natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Firstly, to shift resources from passive LMPs(i.e. those concentrating in providing income support) to active LMPs (i.e. thoseattempting to improve the labour market prospects of participants); and secondly,to take better account of the interactions between ALMPs and tax and benefit systems, preferably in the framework of activation strategies, in order to increase theeffectiveness of ALMPs.
Vprvom rade presunúť zdroje z pasívnych LMP(t. j.tých, ktoré sa zameriavajú na poskytovanie podpory príjmov) na aktívne LMP(t. j. príjmy, prostredníctvom ktorých by sa mali zlepšiť vyhliadky účastníkov napracovný trh), a po druhé zohľadniť vo vyššej miere spolupôsobenie ALMPa daňových systémov, ako aj systémov dávok, a to prednostne v rámci aktivačných stratégií s cieľom zvýšiť účinnosť ALMP.
Expenditure on active measuresaccounts for about one-third of totalspending on LMPs.
Výdavky na aktívne opatrenia predstavujú asi tretinu celkových výdavkovna LMP.
Average spending on LMPs in EU Member States totalled just over 2% of GDPduring the period 1985–2004, with a small downward drift emerging after the mid1990s.
Priemerné výdavky na LMPv členských štátoch v nepatrnej miere prekročili 2 %HDPpočas obdobia od roku 1985 do roku 2004 s malým kolísaním smerom nadolv polovici deväťdesiatych rokov.
There is a wide variation in spending across countries, ranging from a lowof under 0.5% in the Czech Republic, Estonia, Latvia, Lithuania, Slovakia and the UK, to a high of 4.4% in Denmark in 2004.
Vjednotlivých členských štátoch boli v roku2004 veľké rozdiely vo výdavkoch, ktoré sa pohybovali od 0,5 % v Českej republike, Estónsku, Lotyšsku, Litve, na Slovensku a v Spojenom kráľovstve po 4,4 %v Dánsku.
In the EU, the share of expenditureson active measures accounts, on average, for approximately one-third of total LMPspending.
VEÚ predstavoval podiel výdavkov určených na aktívne opatrenia v priemere jednu tretinu celkových výdavkov na LMP.
This indicates that EU Member States have not made any significantprogress on shifting resources from passive to active measures, despite thedeclared intentions of many governments.
Z toho vyplýva, že členskéštáty EÚ nespravili podstatný pokrok pri presúvaní zdrojov z pasívnych opatrenína aktívne ani napriek vyhláseniam jednotlivých vlád o takomto úmysle.
The effectiveness of ALMPs is assessedusing either micro- or macroeconometric techniques.
Účinnosť ALMPsa posudzuje pomocoumikro- alebo makroekonometrickýchtechník.
The effectiveness of ALMPs is usually evaluated using either micro- or macroeconometric techniques.
Účinnosť ALMPsa zvyčajne hodnotí pomocou mikro- alebo makroekonometrickýchtechník.
However, assuming adequate data availability, use of a general equilibrium/macro framework is preferableto a partial equilibrium/micro approach, as the former is capable also of measuring indirect and long-run effects, which might lead to a reversal of the policy conclusions drawn from the microeconometric evaluation.
Pri väčšine hodnotení programov sa využívajú mikroekonometrické techniky na meranie vplyvu účasti na programe na ďalšie vyhliadky nazamestnanosť/príjmy.
Executive summary even less likely to show a positive impact on post-programme employment outcomes than training programmes.
Naopak, výdavky na podporu zamestnanosti a VSZ vykazujú podstatne lepšie výsledky.
In contrast, macroeconometric studiesusually find training as the most effective category of ALMP.
Na druhej strane je na základemakroekonometrických štúdií odbornápríprava najúčinnejšou kategóriou ALMP.
This paradoxcould be solved by extending the observation period to include the medium- tolong-term effects of training.
Tento paradox je možné vyriešiťpredĺžením obdobia pozorovania s cieľom zahrnúť strednodobé aždlhodobé účinky odbornej prípravy.
The results of microeconometric evaluations and of the few macro-econometricstudies available are somewhat contradictory.
