natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reflecting themoderate improvement in labour market conditions, the employment rate in the EU increased to 63.8% in 2005 (from 63.3% in 2004), while the unemploymentrate declined to 8.7%, down from 9.1% the year before.
Nazáklade mierneho zlepšenia podmienok pracovného trhu sa miera zamestnanosti v EÚ zvýšila v roku 2005 na 63,8 % (zo 63,3 % v roku 2004), zatiaľ čo mieranezamestnanosti klesla z 9,1 % v predchádzajúcom roku na 8,7 %.
However, although moderate, there was a generalised decline in labour productivity growth in 2005, andthe EU continues to underperform relative to the US, both in terms of employmentand productivity growth.
Napriek tomubol v roku 2005 zaznamenaný všeobecný pokles pracovnej produktivity, hoci lenmierny, a EÚ stále nedosahuje dobré výsledky v porovnaní s USA, pokiaľ ide o zamestnanosť, ako aj o rast produktivity.
Recent progress towards the overall2010 Lisbon employment rate targethas continued to be slow, but generalprogress towards the female and olderpeople's targets is encouraging.
Súčasný vývoj smerujúci k celkovémucieľu Lisabonskej stratégie na rok2010, pokiaľ ide o mieru zamestnanosti, je stále pomalý, povzbudivý je všakcelkový vývoj, pokiaľ ide o ciele zamerané na ženy a starších občanov.
Progress towards the overall Lisbon employment rate target for 2010 has continued to be slow and reaching this target is becoming increasingly challenging.
Vývoj smerujúci k celkovému cieľu Lisabonskej stratégie týkajúcemu sa mieryzamestnanosti v roku 2010 bol naďalej pomalý a dosiahnutie tohto cieľa sa stávastále náročnejším.
Nevertheless, recent progress towards the female and older people's targets, especially during what has been a period of low economic growth in general, is rathermore encouraging. The average employment rate for the EU rose by 0.5 of a percentage point in 2005, while that for women rose by 0.6 percentage points to56.3%.
Napriek tomu je súčasný vývoj smerujúci k naplneniu cieľovzameraných na ženy a starších občanov, najmä počas obdobia, ktoré sa vo všeobecnosti pokladá za obdobie nízkeho hospodárskeho rastu, viac povzbudivé.Priemerná miera zamestnanosti v EÚ stúpla v roku 2005 o 0,5 percentuálnehobodu, zatiaľ čo u žien stúpla o 0,6 percentuálnych bodov na 56,3 %.
For older people (aged 55–64) the employment rate increased substantially by 1.5 percentage points to 42.5%, indicating a rebound from the relatively limited increase in 2004.
Vprípadestarších občanov vo veku od 55 do 64 rokov sa miera zamestnanosti podstatnezvýšila o 1,5 % percentuálnych bodov na 42,5 %, čo je znakom oživenia relatívneobmedzeného nárastu v roku 2004.
Employment rates among the young (aged 15–24) remainedunchanged from 2004, at 36.8%.
Miera zamestnanosti mladých ľudí (vo veku od15 do 24 rokov) zostala od roku 2004 nezmenená, na úrovni 36,8 %.
Strong disparities in labour market outcomes across Member States persist.
Včlenských štátoch pretrvávajú veľkérozdiely vo výsledkoch pracovnéhotrhu.
Much of the weak employment performance of the EU over recent years has beendue to the relatively poor labour market performance in Germany and Poland,although recent figures indicate that the situation may be finally turning around inthose two Member States.
Veľký podiel na slabej výkonnosti v oblasti zamestnanosti v EÚ mala v poslednýchrokoch relatívne nízka výkonnosť v oblasti zamestnanosti v Nemecku a Poľsku,hoci na základe posledných údajov by sa situácia v týchto dvoch členských štátochmala zmeniť k lepšiemu.
At the same time, many of the southern EU Member States remain well below the common EU employment targets, and still tend toexhibit marked gender differences in labour market outcomes, together with largedisparities in the performance of labour markets at regional level. Better labourmarket integration of migrants remains a challenge for many EU countries.
