natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mirroring the developments in Hungarian longterm interest rates, the longterm interest rate differential with the euroarea narrowed to less than 2 percentage pointsduring the first half of 2002 and stabilised ataround that level during the first half of 2003,after which it started to widen (see Chart 6b).In the course of 2004, the spread between Hungarian and euro area bond yields initiallydeclined, but then started to increase againreaching 4.2 percentage points in August.
Počas takmercelého sledovaného obdobia kurz forintuvykazoval vysokú mieru volatility meranejanualizovanou štandardnou odchýlkoudenných percentuálnych zmien (tabuľka 9b).Súčasne dosahoval vysokú úroveň rozdielkrátkodobých úrokových mier vočitrojmesačnému EURIBORu, pričom tentorozdiel sa od marca 2003 do septembra 2004ešte prehlboval (tabuľka 9b).
In a longerterm context, both bilaterallyagainst the euro and in effective terms, the realexchange rate of the Hungarian forint stood in September 2004 above historical averages ascalculated from the first quarter of 1996 andsince the launch of the euro (see Table 10).However, these measures should be interpretedwith caution, as Hungary was subject to aprocess of transition to a market economy inthe reference period, which complicates anyhistorical assessment of real exchange ratedevelopments.
odzrkadľujúci znižujúcu sa infláciu, čorazväčšiu dôveryhodnosť menovej politikya rastúci pozitívny zahraničný postoj k novýmtrhovým ekonomikám (graf 6a).1 Keď sa však proces znižovania zastavil a viac sa začaliprejavovať zahraničné a kurzové tlaky,dlhodobé úrokové miery začali stúpať.
As regards other externaldevelopments, Hungary has mostly run largedeficits in the combined current and capitalaccount balance, which peaked at 9% of GDPin 2003.
Napozadí tohto vývoja maďarská centrálna bankav júni a novembri 2003 zvýšila svoju hlavnúúrokovú mieru s cieľom podporiť forintcelkovo o 6 percentuálnych bodov.
From a financing perspective, foreigndirect investment has made a significantcontribution but declined in 2003.
Okremtoho k neistote ohľadne hospodárskehoa finančného vývoja v Maďarsku prispela ajpokračujúca nerovnováha rozpočtového hospodárenia.
The largeprotracted deficits in the combined currentand capital account balance are also reflectedin a negative net international investmentposition, which increased from 60.3% to79.2% of GDP in the period 19962003 (see Table 11).
Vďaka tomu, že účastnícifinančného trhu pozitívne prijali novúiniciatívu zameranú na nápravu hospodárskej nerovnováhy, v roku 2004 dlhodobé úrokovémiery najprv poklesli, ku koncu referenčnéhoobdobia však opäť vzrástli.
It may also be recalled that Hungaryis a small, open economy with – according tothe most recent data available – a ratio offoreign trade in goods and services to GDP of62.1% for exports and 66.8% for imports.
Odzrkadľujúc vývojdlhodobých úrokových mier v Maďarsku,diferenciál týchto mier voči eurozóne sav prvom polroku 2002 zúžil na menej než2 percentuálne body a približne na tejto úrovnizotrval až do konca prvého polroku 2003.Následne sa tento rozdiel začal prehlbovať(graf 6b).
In2003 exports of goods to the euro area and tothe EU as a share of total exports amounted to65% and 81.2% respectively. Thecorresponding figures for imports as a share oftotal imports were 50.5% and 63.1%.
V priebehu roka 2004 spread medzivýnosmi z dlhopisov v Maďarsku a v eurozónenajprv klesol, potom však začal stúpať až na4,2 percentuálneho bodu v auguste.
For the concluding summary on Hungary,please see the “Introduction and Executive Summary”.
Súhrnné hodnotenie Maďarska je v časti„Úvod a zhrnutie“.
2001 is the first year for which data are available on the referencelongterm interest rate for Hungary.