Výsledky mikroekonometrických hodnotení a niekoľkých dostupnýchmakroekonometrických štúdií sú dosť protichodné.
Macroeconometric studies usuallyfind that training is the only category of ALMP that seems to have a significantpositive impact on aggregate labour market outcomes.
Vmakroekonometrickýchštúdiách sa odborná príprava pokladá za jedinú kategóriu ALMP, ktorá sa javí akokategória s pozitívnym vplyvom na celkové výsledky pracovného trhu.
This paradox could besolved by extending the observation period to include the post-participation effectsof training.
Tento paradox je možné vyriešiť predĺžením obdobia pozorovania s cieľom zahrnúť účinkyprejavené po účasti na odbornej príprave.
In practice, evaluations of training programmes often find a negative,or only a slight positive, effect on participants’outcomes during the first year or twoafter participation.
Vpraxi sa pri hodnoteniach programovodbornej prípravy účinky na výsledky účastníkov v prvom roku alebo v prvýchdvoch rokoch často pokladajú za negatívne alebo pozitívne len v malej miere.
However, after that initial period, a growing number of followup studies have found evidence of a positive impact attributable to training.
Poskončení tohto počiatočného obdobia však narastá počet následných štúdií, ktorésvedčia o pozitívnom vplyve, ktorý možno pripísať odbornej príprave.
Interactions between LMPs can have asignificant impact on the effectivenessof active measures and affect laboursupply.
Spolupôsobenie LMPmôže maťvýrazný vplyv na účinnosť aktívnychopatrení a na ponuku pracovných síl.
In order to explore synergies and make active policies more effective, it is important to consider the interactions between active and passive LMPs.
Brzdiace vplyvy relatívnevysokých a dlhodobých dávok v nezamestnanosti na ponuku pracovných síl samôžu aspoň čiastočne potlačiť dobre navrhnutými ALMP.
The disincentive effects of relatively high and long-lasting unemployment benefits on laboursupply can be, at least partially, counteracted by adopting well-designed ALMPs.In recent years EU Member States have preferred to counterbalance some of thedisincentive effects of UB/welfare systems by introducing comprehensive activation strategies that coordinate public UB administration with expenditure on ALMPs.
Ako protiváhu k niektorým brzdiacim vplyvom UB/systémov sociálneho zabezpečenia členské štáty EÚv posledných rokoch zaviedli komplexné aktivačné stratégie na koordináciu správy UB s výdavkami na ALMP.
Despite recent progress, an evaluationculture for labour market policiesneeds to be further developed to makeactive policies more effective.
Napriek nedávnemu pokroku je nazefektívnenie aktívnych politík potrebnévyvinúť kultúru hodnotenia politík pracovného trhu.
Although the situation in Europe is rapidly improving as the practice of conducting evaluations becomes more widespread, development of an evaluation culturefor labour market policies is still in its infancy in many EU Member States.
Hoci sa situácia v Európe rapídne zlepšuje, keďže praktiky pri hodnotení sa stáleviac rozširujú, vyvinutie kultúry hodnotenia politík pracovného trhu je v mnohýchčlenských štátoch EÚ stále v začiatočnej fáze.
Evaluating the effects and monitoring the implementation of ALMPs are importantsteps in the process of improving policy design in order to secure better results.
Hodnotenie účinkov a monitorovanie implementácie ALMPsú dôležitými krokmi v procese zlepšovania tvorby politiky s cieľom zabezpečiť lepšie výsledky.
Human capital, technology and growth in the EU Member States
Ľudskýkapitál, technológia a rastvčlenských štátoch EÚ
Human capital is at the heart of the Lisbon Strategy but investment in ahigh-skilled workforce has been ratherdisappointing.
Napriek tomu, že ľudský kapitál je podstatou Lisabonskej stratégie, investíciedo vysokokvalifikovaných pracovnýchsíl sú sklamaním.
Human capital together with technology have been put at the heart of the Lisbon Strategy with the aim to increase EU productivity in the context of the knowledgebased economy.
