natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Whilethe EU economy grew between baseyear 1990 and 2006, the overallemissions of its 27 members fell by10.8%.
Hoci ekonomika EÚ medzi východiskovým rokom1990 a rokom 2006 rástla, celkovéemisie jej 27 členov sa znížili o 10,8%.
For the 15 ‘older’ memberstates (EU-15), the drop in emissionswas 2.7%.
V prípade 15 „starších“ členskýchštátov (EÚ-15) predstavovalo zníženieemisií 2,7 %.
This is encouraging, butmuch more needs to be done to reachthe EU-15’s 8% reduction target by2012.
Je to povzbudzujúce,ale na dosiahnutie cieľa EÚ-15, ktorým je zníženie množstva emisií do roku 2012 o 8 %, je treba urobiť oveľaviac.
The most recent projections offuture emissions show that this targetcan be met provided that EU countries actually carry out all the actionsthat are planned.
Najnovšie prognózy týkajúce sabudúcich emisií poukazujú na to, žetento cieľ sa môže dosiahnuť za predpokladu, že krajiny EÚ naozaj uskutočnia všetky plánované opatrenia.
The programme to help the EU and itsmember states meet their emissiontargets under the Kyoto Protocoliscalled the European climate changeprogramme (ECCP).
Program, ktorý má pomôcť EÚ a jejčlenským štátom splniť ich emis -né ciele podľa Kjótskeho protokolu,sa nazýva Európsky program zmenyklímy (ECCP).
Managed by the European Commission, the ECCP hasled so far to the development ofsome 40 European-level policiesandmeasures to reduce greenhouse gasemissions.
ECCP, riadený Európ -skou komisiou, viedol doteraz k vypraco -vaniu približne 40 politík a opatrenína európskej úrovni zameraných nazníženie emisií skleníkových plynov.Tieto politiky a opatrenia dopĺňajúkroky, ktoré prijímajú jednotlivé krajiny EÚ na svojom území.
These complement theactions being taken by individual EU countries at home.
Opatrenia na úrovni EÚ zahŕňajú energetickénormy pre budovy a právne predpisyna obmedzenie používania určitýchpriemyselných plynov s veľmi vysokým vplyvom na globálne otepľovanie.
The EU-levelmeasures include energy standardsfor buildings and laws to restrict theuse of certain industrial gases witha very high global warming effect.By far the most important policydeveloped under the ECCP is the EUtrading scheme for greenhouse gasemissions (see box on page 12).
Nepochybne najvýznamnejšoupolitikou vypracovanou v rámci ECCP je systém EÚ v oblasti obchodova -nia s emisiami skleníkových plynov(pozri s. 12).
Wind turbines beinginstalled will become anincreasingly commonsight in the future.
Pohľad na inštalovanéveterné turbíny bude v budúcnosti celkom bežný.
An innovative mechanism
Inovatívny mechanizmus
The cornerstone of the EU’s strategy for fighting climate change is the EU emission trading scheme (EU ETS), launched in January 2005.
Základným kameňom stratégie EÚ v oblasti boja proti zmene klímy je systém EÚ na obcho -dovanie s emisiami (EÚ ETS), ktorý sa začal uplatňovať v januári 2005.
It was the first international trading system for CO2emissions and has become the main driver behind the rapid expansion in carbon trading around the world.
Bol to prvý medziná- rodný systém obchodovania s emisiami CO2a stal sa hlavným hnacím motorom, ktorý stojí zarýchlym rozšírením obchodovania s uhlíkom na celom svete.
Emission trading helps to ensure that emission cuts are achieved at least cost.
Obchodovanie s emisiami pomá- - ha zabezpečiť, aby bolo možné dosiahnuť zníženie emisií pri minimálnych nákladoch.
The EU ETS currently covers around 11 600 installations in the energy and industrial sectors which are collectively responsible for close to half the EU’s emissions of CO2.
EÚ ETS sa v súčasnosti vzťahuje na asi 11 600 zariadení v energetických a priemyselných odvetviach, ktoré sú spoločne zodpovedné za takmer polovicu emisií CO2v EÚ.
By putting a coston the carbon emissions of these installations, the scheme creates a permanent incentive for participating companies to minimise emissions as far as possible.
Stanovením ceny emisií uhlíka týchto zariadení systém vytvára trvalý stimul pre zúčastnené spoločnosti čo najviac minimalizovať emisie.
