinách, okrem Rakúska, sa tento pomer v porovnaní s rokom 2003 zvýšil.
The continued deterioration of budgetbalances and the rising debt-to-GDP ratio isalso reflected in the amount of outstandinggovernment debt securities (see Box 8).
Pokračujúce zhoršovanie rozpočtového salda a zvyšujúci sa pomer dlhu k HDP sa odrazil aj vo výške nesplatených dlhových cenných papierov sektora verejnej správy (box 8).
Fiscal developments reflect the fact that, onaverage in the euro area, tax cuts and the gradualphasing-out of temporary adjustment measureswere insufficiently financed by savings inprimary expenditure.
Pomer dlhu k HDP sa v roku 2004 v eurozóne zvýšil, druhý rok po sebe, na 71,3 %.
Revenue-reducing factorsincluded cuts in direct taxes and social securitycontributions as well as a fall in capitalrevenue due to the gradual disappearanceof temporary measures. These were partlycompensated for by increases in indirect taxes.On the expenditure side, there is evidence of
Toto zhoršenie je odrazom hlavne nízkeho (a klesajúceho) pomeru primárneho prebytku a skutočnosti, že hospodársky rast bol nižší ako implicitná priemerná úroková miera dlhu sektora verejnej správy a v niektorých prípadoch pomerne veľkých nezrovnalostí medzi vývojom deficitu
DEVELOPMENTS IN GENERAL GOVERNMENT DEBT SECURITIES IN THE EURO AREA
VÝVOJ DLHOVÝCH CENNÝCH PAPIEROV SEKTORA VEREJNEJ SPRÁVY V EUROZÓNE
Against a background of rising general government deficits in the euro area, the level ofoutstanding general government debt securities has increased in recent years.
Za situácie rastúcich deficitov sektorov verejnej správy eurozóny sa úroveň nesplatených dlhových cenných papierov sektora verejnej správy v posledných rokoch zvýšila.
1Growth rates are based on financial transactions and are corrected for reclassifications, revaluations, exchange rate variations andother changes that do not arise from transactions.
Graf A Dlhové cenné papiere sektora verejnej správy eurozóny v roku 2004 podľa krajiny emisie
Chart A Euro area outstanding governmentdebt securities by issuing country in 2004
(v %; koniec obdobia) vo zvýšení pomeru dlhu k HDP a vo vyšších ročných mierach rastu dlhových cenných papierov vydaných sektorom verejnej správy v eurozóne – 5,0 %, 5,5 % a 5,4 % na konci rokov 2002, 2003, respektíve 2004 (oproti 3,3 % na konci roku 2001).1
The evolution of the structure of outstandinggeneral government debt securities in the euroarea has three key features.
1 Miery rastu sa zakladajú na finančných transakciách a sú upravené o reklasifikácie, precenenia, zmeny výmenných kurzov a ďalšie zmeny, ktoré nevznikajú z transakcií.
First, governmentdebt is issued predominantly by centralgovernment, which accounted for 94.3% ofoutstanding debt securities in 2004, withother general government responsible forthe remaining 5.7% (see the table below).Nevertheless, the other general governmentsector has become more active.
sektor ústrednej štátnej správy, ktorého podiel na nesplatených dlhových cenných papieroch v roku 2004 predstavoval 94,3 %, kým ostatné súčasti sektora verejnej správy zodpovedali za zostávajúcich 5,7 % (nasledujúca tabuľka). Ostatné súčasti sektora verejnej správy sa však predsa stávajú aktívnejšie.
The share ofdebt securities issued by central government has been steadily declining since 1998, while the share of debt securities issued by othergeneral government almost doubled between 1998 and 2004.
Podiel dlhových cenných papierov emitovaných sektorom ústrednej štátnej správy od roku 1998 stále klesá, kým podiel dlhových cenných papierov emitovaných ostatnými súčasťami sektora verejnej správy sa od roku 1998 do roku 2004 takmer zdvojnásobil.
Second, regarding the breakdown of government debt securities by maturity, longterm debtaccounted for around 91.6% of outstanding debt securities at the end of 2004.
Po druhé, čo sa týka členenia dlhových cenných papierov sektora verejnej správy podľa splatnosti, dlhodobý dlh predstavoval na konci roku 2004 okolo 91,6 % nesplatených dlhových cenných papierov.
The table belowshows that the share of shortterm debt declined between 1998 and 2000 but subsequently roseagain.
Tabuľka dokumentuje, že podiel krátkodobého dlhu od roku 1998 do roku 2000 klesal, ale následne opäť stúpol.
Third, the table also indicates that the vast majority of longterm general government debtsecurities are issued at a fixed rate.