Ľudský kapitál spolu s technológiou sa stali podstatou Lisabonskej stratégie s cieľom zvýšiť produktivitu EÚ v kontexte znalostnej ekonomiky.
However, particularly investment in a highskilled workforce hasbeen rather disappointing. Currently, the EU allocates approximately 1.2% of its GDP in higher education compared with nearly 2.9% in the US.
Najväčšímsklamaním sú však najmä investície do vysokokvalifikovaných pracovných síl.EÚ v súčasnosti vyčlenila asi 1,2 % svojho HDPna vyššie vzdelávanie v porovnaní s USA, ktoré na tento účel vyčlenili 2,9 %.
This underinvestment in a highskilled workforce has been seen as one of the main reasons behindthe relatively slow growth in Europe in the past years.
Tento nedostatok investícií dovysokokvalifikovaných pracovných síl sa považuje za jednu z hlavných príčinrelatívne nízkeho rastu v Európe za posledné roky.
The 2005 revised Lisbon Strategy and the subsequent Integrated Guidelines for Growth and Jobs(2005–2008)have thus placed an even stronger emphasis on the need to investmore in human capital through better education and skills.
Vrevidovanej Lisabonskejstratégii na rok 2005 a následných Integrovaných usmerneniach pre rast a zamestnanosť (2005 – 2008) sa tak ešte viac zdôraznila potreba väčšej investície do ľudského kapitálu formou lepšieho vzdelávania a kvalifikácie.
In this approach, growth is driven by the accumulationof human capital.
Vniektorých modeloch rastu sa s ľudským kapitálom zaobchádza popri fy-
In the second approach, growth is driven by the stock of human capital, whichdetermines the capacity of a country to create new technologies and to absorb newtechnologies developed in other countries.
Vniektorých modeloch sa v súčasnej ekonomickej literatúre ľudský kapitál spájas hospodárskym rastom a vo veľkej miere sa uplatňujú dva hlavné postupy. Pri
Employment in Europe 2006 explain the difference in growth rates between countries in terms of differences inhuman capital stocks, thus in the ability of countries to create and absorb newtechnologies.
Zamestnanosť v Európe vroku 2006 zickom kapitáli a pracovnej sile ako s dodatočným vstupom do produkcie ...
It sees education as especially important for jobs requiring innovation and adaptation to change, which are growing fast in a knowledgebased economy.
Následne sa rozdiely zaznamenané v jednotlivých krajinách, pokiaľ ide o mieru rastu, môžu vysvetliť pomocourozdielov v hodnotách, v akých tieto krajiny akumulujú ľudský kapitál.
A skilled workforce is better at creating and absorbing new technologies andtherefore at generating technological progress.
Tým savzdelávanie implicitne považuje za prvok ovplyvňujúci produktivitu rovnakýmspôsobom a bez ohľadu na typ vykonávanej práce.
In a knowledgebased economy, a highskilled and adaptable workforce isessential for growth.
... zatiaľ čo v iných modeloch sa spájaľudský kapitál s vytváraním a preberaním nových technológií.
Since human capital and technology are seen as key determinants of EU's productivity, this alternative approach has been adopted to examine empirically the growtheffects of a highskilled workforce through technological progress in the EU Member States.
Pri druhom postupe je rast ovplyvnený ľudským kapitálom, ktorý určuje schopnosť krajiny vytvárať nové technológie a preberať nové technológie vyvinuté v iných krajinách.
However, especially in a knowledgebased economy where technological progress can create an economic imbalance, it is not only the level of humancapital or its composition but also adaptability that matters for economic growth.Adaptability of workers is crucial for effective reallocation of resources in responseto changes in economic conditions.
Týmto alternatívnym postupom sa vysvetľuje rozdiel mieryrastu medzi krajinami rozdielom v ľudskom kapitále, a tým aj schopnosťou týchtokrajín vytvárať a preberať nové technológie.
Although the capacity to adapt to change is oneof the main features of a well-educated workforce, it is reasonable to assume thatthe degree of adaptability of the workforce is sensitive to the forms of work organisations workers face.