Under this scheme, the national authorities in each EU country allocate a certain number ofemission allowances to each installation.
V rámci tohto systému vnútroštátne orgány v každej krajine EÚ prideľujú každému zariadeniuurčité množstvo emisných kvót.
The ‘cap’, or limit, on the total number of allowancescreates the scarcity needed for the market to function.
„Strop“ alebo limit pre celkové množstvo kvót vytvára nedostatok, ktorý je potrebný na fungovanie trhu.
Companies that keep their emissionsbelow the level of their allowances can sell the allowances they do not need.
Spoločnosti, ktoré udržiavajú emisie pod úrovňou svojich kvót môžu predať kvóty, ktoré nepotrebujú.
Those facing difficulty in keeping to their allowances must either take measures to reduce their own emissions(for example, by investing in more efficient technology or using less carbon-intensive energysources), or buy the extra allowances needed on the market — effectively paying another company for reducing emissions on their behalf.
Spoločnosti, ktoré majú ťažkosti s dodržanímkvót, musia buď prijať opatrenia na zníženie svojich vlastných emisií (napríklad investovanímdo účinnejšej technológie alebo používaním energetických zdrojov s nižším obsahom uhlíka),alebo kúpiť ďalšie potrebné kvóty na trhu – v skutočnosti zaplatiť inej spoločnosti, aby znížilaemisie za nich.
Companies covered by the EU ETS are also allowed to use emission credits generated by emis-sion-saving projects in non-EU countries.
Spoločnosti, na ktoré sa vzťahuje EÚ ETS, môžu využívať aj emisné úvery vytvorené v rámci projektov úspor emisií v nečlenských krajinách EÚ.
This is organised under the Kyoto Protocol’s cleandevelopment mechanism (CDM) and joint implementation (JI) instrument. Demand for thesecredits is a strong driver for investment in ideas that reduce emissions in other countries.
Táto možnosť sa organizuje v rámci mechanizmu čistého rozvoja (CDM) podľa Kjótskeho protokolu a nástroja spoločnej implementácie (SI).Dopyt po týchto úveroch je silným hnacím motorom pre investície do nápadov, ktorými sa znižujú emisie v iných krajinách.
Installations in the energy and industrial sectors are not the sole culprits adding to the level of
Zariadenia v energetickom a priemyselnom sektore nie sú jedinými vinníkmi, ktorí zvyšujú úroveň CO2v atmosfére.
CO2 in the atmosphere. Consequently, the European Commission has proposed extending the EU ETS from 2011 to include the rapidly growing emissions from aviation.
Európska komisia preto navrhla rozšíriť EÚ ETS od roku 2011 tak, abyzahŕňal rýchlo rastúce emisie z leteckej dopravy.
In addition, a review of the scheme currently under way may lead to more sectors and gases being covered.
Preskúmanie systému, ktoré v súčasnosti pre- bieha, môže okrem toho viesť k zaradeniu viacerých sektorov a plynov do systému.
More efficient powerand gas markets
Efektívnejšie trhy s elektrickou energiou a plynom
Greenhouse gas emissions comelargelyfrom energy use and production.
Emisie skleníkových plynov pochádzajú prevažne zo spotreby a výrobyenergie.
Energy policy is therefore crucialto meeting climate change targets.Acting jointly on energy is not new.The EU has had a single policy framework for energy for many years.
Energetická politika je pretorozhodujúcou pre splnenie cieľov súvisiacich so zmenou klímy. Myšlienkaspoločného postupu v otázkach energie nie je ničím novým.
A joint EU response to an energy crisis is notnew either.
EÚ má v oblasti energie jednotný politický rámecuž mnoho rokov.
The EU has, for example, acoordinated policy on strategicreserves of oil and petroleum productsas the result of a supply crisis in theearly 1970s.
EÚ má, napríklad, jednotnú politiku v oblasti strategických rezerv ropy a ropných výrobkov v dôsledku krízy v dodávkach začiatkomsedemdesiatych rokov 20. storočia.
The choices we make as consumershave a real impact on greenhousegas emissions from energy use andproduction.
Táto politika zabezpečídodávky energií, ktoré sú konkurenčné, udržateľné a bezpečné a ktoré sú súčasťou správnej environmentálnej praxe, pomocou ktorej sa znížia
Virtually all EU consumers are now free to buy their gasor power from any supplier, includingsome which specialise in renewableenergy.