Rok 2001 je prvým rokom, za ktorý sú k dispozícii údajeo referenčnej dlhodobej úrokovej miere v Maďarsku.
HICP inflation Price developments
(b)Diferenciá ly dlhodobejúrokovej miery a inflácie HICP voči eurozóne
(annual average percentage changes)1)
(priemerná ročná percentuálna zmena )
Stock prices (BUX Index) 4)
Bankové úvery 4)
Sources: Eurostat and national data (CPI).Note: a positive (negative) sign indicates an appreciation (depreciation).1) Total industry excluding construction, domestic sales.2) Definition conforms to ILO guidelines.3) Nominal effective exchange rate.4) Annual percentage change of end of period data, ECB definition.
Zdroj: Eurostat, národné údaje (CPI).Poznámka: Kladné znamienko znamená zhodnotenie a záporné znehodnotenie meny.1) Priemysel okrem stavebníctva, domáci odbyt.2) Definícia v súlade so smernicami Medzinárodnej organizácie práce.3) Nominálny efektívny výmenný kurz.4) Ročné percentuálna zmena údaja z konca obdobia, definícia ECB.
Page 128
MAĎARSKO
HICPAnnual percentage change Change in the average of the latest 3 months from theprevious 3 months, annualised rate, seasonally adjusted Change in the average of the latest 6 months from theprevious 6 months, annualised rate, seasonally adjusted
HICPRočná percentuálna zmena Priemerná zmena medzi poslednými tromi mesiacmia predchádzajúcimi tromi mesiacmi, anualizovanáa očistená o sezónne vplyvy Priemerná zmena medzi poslednými šiestimi mesiacmia predchádzajúcimi šiestimi mesiacmi, anualizovanáa očistená o sezónne vplyvy
Page 130
MAĎARSKO
Maximumdownward deviation
Maximálna odchýlka nadol
(b) Key indicators of exchange rate pressure for the Hungary forint
(b) Kľúčové indikátory tlakov na výmenný kurz maďarského forintu
(average of threemonth period ending in specified month)
(priemer trojmesačného obdobia končiaceho sa daným mesiacom) mar. 2003 mar. 2004 dec. 2002 dec.
Dec. 2003
2003 jún. 2004 sep. 2004
Sources: National data and ECB calculations.1) Annualised monthly standard deviation (as a percentage) of daily percentage changes of the exchange rate against the euro.2) Differential (in percentage points) between threemonth Treasury bill rates and the threemonth Euribor interest rate.
Zdroj: Národné údaje a výpočty ECB.1) Anualizovaná mesačná štandardná odchýlka (v percentách) denných percentuálnych zmien výmenného kurzu voči euru.2) Rozdiel (v percentuálnych bodoch) medzi trojmesačnou úrokovou mierou štátnych pokladničných poukážok a trojmesačnou úrokovoumierou Euribor.
Chart 5 Hungarian forint: Exchange rateagainst the euro
Graf 5 Maďarský forint – výmenný kurz voči euru
Source: ECB.Note: An upward movement of the line indicates an appreciationof the Hungarian forint, while a downward movement indicates adepreciation.
Zdroj: ECB.Poznámka: Pohyb krivky nahor znamená maďarského forintu a nadol jeho znehodnotenie.
Table 10 Hungary forint: Real exchange rate developments
Tabuľka 10 Maďarský forint – vývoj výmenného kurzu
Average January 1996 to September 2004
Priemer od januára 1996 do septembra 2004
Average January 1999 to September 2004
Priemer od januára 1999 do septembra 2004
Over the reference period from September2003 to August 2004 the average rate of HICPinflation in Malta was 2.6%, i.e. above thereference value of 2.4% (see Table 1).
