natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• other species previously known to live at lower latitudes arespreading beyond the 50th parallel, including anchovies, sardines,bluefin tuna, grey triggerfish, stingrays, thresher sharks, and bluesharks.
Hocinie s takými pozoruhodnými výsledkami, ale aj iné druhy, ktoré súznáme tým, že žijú v nižších zemepisných šírkach, sa rozšírili za 50.rovnobežku, ako napríklad sardela, sardinka, tuniak modroplutvý,druhy Balistes carolinensis, Dasyatis pastinaca, žralok druhu Alopiaspelagicusa žralok modrý.
Rise in sea level– Climate change is causing ice sheets – both polar caps and mountain glaciers – to melt.
•Zvyšovania hladiny mora– v dôsledku otepľovania dochádzak topeniu ľadovcov, a to polárnych ľadových polí, ako ajhorských ľadovcov.
All that waterstored in solid form is now pouring into the oceans, whose levelinevitably rises.
Voda, ktorá doteraz existovala v pevnomskupenstve, sa teraz rozlieva v oceánoch, ktorých hladina sanevyhnutne dvíha.
Sea level has risen by 19.5 cm since 1870, withserious impacts on coastal regions.
Hladina sa od roku 1870 zvýšila o 19,5 cm, čo malo za následok mnoho rušivých zmien v pobrežnýchoblastiach.
•An increasing number of extreme weather events – Climate change is being seen in increasingly frequent periods of drought, heavy precipitation and storms.
•Nárast počtu extrémnych meteorologických prejavov –klimatické zmeny sa v súčasnosti prejavujú nárastom počtuobdobí sucha, prudkých dažďov a búrok.
In the northwest Atlantic, events of extreme winds and high waves are on therise.
Na úrovni severného Atlantiku dochádza k nárastu počtu období so silnými vetrami a vysokým vlnobitím.
Weakened resources in jeopardy
Oslabené zdroje sú ohrozené
A similar phenomenon can be seen to the south.
Druhy, ktoré zvyčajnežili pozdĺž afrického pobrežia, postupujú na sever.
Species thathabitually live along the African coasts are moving northwards.Tropical species of black codling (Physiculus dalwigki),rockling(Gaidropsarus granti)and snake eel (Pisodonophis semicinctus)arenow being spotted in Galician waters.
Tropické druhy tresky (Physiculus dalwigki), druhy Gaidropsarus grantia Pisodonophis semicinctusboli zaznamenané až pri Galícii.
The CIESM3Atlas of exoticspecies is continually adding to its list of tropical fish that havemoved into the Mediterranean via the Suez Canal or the Straits of Gibraltar, including sharks and sole from Senegal, two specieswith considerable commercial potential.
Atlas CIESM3 exotických druhov neprestajne predlžuje svoj zoznamtropických druhov, ktoré prešli cez Gibraltársky prieliv alebo Suezský prieplav a natrvalo sa usadili v Stredozemnom mori; z nich možno spomenúť dva druhy so zaujímavým obchodnýmpotenciálom, žraloka hodvábneho a druh Solea senegalensis.
These impacts, which have already been widely established, have observable consequences on certain species.
Tieto významným spôsobom konštatované vplyvy majúpozorovateľné dôsledky na niektoré druhy.
Climatechange plays a role, for example, in the decline in North Sea and Baltic cod stocks.
Otepľovanie môže hraťvýznamnú úlohu v poklese zásob tresky obyčajnej v Severnom a Baltskom mori.
And this occurs for different reasons, given theextreme complexity of the climate's interaction with ecosystems.
Dôvody sú rôzne vzhľadom na extrémnukomplexnosť interakcie podnebia s ekosystémami.
These changes are not negative as such, since they sometimescreate new fishing activities.
Samotné tieto zmeny nie sú negatívne, pretože často vyúsťujú donových činností rybolovu.
However, their indirect effects on thefragile balance of marine ecosystems and on the species currentlymaking up part of such ecosystems are not yet well known.Permanent vigilance thus remains vital.
Ich nepriamy vplyv na krehkúrovnováhu morských ekosystémov a na súčasné druhy, ktoré tamžijú, ešte nie je známy. Neustála ostražitosť je teda namieste.
In addition to species displacement, climate change puts othertypes of pressure on aquatic ecosystems.