Rozhodnutia, ktoré prijímame akospotrebitelia, reálne vplývajú na emisie skleníkových plynov vznikajúce pri spotrebe a výrobe energie.
Efficient markets are makingenergy more affordable and helpingremove barriers to achieving lowergreenhouse gas emissions.
Praktic -ky každý spotrebiteľ v EÚ dnes môženakupovať plyn alebo elektrickú energiu od ktoréhokoľvek dodávateľa, vrátane dodávateľov, ktorí sa špecializujú na obnoviteľné zdroje energií.
At thesame time they help EU industryretain its competitive edge.
Súčasne pomáhajú priemy -selným odvetviam EÚ zachovať si svoju konkurenčnú výhodu.
However,there is still room for improvement toensure that everyone gets a fair deal,that new companies in the field arenot placed at a disadvantage, andthat power and gas flow freely across EU borders.
Stále všakexistuje priestor na zlepšenie zabezpečenia spravodlivých podmienok prekaždého tak, aby nové spoločnosti na trhu neboli znevýhodnené a abyelektrická energia a plyn voľne prúdilicez hranice EÚ.
Cross-border trade isvital in making markets as competitive as possible.
Cezhraničný obchodje rozhodujúci pre maximálny rastkonkurencieschopnosti trhov.
As the warnings from scientists aboutthe impact of climate change havegrown more and more serious, the EUhas recognised the urgent need topull together a number of strands ina single integrated climate andenergy policy for Europe.
a iných skleníkových ply- emisie CO2nov.
Emission credits areavailable for investing inthis climate-friendlyalternative technology forbrick production in India.
Emisné úvery slúžia nainvestovanie do tejto alternatívnej ekologickejtechnológie na výrobu tehál v Indii.
The key elements of the EU’s energypolicy in delivering these targets areas follows: more efficient power and gas markets;diversification;an ambitious renewable energypolicy;saving energy;international cooperation.
lepšie fungujúce trhy s elektrickouenergiou a plynom;diverzifikácia;ambiciózna politika v oblasti obnoviteľných energií;úspora energie;medzinárodná spolupráca.
Greater security of supply is about notrelying on one form of energy or on ahandful of supplier countries outsidethe EU.
Diverzifikácia sy súvisiace s dodávkami a cenou.
It is about producing moreenergy within the EU, and where necessary ensuring supply from otherstable regions of the world.
Pokiaľ sa spotreba energie nebude kontrolovať a nezmení sa zloženie pou -žívaných palív, závislosť na dodávkach ropy by sa do roku 2030 mohlazvýšiť na 95 % a na dodávkach plynu na 84 %.
It is alsoabout agreeing to share supplies intimes of crisis since the level of importdependence of different EU countriesvaries considerably.
EÚ v súčasnosti získavaasi 50 % plynu, ktorý spotrebuje, ibaz troch zdrojov – Ruska, Nórska a Alžír -ska a približne dve tretiny svojich potrieb ropy dováža od Organizácie kra- j ín vyvážajúcich ropu (OPEC) a Ruska.
Dependence on imported oilcould rise to 95% and on importedgas to 84% by 2030, if energy consumption is not checked and the fuelmix changed.
Väčšia bezpečnosť dodávok nespočíva v spoliehaní sa na jeden druh energie alebo na niekoľko dodávateľskýchkrajín mimo EÚ.
At present, the EU getsabout 50% of the gas it consumesfrom just three sources — Russia,Norway and Algeria — and importsabout two-thirds of its oil needs fromthe Organisation of Petroleum Exporting Countries (OPEC) and Russia.The overall level of the EU’s relianceon imported energy was 53.8% in2006.
Je založená na výrobe väčšieho množstva energie v rámci EÚ, prípadne v zabezpečení dodávok z iných stabilných regiónov sveta.Spočíva aj v dohode o spoločnom využívaní dodávok v čase krízy, keďžeúroveň závislosti rôznych krajín EÚ oddovozu sa výrazne líši.
sources of CO2emissions. Technologyis helping reduce those emissions, and ‘clean’ coal technology should beoperational within the next decade orso.
Celková úroveň závislosti EÚ na dodávkach energie bola v roku 200653,8 %.
Nevertheless, fossil fuel is a finiteresource, which will have been significantly depleted by the middle of thiscentury.