V sledovanom období od septembra 2003do augusta 2004 dosahovala inflácia HICPna Malte priemernú úroveň 2,6%, čo jenad referenčnou hodnotou vo výške 2,4%(tabuľka 1).
authorities amended the mechanism of pricecontrols for the main types of fuel byincreasing the frequency of price adjustmentsso as to reflect global trends more closely andby gradually dismantling subsidies on dieselfuel.
spotrebiteľskom koši v posledných rokochpoklesol a v súčasnosti tvorí asi 10%.
There are differences between the HICPand the CPI due to the fact that hotel andrestaurant prices have a large weighting in the HICP basket but not in the CPI basket, andthat in recent years these prices have increasedat a relatively fast pace.
V roku2002 príslušné regulačné orgány s cieľomzabezpečiť, aby ceny pohonných látokpresnejšie odzrkadľovali vývoj na svetovýchtrhoch, zmenili mechanizmus riadenia cien ichhlavných druhov zvýšením frekvenciecenových úprav a postupným zrušením dotáciína motorovú naftu.
The general pattern ofinflation is also apparent from other priceindices (see Table 2).
Rozdiely medzi infláciou HICP a infláciou meranou indexomspotrebiteľských cien sú spôsobené tým, žeceny za hotelové a reštauračné služby, ktorév posledných rokoch rástli relatívnenajrýchlejšie, majú v koši HICP vyššiu váhu.Všeobecný model vývoja inflácie je tiež zjavnýz ostatných relevantných cenových indexov(tabuľka 2).
Looking back over a longer period, HICPinflation in Malta was comparatively stableand averaged 3% between 1997 and 2003 (see Chart 1).
Pri spätnom pohľade na dlhšie obdobie vidíme,že v rokoch 1997 až 2003 vykazovala inflácia HICP na Malte pomerne stabilnú priemernúúroveň vo výške 3% (graf 1).
Somewhat higher HICP inflationrates were recorded in 1997 and 1998, dueprimarily to relatively strong increases inhotel, restaurant and transport prices.
Miera inflácie HICP do istej miery stúpla v rokoch 1997a 1998, čo bolo spôsobené relatívne prudkýmrastom cien hotelových, reštauračnýcha dopravných služieb.
The factthat inflation remained quite stable over a longperiod reflects a number of important policychoices, most notably the decision to maintaina pegged exchange rate arrangement sinceindependence in 1964.
Stabilná úroveň infláciepočas dlhšieho obdobia odzrkadľujeviacero dôležitých hospodárskopolitických rozhodnutí, a to predovšetkým rozhodnutiezachovať režim viazaného výmenného kurzuod získania nezávislosti v roku 1964.
Following a number ofrevisions, the Maltese lira is currently peggedto a basket of three currencies, with weights of70% for the euro, 20% for the pound sterlingand 10% for the US dollar.
Poniekoľkých úpravách je v súčasnosti maltskálíra ukotvená na kôš troch mien s rozličnouváhou: euro (70%), britská libra (20%)a americký dolár (10%).
The maintenance ofprice stability as a primary objective ofmonetary policy was enshrined in the Central Bank of Malta Act in 2002. Relativelycontained inflation has also been supported bythe liberalisation of foreign trade andregulatory reforms in some network industries.
Zákon o centrálnejbanke Malty z roku 2002 definuje cenovústabilitu ako primárny cieľ menovej politiky.Relatívne nízka miera inflácie bola podporenáaj liberalizáciou zahraničného obchodua reformou regulačného rámca niektorýchsieťových odvetví.
The Central Bank of Maltaestimates that hikes in indirect taxes andchanges in administered prices (including fuelprices) will add around 1.2 percentage pointsto inflation in 2004 as a whole.
Centrálna banka Malty odhaduje celkový príspevok zvýšenianepriamych daní a úprav regulovaných cien(vrátane cien palív) k inflácii za rok 2004 na1,2 percentuálneho bodu.
The IMF’slatest CPI inflation forecast indicates priceincreases of around 3% in 2004 and 2% in 2005(see Table 3b).