Klimatické zmeny okrem presunu druhov znamenajú aj iné typytlaku na vodné ekosystémy.
Here are a few examples:
Niekoľko príkladov.
In the North Sea, this decline seems to be caused by shifts in thegeographical ranges of plankton.
Pokles v Severnom mori je podľa všetkého spôsobený presunompopulácie planktónu.
The dominant species, Calanusfinmarchicus,on which cod larvae feed, have shifted from the North Sea to the Arctic Ocean in search of colder waters.
Dominantný druh Calanus finmarchicus,ktorým sa živí plôdik tresky obyčajnej, sa presunul za chladnejšímivodami zo Severného mora do Severného ľadového oceánu. Jehobiomasa v Severnom mori poklesla od roku 1960 o 70%.
So the decline in the favourite prey of cod larvae partially explainsthe problems of cod stocks in the North Sea.
Ubúdanie preferovanej koristi plôdika teda čiastočnevysvetľuje problémy tresky obyčajnej v Severnom mori.
Feeding on agricultural pollution and untreated wastewater,aquatic vegetation develops excessively, depleting water of itsoxygen.
Mierne zimy, pokles prílevu vody zo Skagerraku a nárast množstvazrážok a riečnych prietokov spôsobili postupnú desalinizáciu vodyv Baltskom mori.
This phenomenon, known as eutrophication, is a type ofpollution that has long been present in all European coastalwaters.
Slanú vodu, ktorá je ťažšia ako sladká voda, je taknutné hľadať hlbšie.
For the last 30 years or so, however, eutrophication hasbecome more intense because of higher water temperatures andthe release into aquatic environments of eroded earth due torising sea levels.
Ikry tresky obyčajnej, ktoré sa potápajú, ažkým nenarazia na určitú hustotu soli, ktorá im umožňuje vznášaťsa, teda klesajú do väčších hĺbok, kde je ich prežitie v dôsledkuchýbajúceho kyslíka obtiažne.
The phenomenon results in an increasingnumber of green, red and brown tides and excessive growth ofplankton on European coasts.
Keď sa k tomuto fenoménu pridáznečistenie, presun planktónu a nadmerný rybolov, je jednoduchépredstaviť si tlak na oslabenú populáciu tresky.
These imperil marine life bydepleting the water of oxygen and occasionally by releasing toxicsubstances.
Vodná vegetácia živená poľnohospodárskym znečisťovaním a neupravenými odpadovými vodami sa rozvíja prehnanýmspôsobom a ochudobňuje tak vodu o kyslík.
In addition to the problems they create foraquaculture, they lead to high mortality among young marineorganisms living in coastal waters.
Táto formaznečistenia, ktorá už dlho postihuje všetky pobrežné vody Európy,sa nazýva eutrofizácia.
In the Baltic, mild winters, a reduced inflow of water from the Skagerrak and higher rainfall and river flows have resulted ingradual desalination.
Eutrofizácia sa však za posledných tridsaťrokov znásobila vplyvom zvyšovania teploty vody a prínosompevninových zložiek erodovaných v dôsledku zvýšenia hladinymora.
Salt water, which is heavier than fresh water,is now found at deeper levels.
Tento fenomén stojí za zvyšovaním počtov zelených,červených alebo hnedých prílivov a za rastom rias v európskychpobrežných oblastiach.
Cod eggs sink before reaching acertain salt density, which enables them to remain in suspension.Therefore they now sink further towards the sea bed, to depthswhere the lack of oxygen makes their survival much moredifficult.
Tieto prejavy ohrozujú podmorský život,pretože spôsobujú úbytok kyslíka a občasné uvoľňovanietoxických látok.
On top of that phenomenon come pollution, shifts inplankton ranges and overfishing, creating tremendous pressureon these stocks.
Okrem problémov v akvakultúre spôsobujúvysokú úmrtnosť mladých morských organizmov žijúcich pozdĺžpobreží.
For a number of decades, a process of coral bleaching has beenoccurring on a worldwide basis.
Už niekoľko desiatok rokov sme vo svete svedkami procesublednutia koralov.
This phenomenon is one of thefirst signs of acidification of sea water, which affects theseparticularly vulnerable organisms.
Ide o jeden z prvých prejavov zvyšovaniakyslosti vody, ktorý zasiahol tieto obzvlášť krehké organizmy.
