natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2For further details, see Section 4 of the article entitled“Monetary analysis in real time” in the October 2004 issue ofthe ECB’s Monthly Bulletin.
Podrobnejšie údaje možno nájsť v časti 4 článku Monetary analysis in real time, Mesačný bulletin ECB, október 2004.
WHAT COULD HAPPEN WITH THE EXCESS LIQUIDITY IN THE EURO AREA?
Krátkodobé nástrojeobsiahnuté v M3
The strong growth in M3 since mid-2001 has led to a sustained increase in measures of excessliquidity in the euro area, which have reached historical highs.
Jednou z možností využitia nadbytočnej likvidity je jej investovanie do dlhodobejších aktív, akcií alebo dlhových cenných papierov, alebo do nehnuteľností, a k tomuto investovaniu môže dôjsť priamo alebo nepriamo prostredníctvom investičných fondov.
This implies that there wassubstantially more liquidity in the euro area in 2004 than needed to finance non-inflationaryeconomic growth.
K dosiahnutiu súhrnného zníženia nadbytočnej likvidity je potrebné, aby sa na týchto transakciách podieľal buď sektor PFI rezidentov eurozóny, alebo sprostredkovatelia spoza jej hraníc.
However, the levels of these measures should be interpreted with caution.
Takéto využitie nadbytočnej likvidity by nemalo následný dopad na infláciu HICP, avšak zmeny v zložení portfólií by za istých okolností mohli ovplyvniť ceny aktív, čo by zase mohlo mať nepriamy a oneskorený vplyv na infláciu prostredníctvom efektov bohatstva.
When assessing what could happen with the excess liquidity, the factors responsible for itsbuild-up should be borne in mind.
Druhou možnosťou je, že nadbytočná likvidita sa v určitom bode premietne do spotreby.
Two broad factors can be identified.
K tomuto scenáru by mohlo najpravdepodobnejšie dôjsť v čase posilňovania hospodárskej dôvery.
First, the protractedperiod of economic, financial and geopolitical uncertainty between mid-2001 and mid-2003led to a significantly increased preference during this period for safe and liquid instrumentsincluded in M3.
Pokiaľ by sa tieto zostatky využili na zvýšenie dopytu po domácich tovaroch a službách, reabsorbovali by postupne súčasný nadbytok nevyužitých kapacít. Ak by silný rast domácej spotreby trval dostatočne dlhý čas, kapacitná napätosť by mohla viesť k rizikám pre cenovú stabilitu.
Second, the low level of interest rates across the maturity spectrum and theassociated low opportunity costs of holding liquid assets have added to the demand for money,particularly over the most recent period.
Nie je možné celkom vylúčiť ani možnosť, že súčasná situácia s nadbytočnou likviditou do istej miery odzrkadľuje trvalú zmenu správania sa hospodárskych subjektov v oblasti dopytu po peniazoch, to znamená štrukturálne vyšší záujem o likviditu, a tým aj rast požadovanej úrovne držby peňazí.
On the basis of these factors, the strong demand forshort-term instruments included in M3 may reflect a mixture of mainly speculative andprecautionary, rather than transaction, motives.
Túto zmenu mohla spôsobiť napríklad štrukturálne vyššia averzia k rizikám na strane domácností pri finančných investíciách, v dôsledku značných strát, ktoré domácnosti utrpeli na burzách v rokoch 2000 až 2003.
Each of these motives may, in turn, implydifferent ways in which excess liquidity can be used in the future and, accordingly, differentdegrees of risk to price stability (see the chart).
V tej miere, v ktorej sa na nadbytočnej likvidite podieľa tento faktor, by nadbytočná likvidita bola nižšia než uvádzaná a riziko inflácie by neovplyvnila.
One possibility for the use of excess liquidity is for economic agents to invest their liquidholdings in longerterm assets, in equity or debt securities, or in real estate, either directly orindirectly via investment funds.
Daná situácia pravdepodobne v skutočnosti odzrkadľuje kombináciu všetkých troch vyššie uvedených možností.
In order to achieve an aggregate reduction of excess liquidity,it is necessary for either the resident MFI sector or agents outside the euro area to act ascounterparties in these transactions.