Prognóza MMFohľadom inflácie meranej indexomspotrebiteľských cien (CPI) predpokladá narok 2004 rast cien asi o 3% a na rok 2005 asio 2% (tabuľka 3b).
The recent forecast of the Central Bank of Malta also points to inflationof close to 3% in 2004.
Posledné prognózycentrálnej banky Malty tiež naznačujú, žeinflácia za rok 2004 sa bude blížiť k 3%.
Upside risks to inflationare mainly associated with possible secondround effects of oil price shocks and indirecttax changes.
Rizikárastu inflácie vyplývajú najmä z možnýchsekundárnych dopadov ropných šokov a zmienv oblasti nepriamych daní.
Until 2000 relatively contained inflationshould be seen against the background of solideconomic growth.
Pomerne nízka úroveň inflácie do roku 2000bola dosahovaná na pozadí intenzívneho hospodárskeho rastu.
However, in 20012003growth in real GDP slowed significantly andtwo years of output contraction were recorded(see Table 2).
V rokoch 2001 až 2003 savšak rast reálneho HDP výrazne spomalil,výsledkom čoho bolo dvojročné zníženieprodukcie hospodárstva (tabuľka 2).
These developments, coupledwith the restructuring of the manufacturingsector – mainly shipbuilding – have led to anincrease in unemployment in recent years.
Tentovývoj spolu s reštrukturalizáciou výrobnéhosektora, predovšetkým lodiarskeho priemyslu,v posledných rokoch vyústil do zvýšenia nezamestnanosti, ktorá v roku 2003 na Maltepredstavovala 8,2%.
In2003 the unemployment rate stood at 8.2%.Import prices, driven largely by the prices ofelectronic components, fluctuations in oilprices and the Maltese liraUS dollar exchangerate, have been volatile.
Dovozné ceny, výrazneovplyvňované cenami súčiastok preelektrotechnický priemysel, fluktuáciami cienropy a kurzu maltskej líry voči americkémudoláru, boli volatilné.
This was especially thecase in 2000 and 2001.
Týka sa to predovšetkýmrokov 2000 a 2001.
According to theestimate of the Central Bank of Malta, theshare of administered prices in the total CPIbasket has declined in recent years andcurrently totals around 10%. In 2002 the
Podľa odhadov centrálnejbanky podiel regulovaných cien na celkovom
Looking further ahead, maintaining andfurther strengthening an environmentconducive to price stability in Malta will bedependent on, inter alia, the conduct of aprudent monetary policy, in the light ofrecently fully liberalised capital flows, and theadoption of a firm and credible mediumtermfiscal strategy leading to tangible andsustainable fiscal consolidation.
Čo sa týka vzdialenejšej budúcnosti, udržaniea ďalšie posilnenie prostredia napomáhajúceho cenovú stabilitu na Malte bude okrem iného závisieť od realizácie obozretnej menovejpolitiky, vzhľadom na nedávnu úplnúliberalizáciu kapitálových tokov, a od prijatiapevnej a dôveryhodnej strednodobej fiškálnej
with labour productivity growth and shouldalso take into account developments incompetitor countries.
Okremtoho by bolo potrebné posilniť konkurenčnéprostredie na trhoch tovarov a služieb stav oblasti sieťových odvetví a zlepšiť fungovanietrhu práce.
Given the gradualdismantling of subsidies on diesel fuel and thecurrent exchange rate regime, oil price shocksmay in future pass through more rapidly todomestic inflation.
Rast miezd by mal byť v súlades rastom produktivity práce a mal by prihliadaťna vývoj v porovnateľných krajinách.Vzhľadom na postupné odbúranie dotácií namotorovú naftu a na súčasný kurzový režimmôžu v budúcnosti ceny ropy ovplyvňovaťdomácu infláciu oveľa rýchlejšie akov súčasnosti.