Po tretie, tabuľka tiež ukazuje, že veľká väčšina dlhodobých dlhových cenných papierov sektora verejnej správy je emitovaná s pevnou úrokovou sadzbou.
Over time, the relative importance of floating-rate issueshas decreased substantially, from 12.3% of the total in 1998 to 7.6% in 2004.
Podiel emisií s pohyblivou úrokovou sadzbou v priebehu dlhšieho obdobia výrazne klesol, z 12,3 % v roku 1998 na 7,6 % v roku 2004.
Underlying thisdevelopment is the gradual decline towards the end of the 1990s in the term premium paid bysome governments on fixed-rate longterm securities in an environment of price stability. Italy,
Ako ukazuje graf B, existujú však rozdiely medzi výnosmi štátnych dlhopisov v jednotlivých krajinách eurozóny, ktoré by mohli odrážať rozdiely v likvidite a úverovom riziku.
Structure of amounts outstanding of debt securities issued by euro area governments
Lepšie podmienky financovania sa nemeckej vlády oproti všetkým ostatným vládam eurozóny, sa, vyjadrené v bázických bodoch, pohybovali až do začiatku roku 2001 na úrovni dvojciferných čísiel.
(as a percentage of total debt securities issued by general government; end of period)
Štruktúra dlhových cenných papierov vydaných verejnou správou v eurozóne
Chart B Longterm government bond yield spreads against Germany
Graf B Spready výnosov dlhodobých štátnych dlhopisov voči nemeckým štátnym dlhopisom1)
(basis points; monthly data)
(v bázických bodoch; mesačné údaje)
Greece Finland
Grécko Fínsko
Belgium Ireland Netherlands
Belgicko Írsko Holandsko
Asshown in Chart B, however, there are differences between government bond yields across euroarea countries, which could reflect differences in liquidity and credit risk.
Dostupné údaje naznačujú, že tie krajiny, ktoré v období rokov 2001 až 2004 dosiahli zlepšenie svojho pomeru dlhu k HDP oproti Nemecku, dosiahli aj zníženie spreadov dlhodobých
Chart C Changes in relative debt-to-GDPratios against Germany1) and changes inyield spreads2) between 2001 and 2004
Graf C Zmeny relatívnych pomerov dlh/HDP v porovnaní s Nemeckom1)azmenyspreadovvýnosov2)vrokoch2001až2004
(x-axis: in percentage points; y-axis: in basis points)
(os x: v percentuálnych bodoch; os y: v bázických bodoch)
German longterm bond yields have been thelowest in the euro area primarily because German government bonds are relativelyliquid.
Súčasné trendy štruktúry financovania sa vlád sú celkove odrazom výrazne lepších makroekonomických podmienok, ktoré vznikli v poslednom desaťročí v súvislosti s presunom k politike viac orientovanej na stabilitu.
The financing advantage of the German government over all other euro areagovernments in terms of basis points was inthe double-digit range until early 2001.
Ako vidno z osi x, tento rozdiel sa od roku 2001 do roku 2004 znížil o 19,0 percentuálneho bodu (ide o zlepšenie relatívneho pomeru dlh/HDP voči Nemecku).
Fromthat time the spreads between ten-yeargovernment bond yields of other euro areacountries and comparable German bondyields declined constantly, reaching a low atthe end of 2003.
V tom istom období sa spread medzi výnosmi belgických a nemeckých štátnych dlhopisov znížil o 28 bázických bodov, ako vidno z osi y. Hrubá linka predstavuje zodpovedajúcu regresnú linku.
The most significantdecreases in yield spreads have beenexperienced in Belgium, Greece, Italy,Portugal and Spain.
Pred verejnými financiami v eurozóne stoja tri veľké úlohy.
One of the factorsunderlying this convergence may have beenthe fiscal developments in Germany, where,between 2001 and 2004, the debt-to-GDPratio worsened relative to that of all other euroarea countries except France.
Dodržiavanie fiškálneho rámca EÚ a striktné uplatňovanie pravidiel je rozhodujúce, pretože prispieva k udržateľnosti verejných financií v EMU. Najmä limit deficitu na úrovni 3 % HDP – ak sa implementuje dôveryhodne – predstavuje kotvu pre očakávania fiškálnej disciplíny a budúceho vývoja dlhu.
Sources: Eurostat and ECB.1) X-axis: decrease in the relative debt-to GDP ratio against Germany, i.e. in the difference between the debt-to-GDP ratioof Germany and that of other euro area countries, between2001 and 2004.2) Y-axis: decrease in yield spreads against German ten-yeargovernment bonds between January 2001 and December2004.Note: The chart should be read as follows, using Belgium as anexample.