V súčasnosti je ťažké stanoviť, či v posledných rokoch došlo k trvalému zvýšeniu záujmu o likviditu, alebo nie.
This use of excess liquidity would have no direct impacton HICP inflation, but the readjustment of portfolios may, under certain circumstances, havean impact on asset prices which, in turn, could have indirect effects on inflation at a later pointin time via wealth effects.
Súčasne by pretrvávajúce silné preferovanie kúpy nehnuteľností mohlo byť spojené s prudkým rastom ich cien. Okrem toho sa ukazuje, že hospodárske subjekty upravili svoje portfóliové správanie sa a viac investujú do dlhodobejších finančných aktív.
Schematicpresentationofhowexcessliquidity maybeused speculative motive precautionary motive transaction motive shortterm instruments includedin M3 longerterm assets aggregate spending structural break inmoney demand positive direct impacton HICP inflation, butlittle direct impact onasset price inflation no direct impact on HICP inflation andno asset priceinflation no significant directimpact on HICP inflation,but risk of asset priceinflation
Pohľad do budúcnosti nevylučuje možnosť, že časť nadbytočnej likvidity sa použije na zvýšenie nominálnej hodnoty transakcií, a to najmä v čase zvýšenej hospodárskej dôvery, s čím bude spojená vyššia miera inflácie.
Finally, it cannot be entirely ruled out that the current situation of excess liquidity to someextent reflects a permanent change in the money demand behaviour of economic agents, i.e. astructurally higher liquidity preference and, hence, an increase in the desired level of moneyholdings.
Celkovo možno konštatovať, že aj keď časť nadbytočnej likvidity odráža vyššie preferencie likvidity časti domácností a podnikov eurozóny, úrovne likvidity dosiahnuté v roku 2004 zostávajú pre ECB zdrojom obáv a volajú po ostražitosti.
Such a permanent change could, for example, be due to structurally higher riskaversion on the part of households as regards financial investments following the significantlosses they incurred on the stock markets between 2000 and 2003.
S cieľom zistiť skutočné uplatňovanie možných scenárov využitia nadbytočnej likvidity, ktoré boli stanovené relatívne empiricky, a s tým aj pridružené riziká pre cenovú stabilitu v strednodobom horizonte, bude ECB pozorne sledovať vývoj na všetkých frontoch.
To the extent that such afactor plays a role, excess liquidity in the euro area would be lower than indicated by thecurrent measures and would not have an inflationary impact.
Konkrétne bude banka monitorovať: a) známky vracania sa predchádzajúcich zmien v skladbe portfólií a riziká súvisiace so vznikom cenových bublín v oblasti cien aktív; b) skutočnosti potvrdzujúce nečakane zvýšenú spotrebu, a c) skutočnosti poukazujúce na prípadné štrukturálne zmeny v dopyte po peniazoch.
In reality, the situation is probably a combination of these three possibilities. At the currentjuncture, it is difficult to determine whether or not there has been a permanent rise in liquiditypreferences over recent years.
ÚROKOVÉ MIERY PEŇAŽNÉHO TRHU ZOSTALI V ZÁSADESTABILNÉ zhruba stabilné, keď účastníci trhu očakávali, že krátkodobé úroky sa po väčšiu časť roka 2005 meniť nebudú a prémia za časovú viazanosť nebola veľká.
At the same time, a continued strong preference for real estatepurchases could be associated with strong rises in real estate prices.
Dňa 24. februára 2005 bol jednomesačný EURIBOR na úrovni 2,10 % a dvanásťmesačný na úrovni 2,34 %.
Furthermore, there is someevidence that economic agents have readjusted their portfolio behaviour by investing more inlonger-term financial assets.
V roku 2004 sa Rada guvernérov ECB rozhodla ponechať doterajšie hlavné úrokové miery nezmenené.
Looking ahead, it cannot be ruled out that some of the excessliquidity will be used for higher nominal transactions, particularly at a time of strongereconomic confidence, and then be associated with higher inflation.
V dôsledku tohto rozhodnutia zostali úrokové miery peňažného trhu na kratšom konci výnosovej krivky v zásade nezmenené počas celého roka.