Približne 80 % energie, ktorá sa spotrebuje v EÚ, pochádza z fosílnych palív – ropy, zemného plynu a uhlia – ktoré sú hlavnými zdrojmi emisií CO2.Technológia pomáha znižovať tieto emisie a „čisté“ uhoľné technológieby mali začať fungovať približne v nasledujúcom desaťročí.
Reducing the use of fossilfuels thus contributes to improvingthe EU’s energy security as well ashelping to limit climate change.
Fosílne palivású však obmedzeným zdrojom, ktorýsa do polovice tohto storočia značnevyčerpal.
Moreover, the EU’s own fossil fuelresources are being depleted fasterthan those of the world as a whole. It
Zníženie používania fosílnych palív teda prispieva k zlepšeniuenergetickej bezpečnosti EÚ a zároveň pomáha obmedzovať zmenu klímy.
Diversification into more homegrown energy will need a greater useof low or zero carbon technologiesbased on renewable energy sources,such as wind, solar, hydro power andbiomass, since the EU is short of fossil fuel resources of its own.Ultimately we are likely to havehydrogen in the mix as well.
Diverzifikácia na energiu vyrábanú z vlastných zdrojov si vyžiada väčšievyužívanie technológií s nízkymi alebo nulovými emisiami uhlíka, ktorésú založené na obnoviteľných zdrojoch energie, napríklad vietor, slnko,vod ná energia a biomasa, keďže EÚmá nedostatok svojich vlastných zdro -jov fosílnych palív.
Some EUcountries will also use nuclear poweras part of their energy mix.
Zdá sa, že do zlože -nia energií nám nakoniec pribudne ajvodík.
For theforeseeable future this will comefrom nuclear fission since nuclearfusion technology is not likely tobecome available before the secondhalf of this century.
Navyše sa vlastné zdroje fosílnych palív EÚ vyčerpávajú rýchlejšie ako zdroje fosílnych palív sveta ako celku. EÚsa stáva stále viac závislou na dovoze, a preto stále viac citlivou na otra-
Berlin is just one ofseveral EU cities runninghydrogen-poweredbuses with the help of EU funds.
Berlín je iba jedným z niekoľkých miest EÚ, v ktorom za prispenia eurofondov jazdia autobusy na vodík.
Energy consumption by fuel type, 2006
Spotreba energie podľa druhu paliva v roku 2006
Belgium Bulgaria Czech Republic Denmark Germany Estonia Ireland Greece Spain France Italy Cyprus Latvia Lithuania Luxembourg Hungary Malta Netherlands Austria Poland Portugal Romania Slovenia Slovakia Finland Sweden United Kingdom All 27 EU countries
Belgicko Bulharsko Česká republika Dánsko Nemecko Estónsko Írsko Grécko Španielsko Francúzsko Taliansko Cyprus Lotyšsko Litva Luxembursko Maďarsko Malta Holandsko Rakúsko Poľsko Portugalsko Rumunsko Slovinsko Slovensko Fínsko Švédsko Spojené kráľovstvo EU-27
If we do not use energymore wisely, the glacierswill continue to melt.
Ak nebudeme využívaťenergiu rozumnejšie, ľadovce sa začnú topiť.
An ambitious renewableenergy policy gets for renewable electricity andbiofuels in transport to boost thelevel of renewable energy in the EUcountries.
Ambiciózna politika energiez obnoviteľných zdrojov prijaté nové právne predpisy, ktorýmisa zavádzajú národné ciele pre obnoviteľnú elektrickú energiu a biopaliváv doprave na zvýšenie podielu energiez obnoviteľných zdrojov v krajinách EÚ.
In addition, the privatesector was encouraged to make thenecessary investments.
V tejto súvislosti bola adresovanávýzva aj súkromnému sektoru investovať potrebné prostriedky.
Since the 1990s, the EU has beendeveloping and promoting the useand production of renewable energy.Promoting renewable energy displaces fossil fuel consumption.
Od deväťdesiatych rokov 20. storočia EÚ rozvíja a podporuje používanie a výrobu obnoviteľnej energie.
Itdiversifies the use of energy sourcesand contributes to securing theenergysupply.
Podporou obnoviteľnej energie sa nahrádza spotreba fosílnych palív, diverzifikuje sa používanie zdrojov energie, čoprispieva k zabezpečeniu dodávokenergií.
It also develops newindustries and technologies.
Vďaka podpore obnoviteľnejenergie sa rozvíjajú aj nové priemyselné odvetvia a technológie.