FIŠKÁLNE PLÁNY NA ROK 2005Najnovšie aktualizácie programov stability, napriek určitému pokroku, plánujú príliš málo krokov na riešenie problému rozpočtových deficitov a stále chýbajú komplexné programy štrukturálnych reforiem. Na rok 2005 sa predpokladá, že priemerný deficit eurozóny ako celku klesne asi o pol percentuálneho bodu HDP.
The debt-to-GDP ratio in Belgium was 108.0% in2001 and 95.6% in 2004, while in Germany it was 59.4% in2001 and 66.0% in 2004.
K tomuto vývoju by mal prispieť malý pokles úrokových výdavkov a mierne zlepšenie primárneho salda.
Thus, the difference between thedebt-to-GDP ratio of Germany and that of Belgium – a relativedebt-to-GDP ratio of Belgium against Germany – was48.6% in 2001 and 29.6% in 2004.
Predpokladá sa, že hospodársky rast zostane blízko potenciálneho rastu.
This difference decreasedbetween 2001 and 2004 by 19.0 percentage points – animprovement in the relative debt-to-GDP ratio against Germany – as shown on the x-axis.
Približne polovica krajín eurozóny – Nemecko, Grécko, Francúzsko, Taliansko, Holandsko a Portugalsko – však plánuje naďalej vykazovať deficit blízko úrovne alebo na úrovni 3 % HDP.
Over the same period, thespread between Belgian and German government bond yieldsdecreased by 28 basis points, as shown on the y-axis.
Len niektoré plánujú dosiahnuť pozíciu blízko rovnováhy alebo v prebytku.
Thestraight solid line represents the fitted regression line.
Predpokladá sa, že pomer dlhu k HDP sa zníži asi o pol percentuálneho bodu HDP.
Available data suggests that those countriesthat experienced an improvement in theirdebt-to-GDP ratio relative to Germanybetween 2001 and 2004 also experienced adecrease in longterm yield spreads vis-à-vis German government bonds, as depicted by thepositive relationship in Chart C. Althoughother factors, mainly related to the liquidity of the bonds, may also be of importance, this may be regarded as a first indication that investors tosome extent take into account the fiscal positions of euro area governments when pricingbonds.
nadmerných deficitov. Je tiež žiaduce, aby tie krajiny eurozóny, ktorých rozpočtová pozícia nie je blízko rovnováhy alebo v prebytku, ale nenachádzajú sa v situácii nadmerného deficitu, napredovali s rozpočtovou konsolidáciou v súlade s dohodou Euroskupiny z októbra 2002, podľa ktorej príslušné pomery deficitu treba znižovať najmenej o 0,5 percentuálneho bodu HDP ročne.
Overall, recent trends in the structure of government financing reflect the significantmacroeconomic advantage which has arisen in conjunction with the move to more stabilityoriented policies over the last decade.
Skúsenosti z posledných desaťročí však ukázali, že jemné fiškálne dolaďovanie prostredníctvom rozpočtových opatrení, ktoré sa zameriavali na stabilizáciu hospodárstva, je často procyklické.
The most visible benefit for the public is thesignificantly lower proportion of government budgets spent on interest payments.
Na druhej strane voľné pôsobenie automatických stabilizátorov môže pomôcť vyrovnávať ekonomické výkyvy stabilizačným vplyvom daní a dávok v nezamestnanosti na disponibilné príjmy domácností.
FISCAL PLANS FOR 2005The latest update of the stability programmessuggests that, despite some progress, too littleis planned to address the problem of budgetdeficits and that comprehensive structuralreform agendas are still lacking.
Pokiaľ ide o fiškálne účinky v strednodobom horizonte, nastavenie fiškálnej politiky je mimoriadne dôležité z hľadiska udržateľnosti verejných financií a potenciálneho hospodárskeho rastu.
For 2005 theaverage deficit for the euro area as a whole isexpected to decline by about half a percentagepoint of GDP.
Fiškálnu udržateľnosť možno opísať ako schopnosť sektora verejnej správy plniť svoje nesplatené záväzky.
Both a marginal decline in interest expenditure and a moderateimprovement of the primary balance shouldcontribute to this development.
Vyjadruje to pomer dlhu sektora verejnej správy k HDP, hoci treba brať do úvahy aj ďalšie prvky, napríklad podmienené a implicitné záväzky verejného sektora.
Economicgrowth is expected to stay near potential.However, about half the euro area countries,i.e. Germany, Greece, France, Italy, the Netherlands and Portugal, are projected tocontinue to report deficits close to or at 3%of GDP.
Čo sa týka potenciálneho hospodárskeho rastu, fiškálne opatrenia, ktoré zlepšujú „kvalitu“ verejných financií, môžu mať priaznivý účinok na mieru hospodárskeho rastu, ktorý by bol zlučiteľný s cenovou stabilitou.