In order to capture the relative empiricalimportance of the possible scenarios for the use of excess liquidity and, thereby, the risks tomedium-term price stability, the ECB will continue to monitor closely developments on allfronts, in particular: a) evidence of portfolio reversals and the risk of emerging asset pricebubbles, b) evidence of stronger than usual consumption and c) evidence of any structuralchange in money demand.
Zmeny krátkodobých úrokových mier peňažného trhu v priebehu roku 2004 sa v zásade odrážali vo vývoji implikovanej trojmesačnej úrokovej miery z termínových kontraktov EURIBOR.
decline further, the money market yieldcurve became negatively sloped.
Graf9Krátkodobéúrokové mieryasklonvýnosovejkrivkypeňažnéhotrhu
As a consequence, money marketrates at the very short end of the yield curveremained broadly stable throughout the year.
(v % p. a.; v percentuálnych bodoch; denné údaje)
Money market interest rates at longer maturitiesdeclined significantly in the first quarter of2004, continuing the downward trend observedfrom mid-December 2003 (see Chart 9).Towards the end of March 2004, in a contextwhere key ECB interest rates were expected to
Jednomesačná úroková miera EURIBOR (ľavá os)12-mesačná úroková miera EURIBOR (ľavá os)
Chart9Short-terminterestratesandtheslopeofthe money marketyieldcurve
Spread medzi 12-mesačnou a jednomesačnou úrokovou mierou EURIBOR (pravá os)
Chart 10 Three-month EURIBOR futures rates and implied volatility derived from options on three-month EURIBOR futures
Dlhodobejšie úrokové miery peňažného trhu výrazne poklesli v prvom štvrťroku 2004, čím ďalej pokračoval ich klesajúci trend pozorovaný od polovice decembra 2003 (graf 9).
(percentages per annum; basis points; daily data) three-month EURIBOR futures maturing in December 2004 (left-hand scale) one-month EURIBOR (left-hand scale)twelve-month EURIBOR (left-hand scale) three-month EURIBOR futures maturing in March 2005 (left-hand scale) spread between twelve-month and one-month EURIBOR (right-hand scale) implied volatility with constant six months to maturity (right-hand scale)
Sklon tejto krivky, ktorý odráža rozdiel medzi dvanásťmesačnou a jednomesačnou úrokovou mierou EURIBOR dosiahol 26. marca 2004 svoju najnižšiu hodnotu, 7 bázických bodov.
Sources: Bloomberg, Reuters and ECB calculations.
V prvých dvoch mesiacoch roku 2005 zostali úrokové miery EURIBOR dlhších splatností
The changes in shortterm money marketinterest rates in the course of 2004 weregenerally mirrored in the evolution of theimplied three-month EURIBOR futures rate.The implied volatility derived from options onthree-month EURIBOR futures contractsdeclined substantially throughout the year,
Graf 10 Úrokové miery trojmesačných termínovanýchkontraktov EURIBOR aimplikovaná volatilita odvodenáz opcií na trojmesačné termínované kontrakty EURIBOR
ECB Annual Report 2004
(v % p.a.; denné údaje)
Chart 11 Longterm government bond yields1) concerns about the sustainability of theeconomic recovery in the United States.
Implikovaná volatilita z kontraktov s konštantnou 6-mesačnou splatnosťou (pravá os)
(percentages per annum; daily data) euro area 2)United States
Eurozóna 2)Spojené štáty
1) Ten-year bonds or the closest available bond maturity.2) From 1 January 2001, data include Greece.
Zdroj: Reuters, Bloomberg a Thomson Financial Datastream.1) Dlhopisy s desaťročnou alebo najbližšou inou splatnosťou.2) Od 1. januára 2001 vrátane Grécka.
Thesubsequent rise in longterm bond yieldsappeared to be influenced by two main factors.First, there was increasing confidence amongmarket participants regarding the ongoingrecovery in the euro area, by then alsosupported by better prospects for the worldeconomy. Second, market participants becameincreasingly concerned about the potentialinflationary impact of the surge in oil pricesagainst the background of the ongoing globaleconomic recovery.