The catchingup process islikely to have a bearing on inflation in thecoming years, although the exact size of theimpact is difficult to assess.
Okrem toho sa dá očakávať, žev nadchádzajúcich rokoch bude mať dopad nainfláciu aj proces dobiehania hospodársky rozvinutejších členských štátov, hoci je ťažkéurčiť presný rozsah tohto vplyvu.
7.2FISCAL DEVELOPMENTS public debt with a shortterm maturity almostdoubled from 1998 to 2003 (see Table 5).
7.2.FIŠKÁLNY VÝVOJ medzi deficitom rozpočtového hospodáreniaa zmenou štátneho dlhu v rokoch 1998, 2000a 2002 pôsobili proti rastu pomeru verejnéhodlhu, ale v rokoch 2001 a 2003 zasa k jeho rastuprispievali (tabuľka 6).
Onthe basis of figures for 2003, the proportion ofpublic debt with a shortterm maturity isnoticeable and, taking into account the level ofthe public debt ratio, fiscal balances arerelatively sensitive to changes in interest rates.The proportion of foreign currencydenominated public debt is low.
Na základe údajov za rok 2003možno konštatovať, že podiel verejnéhodlhu s krátkodobou splatnosťou dosahujemarkantnú úroveň a vzhľadom na celkovúhladinu pomeru verejného dlhu je rozpočtovésaldo relatívne citlivé na zmenu úrokovýchmier. Podiel verejného dlhu v cudzích menáchje malý.
Furthermore,more than 90% of foreign currency debt isdenominated in euro, which accounts for 70%of the currency basket to which the Malteselira is pegged. Fiscal balances are thereforerelatively insensitive to changes in exchangerates other than the eurolira exchange rate.
Okrem toho tvorí viac ako 90%zadlženia v cudzích menách dlh v eurách,pričom euro má v rámci menového koša, naktorý je maltská líra naviazaná, váhu 70%.Rozpočtové saldá sú preto relatívne necitlivéna zmeny iných výmenných kurzov ako kurzulíry k euru.
In the reference year 2003 the generalgovernment deficit ratio was 9.7%, i.e. wellabove the 3% reference value, and the publicdebt ratio was 71.1%, i.e. above the 60%reference value.
V roku 2003 dosiahol pomer deficitu verejnejsprávy 9,7%, čo je vysoko nad referenčnouhodnotou 3%.
Compared with the previousyear, the deficit ratio increased by 3.8percentage points and the public debt ratio by8.4 percentage points.
Pomer verejného dlhu bol71,1%, t. j. tiež prevyšoval referenčnúhodnotu 60%.
In 2004, the deficit ratiois forecast to decrease to 5.2% of GDP and thepublic debt ratio is projected to increase to73.8%.
V porovnaní s predchádzajúcimrokom narástol pomer deficitu o 3,8 a pomerverejného dlhu o 8,4 percentuálneho bodu.Prognóza vývoja pomeru deficitu k HDP narok 2004 je pokles na 5,2% a pomeruverejného dlhu rast na 73,8%.
In 2002 and 2003 the deficit ratioexceeded the ratio of public investmentexpenditure to GDP by 1.3 and 4.5 percentagepoints respectively (see Table 4). Malta iscurrently in an excessive deficit situation.
V roku 2002pomer deficitu k HDP prevýšil pomer štátnychinvestičných výdavkov k HDP o 1,3 a v roku2003 o 4,5 percentuálneho bodu (tabuľka 4).Malta sa v súčasnosti nachádza v situáciinadmerného deficitu.
Between 1998 and 2002 the deficit to GDP ratio followed a decreasing trend, butincreased strongly in 2003 (see Chart 3a and Table 7). Starting from a ratio of 9.9% in 1998,the deficit declined to 5.9% in 2002 but rosesharply to 9.7% in 2003.