Vzdelávanie sa v ňom pokladá zamimoriadne dôležité pre pracovné miesta, ktoré si vyžadujú inováciu a prispôsobovanie sa zmenám a ktorých počet v znalostnej ekonomike rýchlonarastá.
Consequently, the growth effects of a skilled workforce mayhave different magnitudes depending on whether the work environment is designedto encourage the effective use of the adaptability of the skilled workers for technological progress.
Kvalifikované pracovné sily lepšie vyvíjajú a preberajú nové technológiea tým prispievajú k technologickému vývoju.
An estimation of panel data from 14 EUMember States suggests the importanceof a skilled workforce for technologicalprogress through technology creationand absorption …
Vznalostnej ekonomike sú vysokokvalifikované a adaptabilné pracovné silypodstatné pre rast.
To assess these assumptions, a model using panel data in 14 EU Member Stateswith observations for every five years between 1960 and 2000 is used.
Keďže ľudský kapitál a technológia sa považujú za kľúčové determinanty produktivity EÚ, tento alternatívny postup sa prijal s cieľom empiricky preskúmať účinkynárastu vysokokvalifikovaných pracovných síl pomocou technologického vývojav členských štátoch EÚ.
It estimatesthe impact of highskilled labour, measured here in terms of fraction of adult population with tertiary education in total adult population, on technological progress.An important distinction is made between the impact of highskilled labour on acountry's capacity to innovate and on its ability to catch up with the technologyleader.
Vznalostných ekonomikách, kde môže technologickývývoj viesť k porušeniu hospodárskej rovnováhy, však pre hospodársky rast nie jedôležitý iba stupeň ľudského kapitálu alebo jeho zloženie, ale aj jeho adaptabilita.Adaptabilita pracovníkov je kľúčová pre účinné prerozdelenie zdrojov v reakcii nazmeny hospodárskych podmienok.
The speed of the latter is a function of both the proportion of high-skilledworkers in the workforce and its distance to the technology frontier.
Hoci schopnosť prispôsobiť sa zmenám je jednou z hlavných čŕt pracovných síl s dobrou úrovňou vzdelania, malo by sa počítať s tým, že stupeň adaptability pracovných síl podlieha formám organizáciepráce, ktorým pracovníci čelia.
As a countrynears the technology frontier the impact of technology adoption weakens and theability to innovate domestically gains importance. The results suggest a positiveimpact of skilled labour on the ability of EU Member States to create domestically new technologies and to absorb technologies developed abroad.
Účinky na rast kvalifikovaných pracovných sílmôžu mať preto rôzny rozmer, v závislosti od toho, či je pracovné prostredievytvorené tak, aby sa podporilo efektívne využitie schopnosti kvalifikovanýchpracovníkov prispôsobiť sa v prospech technologického vývoja.
… but a working environment facilitating adaptability matters too in countries close to the technology frontier.
Na základe odhadovaných panelovýchúdajov 14 členských štátov EÚ majúkvalifikované pracovné sily význam pretechnologický vývoj prostredníctvomvyvíjania a preberania technológií ...
The empirical results also support the assumption that the effects on technologicalprogress will be more significant in countries that are closer to the technologicalfrontier and where the working environment supports the capacity of high-skilledworkers to adapt to changes in economic conditions.
Na posúdenie týchto predpokladov sa uplatňuje model využívajúci panelové údaje14 členských štátov EÚ so sledovaním vykonaným každých päť rokov v obdobíod roku 1960 do roku 2000.
Indeed, a combination of ahigh-skilled workforce and a flexible working environment enhances the ability ofcountries to create new technologies.
Tým sa vykoná odhad vplyvu vysokokvalifikovaných pracovných síl meraných v tomto prípade ako podiel dospelej populácie s vysokoškolským vzdelaním na celkovej dospelej populácii, na technologickývývoj.
The overall share of EU workers living inanother Member State is relatively small,but varies from country to country.
Je dôležité, že sa rozlišuje medzi vplyvom vysokokvalifikovaných pracovných síl na inovačnú schopnosť krajiny a jej schopnosťou nezaostávať za technologickým vývojom.