Implikovaná volatilita odvodená z opcií na trojmesačné termínové kontrakty v priebehu roka výrazne poklesla, čo naznačuje, že vo vzťahu k budúcemu smerovaniu krátkodobých úrokových mier účastníci trhu pociťovali veľmi nízku mieru neistoty (graf 10).
macroeconomic prospects throughout the year.Market participants’ expectations regardingthe impact of the upsurge in oil prices over theyear strongly influenced perceptions regardingboth inflationary pressures and economicactivity.
vnímanie bolo taktiež ovplyvňované zmenami prognóz globálneho makroekonomického vývoj počas roka. Očakávania dopadov zvýšenia cien ropy počas roka účastníkmi trhu silne ovplyvnili ich pohľad na možné inflačné tlaky a na hospodársku aktivitu.
These expectations, however, seemedto vary over time in line with the flow ofmacroeconomic data releases.
Tieto očakávania sa však časom menili v súvislosti so zverejňovanými informáciami o makroekonomickom vývoji.
Indeed,although in the spring market participantsappeared to be mainly concerned about theinflationary effects of the sharp rise in oilprices, later in the year concerns appeared toshift towards the impact of the high level of oilprices on economic activity.
Na jar sa účastníci trhu obávali najmä dopadu prudkého rastu cien ropy na infláciu, v neskorších mesiacoch sa však ich obavy preniesli do oblasti vplyvu úrovne cien ropy na hospodársku aktivitu.
3Chart 12 shows that, in spring 2004, the rise in the 2012 spotbreak-even inflation rate, which reflects, among other things,average inflation expectations between 2004 and 2012, wasstronger than that in the longterm implied forward break-eveninflation rate, which reflects average inflation expectationsbetween 2008 and 2014. This suggests a stronger increase ininflation expectations at shorter horizons.
Tento vývoj v oblasti výnosov dlhodobých dlhopisov eurozóny odrážal najmä meniace sa vnímanie inflačných tlakov a výhľadu hospodárstva eurozóny účastníkmi trhu. Toto
In the first quarter of the year longterm bondyields in the euro area declined, mirroringmovements in the US market, amid growingconcerns about the strength of the economicrecovery in the United States.
V prostredí obáv ohľadom intenzity hospodárskeho oživenia v Spojených štátoch klesli v eurozóne v prvom štvrťroku 2004 výnosy dlhodobých dlhopisov, odzrkadľujúc tak vývoj na trhu v Spojených štátoch.
Despite thegradual strengthening in euro area economicactivity, longterm indexlinked bond yields inthe euro area also declined in the first quarter ofthe year in line with comparable US yields,reflecting the fact that market participants’expectations regarding future global economicactivity appeared to be influenced largely by
I napriek postupnému posilňovaniu hospodárskej aktivity eurozóny, výnosy indexovaných dlhodobých dlhopisov v eurozóne v prvom štvrťroku 2004 klesali zároveň s porovnateľnými výnosmi v Spojených štátoch, čo vyplývalo z očakávaní účastníkov
Chart 12 Longterm real bond yields and break-even inflation rates in the euro area
Graf 12 Reálne výnosy dlhopisov a breakeven miera inflácie v eurozóne
2012 indexlinked bond yield 1)ten-year break-even inflation rate longterm implied forward break-even inflation rate 3)
Dlhodobá implikovaná forwardová breakeven miera inflácie 3)
As a result of these developments, nominallong-term bond yields in the euro area fellsignificantly over 2004, declining by around60 basis points to end the year at 3.7%, close totheir historical lows.
V druhej polovici roka 2004 vývoj cien ropy mal naďalej výrazný vplyv na výnosy dlhopisov. Zdá sa však, že trhy sa tiež začali čoraz viac obávať o dopady cien ropy na hospodársku aktivitu v eurozóne, ako aj v globálnom meradle.
The interest ratedifferential vis-à-vis the United Statesremained broadly stable for most of the year,reflecting more or less synchronous changes inthe macroeconomic prospects in the twoeconomies.
Tento vývoj sa odrážal v postupnom poklese dlhodobých výnosov nominálnych a indexovaných dlhopisov pozorovanom od polovice júna, čo naznačuje, že trhy očakávali istý pokles tempa hospodárskeho rastu eurozóny.
However, some decoupling oflong-term bond yield movements occurredtowards the end of 2004, when the interest ratedifferential between US and euro area ten-yeargovernment bond yields widened somewhat,reaching a level of almost 60 basis points.