The experts are concernedabout the effects of acidification on the respiratory systems ofaquatic animals and on the development of those with calcareousskeletons or shells, like most molluscs.
Vedcisa obávajú vplyvu zvyšovania kyslosti na dýchací systém vodnýchorganizmov a tiež na organizmy, ktorých kostra alebo schránkaobsahuje vápnik, ako je to v prípade väčšiny mäkkýšov.
Shellfish farmers will haveto take this factor into account.
Chovateliamäkkýšov musia brať tieto údaje do úvahy.
As described above with plankton, the most visible expression of climate change today is species displacement.
Tak ako pri planktóne, najviditeľnejším prejavom klimatickýchzmien je presun druhov.
Fish, molluscsand crustaceans are moving further north in search of colderwaters, either because their organism requires a specifictemperature range no longer provided by their natural habitat,which has become too warm, or because they are followingvegetation, plankton and other marine organisms on which theyfeed, and which are migrating north.
Ryby, mäkkýše a kôrovce sa presúvajú nasever za chladnejšou vodou, a to buď preto, že ich organizmuspotrebuje špecifický rozsah teploty, ktorý im ich pôvodný biotopuž neposkytuje, pretože sa stal príliš teplým, alebo preto, ženasledujú vegetáciu, planktón a iné morské organizmy, ktorými saživia a ktoré migrujú na sever.
No 35
Rovnaký trend nasleduje aj európsky okúň: jeho august I č. 35
The decline of cod stocks is partly due to the impact of climate change on plankton in the North Sea and on the salinity ofthe waters of the Baltic.
Pokles zásob tresky je sčasti spôsobený vplyvom klimatických zmien na planktón v Severnom mori a na salinitu v Baltskom mori.
In both cases, though, the main cause is overfishing.
Najdôležitejšou príčinou v týchto moriach však ostáva nadmerný rybolov.
Pressure on the environment from all sides
Spoločná koalícia nátlakov na prostredie
How should we react?
Ako reagovať?
Of course, today's climate change is not the first the Earth hasseen.
Je isté, že klimatické zmeny, ktorých sme svedkami v súčasnosti,nie sú prvými, ktoré Zem pozná.
Successive periods of warming and glaciation have markedthe history of our planet and have even played a decisive role inthe evolution of the earth's flora and fauna.
Striedavé otepľovania a dobyľadové, ktoré boli súčasťou histórie našej planéty, tiež hralipodstatnú úlohu pri vývoji zemskej fauny a flóry.
Fishing activity has a dual interaction with the climate: on the onehand, it contributes to climate change by burning fuel andproducing greenhouse gas emissions; on the other, it is affectedby climate change because it alters marine ecosystems, whichform the basis of fisheries resources.
Rybolov a podnebie vzájomne spolupôsobia dvojakýmspôsobom: na jednej strane rybolov prispieva ku klimatickýmzmenám v dôsledku spaľovania palív a teda emisiamiskleníkových plynov; na strane druhej, rybolov je postihnutýklimatickými zmenami, pretože tieto menia morské ekosystémy,ktoré sú základňami zdrojov rybolovu.
The action to be taken has totake on board both aspects of the problem.
Budúca reakcia teda musízohľadňovať obe strany problému.
Regarding the first, the fisheries sector can help attenuate climatechange by reducing its use of fossil fuel, which would also meancontributing at its own level to the general action decided by the European Union to cut greenhouse gas emissions (see article,page 8).
Čo sa týka prvého uhla pohľadu, rybolov môže pomôcť prizmierňovaní klimatických zmien prostredníctvom znižovaniaspotreby fosílnych palív a to svojou adekvátnou účasťou navšeobecnom programe, o ktorom Európska únia rozhodla v záujme obmedzenia emisií skleníkových plynov (pozri článok na strane 8).
The present evolution, however, is of a different in nature.
Súčasné klimatické zmenyspôsobuje človek a jeho umelé emisie skleníkových plynov.
Presentday climate change is driven by human activity, with its artificialgreenhouse gas emissions.
Tento vývoj napreduje nebývalou rýchlosťou: od polovice 19.storočia sa globálna teplota zvýšila o 0,76 °C a desať poslednýchrokov bolo najteplejších odvtedy, ako sa teplota zaznamenáva.