Geographic labour mobility of EU citizens remains a limited phenomenon bothrelative to the total EU population and compared to migration from third countriesto the EU.
Rýchlosť, akou sa krajina prispôsobí technologickému vývoju, závisí od počtu vysokokvalifikovaných pracovných síl, ako aj od jej vzdialenosti k hranici technologického vývoja.
Currently, less than 2% of EU working age citizens live in another EUMember State, the biggest majority of them from the old 15 Member States.
Keď sa krajina približuje k hranici technologického vývoja, oslabuje sa vplyv preberania nových technológií a inovačnáschopnosť nadobúda význam.
Thisis less than 20% of the total foreign-born labour force of the EU. There are nevertheless, substantial differences across Member States.
Na základe výsledkov majú kvalifikované pracovnésily pozitívny vplyv na schopnosť členských štátov EÚ vyvinúť v krajine novétechnológie, ako aj preberať technológie vyvinuté v iných krajinách.
Annual cross-border mobility flowsbetween EU-15 countries are low and
... no v krajinách blízko k hraniciamtechnologického vývoja je dôležité ajpracovné prostredie, ktoré umožňujeadaptabilitu.
Current labour mobility flows are low, with official statistics showing only 0.1%of the EU-15 national labour force changing its place of residence from one Mem-
Spojením vysokokvalifikovaných pracovných síl a flexibilného pracovného prostredia sa podporuje schopnosť krajín vyvíjať nové technológie.
Executive summary mobility from the new to the old Member States remains limited.
Celkový podiel pracovníkov EÚ žijúcich v iných členských štátoch jerelatívne malý, ale jeho hodnoty sa v jednotlivých krajinách odlišujú.
ber State to another every year.
Vsúčasnosti žije v iných členských štátoch EÚ menej ako 2 % občanov v produktívnom veku, najväčšia časť z nich pochádza z 15 starých členských štátov.
Mobility rates with respect to flows of workersfrom the EU-10 to the EU-15 after enlargement have been limited according to theevidence so far and the flow from EU-15 to EU-10 Member States has been largely negligible.
Táto hodnota predstavuje menej ako 20 % celkového počtu pracovných síl v EÚ s pôvodom v iných krajinách. Medzi jednotlivými členskými štátmi sú všakpodstatné rozdiely.
Regional mobility rates in the EU aresignificantly higher, but comparisonswith the US still suggest a potential forincrease.
Cezhraničná mobilita pracovných síl v rámci krajín EÚ-15 za jeden rok jenízka a na mobilitu pracovných síl z nových členských štátov do starých sanaďalej uplatňujú obmedzenia.
Regional mobility within Member States is significantly higher than cross-bordermobility, although regional mobility rates between countries vary greatly and aresubstantially lower in the new Member States compared with the old Member States.
Súčasná mobilita pracovných síl je nízka, podľa úradných štatistických údajov len0,1 % národných pracovných síl EÚ-15 každoročne menia bydlisko medzi jednotlivými členskými štátmi.
Overall, geographic mobility rates in the EU are lower than in the US.Although not as wide as sometimes claimed, the existing mobility gap with the USsuggests that there may be a potential for higher mobility in the EU.
Miera mobility je vzhľadom na príliv pracovníkov z EÚ-10 do EÚ-15 po rozšírení podľa doterajších dôkazov obmedzená a príliv pracovných síl z EÚ-15 do EÚ-10 je vo veľkej miere zanedbateľný.
EU-15 movers are on average young,highly educated, single, without children and tend to work in high-skilledwhite-collar positions.
Miera mobility v rámci jednotlivýchregiónov je výrazne vyššia, no v porovnaní s USAje tu stále potenciál rastu.
Internationally mobile EU-15 citizens tend to work in highskilled white-collarpositions and are significantly younger, better educated, mostly single and lesslikely to have children than the total labour force and migrants from non-EU countries.
Regionálna mobilita v rámci členských štátov je výrazne väčšia ako cezhraničnámobilita, hoci miera regionálnej mobility sa v jednotlivých krajinách výrazne líšia v nových členských štátoch je podstatne nižšia ako v starých.