V dôsledku tohto vývoja nominálne výnosy dlhodobých dlhopisov v eurozóne v roku 2004 výrazne poklesli (približne o 60 bázických bodov) na koncoročnú úroveň 3,7 %, čo predstavuje hodnotu blízku historickému minimu. Rozdiel tejto úrokovej miery voči úrovni v Spojených
Sources: Reuters, French Treasury and ECB calculations.1)Derived from French Treasury bonds indexed to the euroarea HICP excluding tobacco which mature in 2012.2)For details of calculation, see Box 2 in the February 2002issue of the ECB’s Monthly Bulletin.3)Calculated from indexlinked bonds in the euro area,maturing in 2008 and 2014, since the issuance of the latter.
Ako ukazuje graf 12, rast spotovej zlomovej (breakeven) inflácie v roku 2012, ktorý o. i. odráža priemerné inflačné očakávania v období od 2004 do 2012, bol v jarných mesiacoch 2004 vyšší než dlhodobá implikovaná forwardová zlomová miera inflácie, ktorá odráža inflačné očakávania na roky 2008 až 2014. Naznačuje to prítomnosť silnejších inflačných očakávaní v kratšom horizonte.
Break-even inflation rates also moderatedslightly in the second half of 2004.Nevertheless, longterm break-even inflationrates in the euro area remained at the end of theyear above their average values since late 2001,when inflation-linked bonds indexed to theeuro area HICP excluding tobacco were firstissued.
V prostredí obnovených obáv časti investorov ohľadom inflácie skutočne na jar výnosy dlhodobých dlhopisov aj miera zlomovej (breakeven) miery inflácie vzrástli (graf 12). Tieto obavy však boli v eurozóne menej výrazné ako v Spojených štátoch, kde sa výnosy dlhopisov a zlomová miera inflácie zvýšili oveľa viac.
The ten-year break-even inflation rateended the year at around 2.2%, an increase ofmore than 10 basis points compared with December 2003.
Desaťročná zlomová miera inflácie skončila rok na úrovni približne 2,2 %, čo oproti decembru 2003 predstavuje nárast o viac než 10 bázických bodov.
Developments in oil prices continued to exert asubstantial influence on bond yields over thesecond half of the year.
Tento stav odzrkadľoval viac či menej paralelný vývoj makroekonomického výhľadu v oboch ekonomikách.
However, markets alsoappeared in this period to be increasinglyconcerned about the impact of oil prices oneconomic activity in the euro area and theglobal economy.
Istý rozchod vo vývoji výnosov dlhodobých dlhopisov nastal koncom roka, keď sa rozdiel úrokových mier medzi výnosmi desaťročných štátnych dlhopisov v Spojených štátoch a v eurozóne do istej miery prehĺbil a dosiahol úroveň takmer 60 bázických bodov.
This was reflected in thegradual decline, observed from mid-Juneonwards, in longterm nominal and indexlinked bond yields, suggesting that the marketsexpected the pace of economic growth in theeuro area to decline somewhat.
Ďalší pokles implikovanej volatility na dlhopisovom trhu (ukazovateľ, ktorý poskytuje informácie o tom, ako trh vníma pásmo, v ktorom sa v najbližšom období budú podľa očakávaní pohybovať výnosy dlhopisov) predstavuje ďalšiu výraznú charakteristiku roku 2004.
A furtherdepreciation of the US dollar vis-à-vis the euro,in particular over the last quarter of 2004, alsoseemed to contribute to the moderation inmarket participants’ perceptions of the nearterm growth prospects of the euro area.
V druhej polovici roka 2004 sa mierne upokojili aj zlomové miery inflácie. Dlhodobá zlomová miera inflácie v eurozóne si však ku koncu roka zachovávala úroveň nad priemerom od konca roku 2001, keď boli po prvý raz vydané dlhopisy viazané na infláciu, indexované infláciou HICP
Thedecline in longterm nominal and indexlinked
Rok 2004 priniesol výrazný celkový pokles implikovanej volatility vo viacerých trhových segmentoch v eurozóne aj v iných rozvinutých ekonomikách.
A further decline in implied volatility in thebond market – a measure which providesevidence of market views about the rangeswithin which bond yields are expected to movein the near term – was also a noticeable featureof 2004.