This trend is occurring at anunprecedented speed: since the mid-19th century, the earth'stemperature has risen by 0.76 °C, and the last 10 years have beenthe warmest ever since meteorological record-keeping began.During previous climate changes, nature has always had thepossibility to adapt to the new conditions, to strike a new balance(animals migrate or change feeding habits; vegetation developsto absorb CO2, etc.).
Pri predchádzajúcich klimatických zmenách mala príroda vždymožnosť, aby sa prispôsobila novým klimatickým podmienkam aaby našla novú rovnováhu (zvieratá migrujú alebo menia svojpotravinový režim, rozvíja sa vegetácia, ktorá pohlcuje CO2, … ).
That is not the case today, though, becausehuman activity has weakened nature and prevented it fromevolving and adapting to a change that is occurring at a speednever before seen.
V tomto prípade to tak nie je, pretože človek oslabuje prírodu abráni jej vyvíjať sa a prispôsobovať sa zmenám, ktorých rýchlosťnebola nikdy podobná…
As for fisheries management, maintaining sustainable fisheriesmeans helping ecosystems cope with climate change.
Čo sa týka riadenia rybolovu, pre zachovanie trvalo udržateľnéhorybolovu je nevyhnutné, aby sme pomohli ekosystémom čeliťvýznamným zmenám, ktoré ich postihujú.
Limitingpressure on weakened species and implementing ecosystembased fisheries management, based on the principle of"maximum sustainable yield" (MSY)4, are the most appropriateactions to enable marine ecosystems to adapt to climate change.
Obmedzenie tlaku naoslabené druhy a riadenie rybolovu založené na ekosystéme,podľa princípu maximálneho udržateľného výnosu4, súnajvhodnejšími nástrojmi na pomoc ekosystémom prispôsobiť sa vývoju podnebia.
For marine environments, the different forms of water pollutionand overexploitation of certain fish stocks are creating a situationthat makes it difficult if not impossible for species to adapt to thenew conditions.
Rôzne formy znečisťovania vôd a nadmerné využívanie niektorýchzásob rýb vytvárajú také situácie, pri ktorých je prispôsobovanie sadruhov novým podmienkam sťažené, až znemožnené.
The simultaneous observation within a singlehabitat of non-exploited and commercial species tends to showthat the former adapt better and more quickly than the latter tothe new conditions imposed by the climate.
Súčasnépozorovanie nevyužívaných druhov a komerčných druhov v tomistom biotope ukazuje, že nevyužívané druhy sa novýmpodmienkam v dôsledku klimatických zmien prispôsobujúrýchlejšie ako druhy komerčne využívané.
(4)Maximum sustainable yield is an approach that determines the maximum amount of fish (referred to as maximum balanced catch) that can be taken from a stock over theyears without endangering its reproductive potential.
(4)Maximálny udržateľný výnos je prístup, ktorý definuje maximálny počet jedincov (nazývaný maximálny vyvážený úlovok), ktorý je možné v priebehu rokov odobrať z nejakejzásoby bez toho, aby to ohrozilo jej schopnosť regenerácie.
See: Fisheries and aquaculture in Europe No 32.
Pozri: Rybolov a rybnikárstvo v Európe č. 32.
So many uncertainties
Veľká neistota
The impact of climate change on marine ecosystems is already being felt and alreadycausing major changes.
Vplyv klimatických zmien na morské ekosystémy je už hmatateľný a je príčinouvýznamných zmien.
The question is knowing what the future holds...
Otázkou je, čo nás čaká v budúcnosti…
"That is an extremely difficult question," notes Keith Brander, coordinator of the GLOBECinternational programme at the International Council for Exploration of the Sea (ICES)."The ICES expects to see a global temperature increase of 0.2° per decade.
„Je to veľmi ťažká otázka“, konštatuje Keith Brander, koordinátor medzinárodného programu Globec v rámci Medzinárodného výboru pre morský prieskum (MVMP).„GIEC sa spolieha nazvyšovanie globálnej teploty o 0,2 ° C za desaťročie.
So we can suppose that the temperature of the oceans will continue to rise and that we will see more speciesdisplacement... It is easier to migrate in the sea than on land!
Možno teda predpokladať, že teplota oceánovešte stúpne a dôjde ešte k väčšiemu presunu druhov… Migrácia v mori je jednoduchšia ako napevnine!