EU countries first agreed on anindicative target for supplying 12%of energy from renewable sources by2010.
Krajiny EÚ sa prvýkrát dohodli naorientačnom cieli, ktorým je 12 % podiel energií z obnoviteľných zdrojov naenergetických dodávkach do roku2010.
To achieve this, new laws wereadopted establishing national tar-
Na dosiahnutie tohto cieľa boli
In 2007, EU leaders took an eventougher stance by establishing thetarget of achieving 20% of ourenergy from renewable sources by2020.
V roku 2007 lídri EÚ zaujali ešte rozhodnejší postoj a stanovili cieľ, podľaktorého by malo do roku 2020 pochádzať 20 % našej energie z obnoviteľných zdrojov.
Different national targetshave since been proposed for eachcountry in order to reach 20% forthe EU as a whole.
Pre jednotlivé krajiny sa stanovili rôzne národné ciele,aby EÚ dosiahla 20 % ako celok.
This 20% targetfor renewables includes a newbinding target of taking 10% of ourtransport fuel from renewable fuels,
Súčasťou tohto cieľa získavať 20 % našej energie z obnoviteľných zdrojov jenový záväzný cieľ, a to do roku 2020
How the production of green electricity is expected to grow in the EU
Očakávaný nárast výroby zelenej elektriny v EÚ
Source: EC including biofuels, by 2020.
Zdroj: EK získavať 10 % motorových palív z obnoviteľných palív vrátane biopalív.
The useof renewable energy will risedramatically as a result of theseobjectives.
V dôsledku týchto cieľov sa výraznezvýši využívanie obnoviteľnej energie.
Drawing heatfrom the ground (geothermal sources)is also expected to increase, as well asthe use of solar energy.
(geotermálne zdroje), ako aj využívaniaslnečnej energie.
The biggestgrowth in electricity production willmost likely come from wind generation through more and increasinglyefficient wind turbines.
Najväčší nárast výroby elektrickej energie však bude pravdepodobne pochádzať z veternej energie pomocou stále početnejších a účinnejších veterných turbín.
With theexpected growth in renewable fuelsfor transport, this fast-growing sector
S predpo -kladaným rastom obnoviteľných palívv oblasti dopravy bude mať tento dynamický sektor dostatok prostriedkov na zníženie emisií CO
The use of biomass (wood), biogasand biowaste in, for example, powerplants will grow.
Využitie biomasy (dreva), bioplynu a biologického odpadu, napríklad v elektrárňach bude narastať.
A new role for agriculture and forestry
Nová úloha poľnohospodárstva a lesného hospodárstva
Bioenergy from agriculture and forestry plays a key role in combating climate change andincreasing the security of energy supply.
Bioenergia z poľnohospodárstva a lestného hospodárstva hrá kľúčovú úlohu v boji proti zmeneklímy a pri zvyšovaní bezpečnosti dodávok energie.
It is a renewable energy source amongst others thatinclude wind, solar, hydraulic and geothermal power.
Je jedným z obnoviteľných zdrojov, ktoré zahŕňajú veternú, solárnu, hydraulickú a geotermálnu energiu.
Bioenergy is produced from solid biomass, biogas or liquid biofuels that are available throughout Europe.
Bioenergia sa vyrába z tuhej biomasy, bioplynu alebo kvapalných biopalív, ktoré sú k dispozíciiv celej Európe.
Biomass is provided by forestry, agriculture and organic waste and residues, whileliquid biofuels currently mainly come from crops. Biomass, biogas and biofuels in general canbe stored easily, which means that bioenergy can be produced from them when needed.
Biomasa sa získava z lesného hospodárstva, poľnohospodárstva a organickéhoodpadu a rezíduí a kvapalné biopalivá pochádzajú predovšetkým z poľnohospodárskych plodín.Biomasu, bioplyn a biopalivá možno vo všeobecnosti veľmi ľahko skladovať, čo znamená, že energiu z týchto surovín možno vyrobiť vtedy, keď je to potrebné.
Theygenerate electricity, deliver direct heat and are used as fuel for transport.
Vyrába sa z nich elektrina,poskytujú priame teplo a používajú sa ako pohonné hmoty.
Bioenergy accountsfor about half of the renewable energy consumed in the EU.
Bioenergia predstavuje približne polovicu obnoviteľnej energie spotrebovanej v EÚ.