V rokoch 1998 až 2002 vykazoval pomerdeficitu k HDP klesajúci trend, ale v roku 2003prudko vzrástol (graf 3a a tabuľka 7).Z počiatočnej úrovne 9,9% v roku 1998 deficitklesol na 5,9% v roku 2002, ale v roku 2003prudko stúpol na 9,7%.
No homogeneousestimates of cyclically adjusted balances areavailable for the Member States which joinedthe EU on 1 May 2004.
Keďže za členskéštáty, ktoré sa pripojili k EÚ 1. mája 2004, niesú k dispozícii nijaké homogénne odhadybilancií očistených o cyklické vplyvy, graf 3bnerozdeľuje zmeny rozpočtového salda nacyklické a necyklické.
Chart 3b therefore doesnot break down the changes in the fiscalbalance into cyclical and noncyclical factors.Noncyclical changes in the governmentbudget balance could reflect either a lastingstructural change or the effect of temporarymeasures.
Necyklické zmeny saldaverejných financií môžu odzrkadľovať buďpretrvávajúcu štrukturálnu zmenu, alebo vplyvdočasných opatrení.
Available evidence suggests thatsuch measures – in particular the restructuringof the shipyard industry – increased the deficitratio by 3.0 percentage points in 2003,compared with a decrease of 0.8 percentagepoint in 2002.
Dostupné údajenaznačujú, že takéto opatrenia, konkrétne reštrukturalizácia lodiarskeho priemyslu,spôsobili rast pomeru deficitu v roku 2003 o 3,0percentuálneho bodu v porovnaní s poklesomo 0,8 percentuálneho bodu v roku 2002.
Looking back over the years 1996 to 2003, thepublic debt ratio increased by 31.1 percentagepoints (see Chart 2a and Table 5).
Čo sa týka vývoja ostatných fiškálnych ukazovateľov(graf 4 a tabuľka 7), pomer
Moving on to examine trends in other fiscalindicators, it can be seen from Chart 4 and Table 7 that the expenditure ratio decreased in1999 and 2000 but increased in subsequentyears.
Spätný pohľad na roky 1996 až 2003 ukazuje,že pomer verejného dlhu vzrástol o 31,1percentuálneho bodu (graf 2a a tabuľka 5).Pomer verejného dlhu najprv stúpol zo 40,0%v roku 1996 na 48,7% v roku 1997 a naďalejpokračoval v rastúcom trende (okrem roku2000) až na úroveň 71,1% v roku 2003.
On balance, the expenditure ratio in2003 (including temporary effects) was 5.7percentage points higher than in 1998 and 4.1percentage points higher than in 2002. Malta’sgovernment revenue ratio increased in allyears, reflecting increases in all major revenuecategories.
Údajev grafe 2b naznačujú, že hlavnými hybnýmisilami rastu pomeru verejného dlhu bolinepretržité primárne schodky v spojenís dopadom záporného rozdielu miery rastua úrokových mier.
sufficient to stabilise or even reduce the debtratio.
výdavkov v rokoch 1999 a 2000 poklesol, alev nasledujúcich rokoch vzrástol.
Such calculations are based on theassumptions of a constant nominal rate ofinterest of 6% (an average real cost of publicdebt outstanding of 4% plus 2% inflation) anda constant real GDP growth rate of 3.1%, equalto the average real growth rate from 1995 to2004.
V roku 2003dosiahol celkovo (vrátane dočasných vplyvov)úroveň o 5,7 percentuálneho bodu vyššiu akov roku 1998 a o 4,1 percentuálneho bodu vyššiuako v roku 2002.
Deficitdebt adjustments, which can besignificant, are not taken into account.
Rast pomeru štátnych príjmov Malty vo všetkých sledovaných rokochodzrkadľuje rast vo všetkých hlavnýchpríjmových položkách.
Whilethese calculations are purely illustrative andcan by no means be regarded as forecasts, theindication that maintaining the overall deficitat 2004 levels would not enable the public debtratio to be reduced to the 60% reference valuehighlights the need for further substantialprogress in consolidation.