But there are still a lot ofuncertainties, because along with global warming, other parameters intervene in the evolution of ecosystems and add to the complexity of the situation."
Existuje však ešte mnoho neistôt, pretože okrem otepľovania do hry vstupujú aj ďalšieparametre, ktoré vplývajú na vývoj ekosystémov a robia situáciu zložitejšou.“
It is therefore difficult to imagine species displacement and replacement patterns."It is hard tosay whether cod will be replaced in the North Sea, for example, because as a species with verygeneral feeding habits, it occupies a very specific niche," continues Keith Brander."Red mullet andhake could take its place, but mullet is a much smaller fish and hake has a more specific diet."
Je teda ťažké predvídať schémy v oblasti premiestňovania druhov.„Ťažko povedať, či dôjde k nahradeniu tresky obyčajnej v Severnom mori, napríklad aj preto, že ako druh s dosť všeobecnýmipotravinovými nárokmi obsadzuje veľmi špecifickú niku“, pokračuje Keith Brander. „Parmicapruhovaná a merlúza by mohli zaujať jej miesto, ale parmica je oveľa menšou rybou a merlúza mášpecifickejší potravinový režim… “
Keith Brander, researcher at the International Council for the Exploration of the Sea, explains thatit is hard to know what the futureholds: "In addition to global warming,other parameters come into play inthe evolution of ecosystems, makingthings very complex."
Pre Keitha Brandera, výskumníka z Medzinárodného výboru pre morský prieskum, je ťažképredvídať budúcnosť, „pretože okremotepľovania do hry vstupujú aj ďalšieparametre, ktoré vplývajú na vývojekosystémov a robia situáciuzložitejšou.“
For the longer term, other effects of climate change could become more extensive."Acidification is a big problem," explains the scientist. "It is a major change, because theprojections announce a level of acidity in the oceans that has not been seen for thousands of years.The phenomenon has only been studied for two or three years and its consequences are still verypoorly known.
Existuje riziko, že vplyvy klimatických zmien budú z dlhodobého hľadiska ešte rozsiahlejšie.„Zvyšovanie kyslosti je veľký problém“, pokračuje vedec.„Je to významná zmena, pretožepredpovede oznamujú takú úroveň kyslosti oceánov, ktorá tu nebola už niekoľko miliónov rokov.Fenomén je predmetom skúmania iba dva alebo tri roky a jeho dôsledky sú ešte len veľmi máloznáme.
Animals with a calcareous skeleton will suffer the consequences.
Dôsledky budú znášať druhy s vápenatou kostrou.
We also know thatsquid are sensitive to high acidity and present a limited capacity to adapt.
Je tiež známe, že kalmáre sú citlivé navysoké úrovne kyslosti a vykazujú slabú schopnosť prispôsobiť sa.
The consequencesshould not begin to be felt for a few decades." la g eu l
Následky by mali byť citeľné zaniekoľko desaťročí.“ la g eu l
The most spectacular effect of climate change on fisheries is the shift in the geographical range of certainspecies.
Obzvlášť pozoruhodným vplyvom klimatických zmien na rybolov je premiestňovanie oblastí výskytuniektorých druhov.
Red mullet and seabass, for example, are now being fished commercially in the North Sea and westof the British Iles.
Parmica pruhovaná a okúň sa tak stali komerčne využívanými druhmi v Severnom mori a na západ od Britských ostrovov.
"For increases in global averagetemperature exceeding 1.5-2.5° C and in concomitantatmospheric carbon dioxideconcentrations, there areprojected to be major changesin ecosystem structure andfunction, species' ecologicalinteractions and species'geographic ranges, withpredominantly negativeconsequences for biodiversity ,and ecosystem goods andservices e.g., water and foodsupply." – Intergovernmental Panel on Climate Change,Climate Change 2007: Impacts,Adaptation and Vulnerability –Summary for Policymakers,Brussels, 6 April 2007.