Only a few are projected to be in a
Daňové sadzby majú ďalej vplyv na stimuly k práci, úsporám, investíciám a inováciám.
close-to-balance or in-surplus position.
Regulácia fiškálnej politiky podľa daných pravidiel je vo všeobecnosti výhodnejšia ako prístup ad hoc.
Thedebt-to-GDP ratio is expected to decline byabout half a percentage point of GDP.
Pravidlá môžu zabrániť neprimeranému sústredeniu sa na krátkodobý zisk a nezohľadňovaniu dlhodobých nákladov.
The fact that the euro area average deficit isnear the 3% reference value and that a numberof countries have deficits close to or abovethis value underlines the urgent need tostrengthen the position of public finances.
Pravidlá môžu aj stabilizovať očakávania, čo poskytne hospodárskym subjektom oporu pre budúcu fiškálnu politiku v prípade šokov, a tým sa podporí dlhodobé plánovanie v súkromnom sektore.
Theimproved economic environment offers a goodopportunity to accelerate the process of fiscalconsolidation.
Výhody dodržiavania pravidiel sú ešte vyššie v menovej únii, akou je EMU, kde sa deformácie fiškálnych stimulov môžu zostriť.
Growth dividends in the formof higher than expected tax revenues shouldbe assigned to reducing budget imbalances.Countries with excessive deficits shouldcorrect this situation as soon as possible andfulfil their commitments.
Môže napríklad vzniknúť značné zníženie vypovedacej schopnosti deficitu, keďže v prostredí jednej meny a integrovanejších finančných trhov je vplyv vyššej úrovne dlhu krajiny na úrokové miery nižší ako predtým.
Moreover, therecurrence of excessive deficits needs to beavoided.
Fiškálne pravidlá v menovej únii musia byť uplatniteľné jednoducho, keďže sa musia uplatňovať pre všetky krajiny rovnako v snahe zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie.
It is also desirable that those euro areacountries which do not have a budgetaryposition close to balance or in surplus, but arenot in an excessive deficit situation either,progress with budgetary consolidation in linewith the Eurogroup agreement of October2002, according to which underlying deficitratios should be cut by at least 0.5 percentagepoint of GDP per year.
Transparentný fiškálny rámec tiež zvyšuje uvedomelosť na finančných trhoch a verejnosti všeobecne a môže pomôcť vynucovať dodržiavanie pravidiel.
CONSOLIDATION IN LINE WITH PRIORCOMMITMENTS NEEDEDPublic finances face three major challengesin the euro area.
Strednodobý rámec založený na pravidlách, ktoré sa prijali v EMU, zohľadňuje kritériá krátkodobej stabilizácie, ako aj dlhodobej udržateľnosti.
First, there is a needfor substantial fiscal consolidation:macroeconomic stability hinges significantlyon the sustainability of public finances, whichis the ability of a government to meetits outstanding obligations (see Box 9).Compliance with the EU fiscal framework andthe strict application of the rules are criticalbecause this contributes to the sustainabilityof public finances in EMU.
Strednodobá rozpočtová pozícia blízko rovnováhy alebo v prebytku prispieva ku krátkodobej ekonomickej stabilizácii prostredníctvom voľného pôsobenia automatických stabilizátorov a súčasne bráni nadmernému deficitu v budúcnosti a zabezpečuje zlepšenie udržateľnosti verejných financií pôsobením na zníženie pomeru dlhu sektora verejnej správy.
In particular,the deficit limit of 3% of GDP – if crediblyimplemented – provides an anchor forexpectations of fiscal discipline and future debtdevelopments.
Z hľadiska centrálnej banky, ktorej hlavným cieľom je udržať cenovú stabilitu, sa analýza fiškálnej politiky zameriava na vplyv fiškálnej politiky na infláciu a makroekonomickú stabilitu, pretože táto politika predstavuje súčasť prostredia, v ktorom má menová politika pôsobiť.
It is therefore an importantsignal of fiscal soundness for financial marketsand the public.
Správna fiškálna politika podporuje menovú politiku vytváraním prostredia stabilných ekonomických podmienok z krátkodobého aj dlhodobého hľadiska.
FISCAL POLICY AND MACROECONOMIC STABILITY
SPOĽAHLIVÉ ŠTATISTIKY PODPORUJÚ DÔVERYHODNOSŤFIŠKÁLNEHO RÁMCA
This box discusses the main influences of fiscal policy on macroeconomic stability and pricedevelopments, as well as the way in which the EU fiscal framework reflects these influences.
Po tretie, úplnosť a kvalita štatistík o financiách verejného sektora je nutnou podmienkou dôveryhodnosti fiškálneho rámca EÚ.