Biofuels are currently the only available large-scale substitute for petrol and diesel fuel in transport.
Biopalivá sú v súčasnosti jedinou širšie dostupnou náhradou benzínových a naftových palív v doprave.
Encouraging the use of biofuels helps to cut emissions and means a wider choice of fuelsupplies.
Podpora používania biopalív pomáha znižovať emisie a znamená možnosť väčšiehovýberu pri nákupe palív.
The EU has significant agricultural potential for the production of biofuels.
EÚ má značný poľnohospodársky potenciál na výrobu biopalív.
In the near future,biofuels will be produced from a much wider range of agricultural and forest products andorganic wastes, rather than purely from crops that are also used for producing food and feed.Whether produced in the EU or not, we must ensure that the production of biofuels is sustainable, i.e. it does not lead to deforestation or loss of biodiversity, or undermine food production.
Biopalivá sa v blízkej budúcnostibudú vyrábať z oveľa širšieho spektra poľnohospodárskych a lesných produktov a organickéhoodpadu ako iba výlučne z plodín, ktoré sa používajú aj na výrobu potravín a krmív.
Saving energy sense: the EU’s target of using 20%less energy by 2020 than we wouldotherwise be doing will reduce spending on energy by 100 billion a year.
Bez ohľaduna to, či sa biopalivá vyrábajú v EÚ alebo nie, musíme zabezpečiť, aby výroba biopalív bolaudržateľná, t. j. aby neviedla k odlesňovaniu alebo strate biodiverzity, alebo k ohrozeniu výroby potravín.
The easiest way to increase the security of supply and help the climate isto reduce demand for energy.
Najjednoduchšou cestou ako zvýšiťbezpečnosť dodávok a pomôcť klíme,je znížiť dopyt po energii.
Thismeans using energy more efficientlyso that less is wasted.
To znamená využívať energiu efektívnejšie tak,aby sa ňou neplytvalo.
This can bedone through energy-saving technol-ogyor by changing our behaviour, ora combination of both. Above all, saving energy also makes economic
Šetrenie energiou má predovšetkým zmysel z hľadiska ekonomiky: cieľ EÚ používať do roku 2020 o 20 % menej energie akoby sme inak použili, bude viesť k zníženiu prostriedkov vynaložených naenergiu o 100 miliárd EUR za rok.
This target may sound hard toachieve, but in practice there is greatscope for using energy much moreefficiently, sometimes with littleeffort.
Môže sa zdať, že dosiahnutie tohtocieľa je náročné, ale v praxi existuješiroký priestor na oveľa efektívnejšievyužívanie energie a niekedy k tomustačí iba malé úsilie.
For example, energy labelling, minimum efficiency standards and
V prípade niekoľkých ďalších spotrebičov, napríklad práčok a umývačiek riadu, sa dosiahli úsporypresahujúce jednu štvrtinu.
Measures like this have thepotential to cut energy consumptionin buildings by 28%by 2020.
úsporné kancelárske a počítačové zariadenia.
The international Energy Starprogramme provides guidance on themost energy-friendly office and computer equipment.
EÚ pretospolupracuje s automobilovým a palivovým priemyslom, aby sa tento potenciál využíval a aby sa znížili emisie
A lot of energy is wasted by inefficient appliances.
K veľkému plytvaniu energiou prispievajú neefektívne zariadenia.
The EU is thereforepushing for still more energy-efficientappliances by enforcing energylabelling and fixing minimum performance requirements.
EÚpreto nabáda k používaniu energeticky účinnejších zariadení presadzovaním energetického označovania a stanovením minimálnych požiadaviekna ich výkon.
Itis also working on the infrastructure and policies to cut traffic congestion.Traffic jams waste fuel.
Pri dopravných zápchach sa totiž plytvá palivom.
Buildings account for 40%of the EU’s energy requirements.
Budovy spotrebujú 40 % energetických potrieb EÚ.
Tighteningstandards for buildings and their
K tomuto cieľu prispeje aj výskum, ktorý prinesie nové a lepšieizolačné materiály.
Greater use of energy-efficient lightingon our streets, in our offices andhomes is relatively easy to achieve,and new EU standards on this are likely to come into force before the end ofthe decade.
Napríklad, prechodom od „obyčajnej“ žiarovky na „energetickyúsporné“ žiarovky sa znižuje spotrebaenergie o viac ako 75 %.