Their skill level has increased since 2000, and there seems to be a trend tohigher mobility among older workers.
Hoci rozdiel v miere mobility v EÚa v USAnie je až taký veľký, ako sa niekedy tvrdí, mohol by byť podnetom preväčšiu mobilitu v EÚ.
Mobile workers from the new Member States tend to be even younger, with ahigher proportion of women, havingmostly medium skill levels and tendingto work in complementary sectors andoccupations.
Sťahovanie v rámci EÚ-15 sa väčšinoutýka mladých ľudí s vyššou formouvzdelania, slobodných a bezdetných,ktorí väčšinou zastávajú vysokokvalifikované úradnícke pracovné miesta.
Compared to their EU-15 counterparts, internationally mobile workers from the EU-10 Member States are even younger, show a higher share of female workersand are significantly less likely to be highly educated, but include a very highshare of medium-skilled persons.
Medzinárodná mobilita občanov EÚ-15 sa zväčša vzťahuje na vysokokvalifikované úradnícke pracovné miesta, pričom ide o občanov podstatne mladších, s lepším vzdelaním, slobodných a s menšou pravdepodobnosťou, že by mali deti, v porovnaní s celkovou pracovnou silou a prisťahovalcami z krajín mimo EÚ.
They are therefore less likely to be in highskilled positions, but have a substantially higher concentration in skilled blue collar and elementary occupations, which would suggest their complementary role inthe host countries' economies.
Odroku 2000 sa úroveň ich vzdelania zvýšila a zdá sa, že prevláda trend väčšejmobility starších pracovníkov.
Employment rates of EU-10 movers arestill lower than the average of EU-15,but have been improving rapidly.
Mobilní pracovníci z nových členskýchštátov sú väčšinou v ešte nižšom veku, s vyšším počtom žien ako mužov, väčšinou so vzdelaním na strednej úrovni a vo väčšine prípadov zastávajú pracovné miesta v doplnkových odvetviach.
The employment rates of mobile EU-15 citizens are very similar, if not higher thanthose of the total working age population.
Vporovnaní so svojimi kolegami z EÚ-15 sú medzinárodne mobilní pracovníci z EÚ-10 ešte v nižšom veku, vykazujú väčší počet žien ako mužov a majú výraznenižšie vzdelanie.
Employment rates of EU-10 citizensresident in the old Member States have increased considerably over recent years,are close to those of the overall population and EU-15 movers, and substantiallyhigher than for non-EU nationals.
Preto je malá pravdepodobnosť, že budú zastávať vysokokvalifikovanémiesta, no je medzi nimi väčší počet ľudí s kvalifikáciou vykonávať manuálnuprácu a so základným vzdelaním, na základe čoho by mohli zohrávať v ekonomikehostiteľských krajín doplnkovú rolu.
Expected mobility levels from the EU-8 countries to the old Member States are unlikely to pose problems fortheir labour markets.
Miera zamestnanosti mobilných pracovníkov EÚ-10 je stále nižšia akopredstavuje priemer EÚ-15, no rapídnesa zlepšuje.
Among the EU-8 countries, the Czech Republic, Hungary, Slovakia and Slovenia have expected mobility rates which are below that of most old Member States.
Miera zamestnanosti mobilných občanov EÚ-15 dosahuje v jednotlivých štátochveľmi podobné hodnoty, možno aj vyššie ako hodnoty predstavujúce celkovú populáciu v produktívnom veku.
Expected mobility from the three Baltic countries and Poland is significantly higher than that from the rest of the Member States, but this is unlikely to posemajor and lasting challenges for the labour markets of the receiving countries.Looking at longer-term developments, demographics are likely to act as a brake onmobility, particularly because of a decrease in the younger age group, which hastended to be the most mobile.
Miera zamestnanosti občanov EÚ-10 s pobytom v starých členských štátoch sa za posledné roky značne zvýšila, približuje sa mierezamestnanosti celkovej populácie a mobilných pracovníkov EÚ-15 a je podstatnevyššia ako v prípade občanov krajín mimo EÚ.