„Pri zvýšení priemernej teplotyo viac ako 1,5 – 2,5 °C a ekvivalentnom nárastekoncentrácie CO2v atmosféremožno predpovedaťvýznamné zmeny v štruktúre a funkcii ekosystémov, v ekologickom spolupôsobenímedzi druhmi a v oblastiachvýskytu druhov, s prevažnenegatívnymi dôsledkami nabiodiverzitu a na funkcieekosystémov, ako jezásobovanie vodou a potravou.“ – Medzivládnaexpertná skupina preklimatické zmeny,Klimatickézmeny 2007: vplyvy,adaptácia a zraniteľnosť –Resumé určené pre tvorcovpolitík, Brusel, 6. apríl 2007.
The fact remains that the Kyoto Protocol will not be enough to keepclimate change under control.The Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) has drawn up a number of scenarios detailing theclimate's evolution during the 21st century2.
Rámec Kyótskeho protokolu však nebude postačujúci naobmedzenie klimatických zmien.
It is now known thatglobal warming must be kept within the limit of 1.5-2.5 °C to preventirreversible or even catastrophic upheavals.
Medzivládna expertná skupina preklimatické zmeny (GIEC) vypracovala niekoľko scenárov pre vývojpodnebia počas 21. storočia2.
Doing so requires a 30% reduction in greenhouse gas emissions from 1990 levels.
Dnes vieme, že na to, aby sme sa vyhlinezvratným, až katastrofickým zmenám je nutné udržať otepľovanieplanéty v rozmedzí 1,5 – 2,5 °C. Emisie skleníkových plynov musia byťv tomto záujme znížené o 30 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.
The European Union is firmly committed to combating climatechange.
Európska únia je plne odhodlaná v boji proti klimatickýmzmenám.
Last February, the 27 Member States, acting on a Commission recommendation, set out an ambitiousprogramme: to reduce our greenhouse gas emissions by 20%by the year 2020 and to increase the share of renewable energyto 20%.
27 členských krajín si vo februári minulého rokuna odporúčanie Komisie ustanovilo ambiciózny plán: znížiťnaše emisie skleníkových plynov o 20 % do roku 2020 a o 20% zvýšiť podiel obnoviteľných energií.
These targets go well beyond the Kyoto objective,exemplifying Europe's intention to create a strong dynamicwhich can mobilize the rest of the world.
Úsilie, ktoréide nad rámec cieľov podľa Kyótskeho protokolu. Európa takchce vytvoriť silný dynamický proces a mobilizovať zvyšoksveta.
Achieving thisobjective will mean that economic sectors as well as citizens will have to rethink their energy consumption patterns.
Hospodárske odvetvia aj obyvatelia budú v záujmedosiahnutia tohto cieľa prinútení prehodnotiť svojuenergetickú spotrebu.
And fisheries will be part of this process.
Vrátane rybolovu samozrejme.
At the start of 2007, the EU sets its objective of limiting the increase inthe planet's average temperatures to 2 °C from pre-industrial age levels.Obviously, achieving that objective will not depend on Europe alone,but will require efforts from every country in the world.
EÚ na začiatku roku 2007 ustanovila cieľ spočívajúci v obmedzenízvyšovania priemerných teplôt planéty na 2 °C v porovnaní s úrovňami predindustriálnej éry. Splnenie tohto cieľa evidentnenezávisí iba od Európy, ale od úsilia všetkých krajín sveta.
Yet by placingitself in that perspective and setting an example to prove that theobjective can be reached, the EU intends to bring a good manygovernments along in this dynamic.
Cieľom EÚ je však prostredníctvom vlastného príkladu dosiahnuteľnosti tohtocieľa presvedčiť väčšinu vlád, aby sa vydali týmto smerom.
on Climate Change1,in which they agreed to reduce their greenhousegas emissions.
hláv štátov a vlád prijala Rámcový dohovor OSN o zmene klímy1, ktorýmsa zaviazali znížiť svoje emisie skleníkových plynov.
That commitment in principle became concrete in 1997,in Kyoto, when the industrialised nations set an objective for 2012: to reduce emissions of carbon dioxide (CO2) by 5% from 1990 levels.
Tento principiálnyzáväzok sa stal konkrétnym v roku 1997 v Kyóte, keď si priemyselnéštáty stanovili cieľ do roku 2012: znížiť emisie oxidu uhličitého (CO2) o 5 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.
The European Union, which accounts for 15% of global emissions,undertook to reduce its emissions by 8%.
Európska únia (EÚ), ktorá jezodpovedná za 15 % svetových emisií, sa zaviazala znížiť ich o 8 %.