Pomery príjmova výdavkov vykazujú vysokú hladinuv porovnaní s krajinami s podobnou úrovňoupríjmu na obyvateľa a dokonca aj v porovnanís niektorými vysoko vyspelými ekonomikami.
According to the Maltese mediumterm fiscalstrategy, as presented in the Convergence Programme for 200407, dated May 2004 andbased on data available at the beginning of2004, the general government deficit isforecast to decline to 5.2% of GDP in 2004,i.e. a level still well above the reference value,and the public debt ratio is forecast to remainbroadly stable at 72.1%, i.e. above thereference value.
V prípade, že sa Malte podarídosiahnuť saldo rozpočtového hospodáreniaa pomer verejného dlhu v roku 2004 na úrovniprognózovanej Európskou komisiou,vyrovnané saldo rozpočtového hospodáreniaod roku 2005 by mohlo znížiť pomer verejnéhodlhu k HDP na úroveň pod 60% do roku 2009.Udržanie celkového, resp. primárnehopomeru deficitu rozpočtového hospodáreniana úrovniach z roku 2004, t. j.
The reduction in the deficitratio is driven by both an increase in revenueand a decrease in expenditure.
5,2%, resp.1,4%, by však pravdepodobne nestačilo nastabilizovanie alebo dokonca zníženie pomerudlhu.
On the revenueside, the figures include effects from theincrease in the standard VAT rate by 3percentage points on 1 January 2004 and fromstricter tax enforcement, as well as transfersunder the Italian Financial Protocol, acooperation treaty between Malta and Italy.On the expenditure side, other expenditureincluding subsidies to enterprises is to bereduced.
Tieto výpočty vychádzajú z predpokladustálej nominálnej úrokovej miery vo výške 6%(priemerné reálne náklady na nesplatenú časťverejného dlhu predstavujú 4% plus inflácia vovýške 2%) a stálej miery rastu reálneho HDPvo výške 3,1%, ktorá predstavuje priemernúmieru reálneho rastu za roky 1995 až 2004.Faktory spôsobujúce rozdiel medzi deficitomrozpočtového hospodárenia a zmenou štátnehodlhu, ktoré môžu zohrávať významnú úlohu,sme pri vyššie uvedenom výpočte nebrali doúvahy.
Making the tax/benefit system moreemploymentfriendly by strengthening workincentives could make a significantcontribution to fiscal consolidation whilepromoting economic growth and real incomeconvergence.
Strednodobá fiškálna stratégia Malty zahrnutáv Konvergenčnom programe na roky 2004 až2007 z mája 2004, ktorá vychádza z údajovdostupných začiatkom roka 2004, predpokladápokles deficitu verejnej správy k HDP v roku2004 na úroveň 5,2%, čo je stále vysoko nadreferenčnou hodnotou.
Further improvements in thetransparency and quality of statistical datawould strengthen the monitoring of fiscaldevelopments.
Pomer verejného dlhuk HDP by mal podľa tejto stratégie zotrvaťpribližne na hranici 72,1%, čiže tiež nadreferenčnou hodnotou.
According to the Maltese Convergence Programme, contingentliabilities arising from state guaranteesamounted to around 15% of GDP at the end of2003.
Zníženie pomerudeficitu vyplýva z priaznivého vývoja na obochstranách – z vyšších príjmov a nižšíchvýdavkov.
However, there is no agreed method forestimating the full scale of contingentliabilities (also including other items) andestimates may vary widely.
Údaje na strane príjmov zahŕňajúdopady zvýšenia základnej sadzby DPH od1. januára 2004 o 3 percentuálne bodya z prísnejšieho uplatňovania daňového práva,ako aj z transferov vyplývajúcich zo zmluvyo spolupráci medzi Maltou a Talianskom(taliansky finančný protokol).