Keďže všetky dané opcie sú z toho istého dňa a majú približne rovnaký čas do svojej splatnosti, implikovaná volatilita zobrazená v grafe vyjadruje neistotu účastníkov trhu vo všetkých troch segmentoch v približne rovnakom krátkodobom horizonte.
COMMON TRENDS IN IMPLIED FINANCIAL MARKET VOLATILITY
Za prvé tri štvrťroky 2004 sa však zaznamenal podobný pokles volatilty naprieč trhmi.
The year 2004 brought a marked overall decline in implied volatility across several financialmarket segments in the euro area and in other advanced economies.
V posledných niekoľkých mesiacoch roka 2004 sa však silný pokles implikovanej volatility výmenného kurzu amerického dolára a eura zastavil v prostredí obnoveného zrýchľovania oslabovania amerického dolára.
Implied volatility – whichis derived from option prices – is usually interpreted as a measure of market participants’uncertainty regarding nearterm developments in different financial markets.
Dnešné kapitálové trhy vykazujú vysokú mieru integrácie a možno sa domnievať, že medzinárodná prepojenosť volatilít v každom trhovom segmente je významná.
In 2004 therewas some concern that the relatively low levels of implied volatility might not be fully justifiedinsofar as they may have been driven down by factors other than market participants’expectations of future realised volatility.
Graf B zobrazuje implikovanú volatilitu na akciových trhoch v Spojených štátoch a v eurozóne meranú indexmi VIX a VDAX, ako aj implikovanú volatilitu na príslušných trhoch dlhodobých dlhopisov odvodenú z opcií na termínované kontrakty na fondy amerického US Treasury a nemecké dlhopisy Bund.
Such a potential “mis-pricing” of volatility couldconstitute, among other things, a risk to financial stability.
Z grafu je zrejmé, že v oboch kategóriách aktív v Spojených štátoch a v eurozóne dochádza k vysokej miere paralelného pohybu implikovanej volatility.
If financial institutions, forexample, respond to lower volatility by increasing their risk exposure accordingly, they mightincur heavy losses if an upward correction of volatility were to take place.
Okrem toho sa zdá, že medzinárodné prepojenia sú do istej miery silnejšie v prípade akciových trhov než v prípade trhov s dlhodobými štátnymi dlhopismi.
Chart A Implied financial marketvolatilityintheeuroarea
Napríklad teroristické útoky z 11. marca 2004 v Madride mali
(percentages per annum; monthly data) stock market (left-hand scale) 1)bond market (right-hand scale) 2) foreign exchange market (right-hand scale) 3)
Dlhopisový trh (pravá os) 2)Devízový trh (pravá os) 3)
Sources: Bloomberg and ECB calculations.1) Volatility index for the German DAX index, measuring implied volatility for the next 45 calendar days.2) Implied volatility for options on Bund futures contracts with 22 trading days to maturity.3) Implied volatility for option contracts on the USD/EUR exchange rate with around one month to maturity.
Zdroj: Bloomberg a výpočty ECB.1) Index volatility nemeckého indexu DAX, ktorým sa meria implikovaná volatilita v budúcich 45 dňoch.2) Implikovaná volatilita z opcií na termínované kontrakty na nemecké dlhopisy Bund s dobou 22 pracovných dní do splatnosti.
1See the boxes entitled “Recent trends in implied stock market volatility” and “Recent trends in implied bond market volatility” inthe November and December 2004 issues of the ECB’s Monthly Bulletin respectively.
3) Implikovaná volatilita z opčných kontraktov na výmenný kurz USD/EUR s približne 1mesačnou dobou do splatnosti.
Chart A shows the implied volatility of (i) the German DAX index, as measured by the VDAXvolatility index, (ii) longterm government bonds, as extracted from options on Bund futureswith 22 trading days to maturity, and (iii) the euro exchange rate vis-à-vis the US dollar, asderived from currency options with around one month to maturity.
Graf B Implikovaná volatilita dlhopisových a akciových trhov v eurozóne a v Spojených štátoch
(percentages per annum; monthly data) euro area stock market (left-hand scale) 1)
Akciový trh Spojených štátov (ľavá os) 2)Dlhopisový trh Spojených štátov (pravá os)