Okrem toho mnohé južné členské štáty EÚ zaostávajú prinapĺňaní spoločných cieľov EÚ v oblasti zamestnanosti a vo výsledkoch pracovného trhu sa naďalej prejavuje tendencia vykazovať výrazné rozdiely v pohlavíspolu s veľkými rozdielmi vo výkonnosti pracovných trhov na regionálnej úrovni.Lepšia integrácia migrantov na pracovnom trhu zostáva pre mnohé krajiny EÚvýzvou.
Across the EU, overall employment performance in 2005 was generally positive at Member State level, …
Celková výkonnosť v oblasti zamestnanosti bola v EÚ v roku 2005 naúrovni jednotlivých členských štátov vo všeobecnosti pozitívna, …
At Member State level, employment performance for the year as a whole was generally positive, with negative annual employment growth only in Germany and the Netherlands.
Na úrovni jednotlivých členských štátov bola výkonnosť v oblasti zamestnanostiza rok ako celok vo všeobecnosti pozitívna, pričom negatívny ročný rast zamestnanosti sa zaznamenal len v Nemecku a Holandsku.
For the vast majority of Member States employment expanded in2005, with growth of over 1% in ten countries.
Vo väčšine členských štátovsa zaznamenal rozmach zamestnanosti v roku 2005 zvýšila s nárastom o viac ako1% v desiatich krajinách.
Particularly strong growth wasexperienced in Luxembourg (2.9%), Spain (3.6%) and Ireland (4.7%).
Vysoký nárast bol zaznamenaný najmä v Luxembursku(2,9 %), Španielsku (3,6 %) a Írsku (4,7 %).
Employment in Europe 2006
Zamestnanosť v Európe vroku 2006
2005, and in the incidence of part-timeand fixed-term employment.
… čo je odrazom kontinuálneho rozmachu zamestnanosti žien a staršíchpracovníkov, no takisto mužov v produktívnom veku v roku 2005 a možnosti zamestnania na čiastočný úväzok a pracovných zmlúv na dobu určitú.
(those aged 25–54) after several years of decline.
Vzhľadom na charakteristické prvky rozmachu zamestnanosti v období medzirokmi 2004 a 2005 bol ďalší rast zamestnanosti rýchlejší v prípade žien akomužov, hoci po niekoľkých rokoch poklesu došlo k markantnému zlepšeniu mieryzamestnanosti u mužov v produktívnom veku (vo veku 25 – 54 rokov).
The continuation of the positivetrend in the employment of older workers, and the strong rise in the share of parttime employment and of employment under fixed-term contracts, were alsonotable developments.
Pretrvávajúci pozitívny trend, pokiaľ ide o zamestnanosť starších pracovníkov, a silný nárastpodielu zamestnania na čiastočný úväzok a zamestnania na zmluvu na dobu určitúpredstavovali takisto markantné zlepšenie.
The ongoing improvement in the skillstructure of the working age populationin recent years …
Súčasné zlepšovanie kvalifikačnejštruktúry populácie v produktívnomveku v posledných rokoch ...
The skill profile of the EU working age population continues to improve, withstrong improvements particularly in the skill composition of the female component, contributing to a more employable and adaptable workforce and in turn toincreased employment and participation rates.
Kvalifikačný profil populácie EÚ v produktívnom veku sa naďalej zlepšuje,značné zlepšenie je viditeľné najmä v kvalifikačnej štruktúre žien, čo prispieva k lepšej zamestnateľnosti a prispôsobivosti pracovných síl, a naopak k zvýšeniumiery zamestnanosti a účasti na pracovnom trhu.
…is reflected in the substantial rise inemployment in highskilled non-manualoccupations.
... sa odráža v podstatnom zvýšenízamestnanosti v prípade vysokokvalifikovaných nemanuálnych povolaní.
The highskilled non-manual occupations have been the main driver for overallincreases in employment in recent years, accounting for the major part of employment expansion since 2000.
Vysokokvalifikované nemanuálne povolania sú hlavnou pohonnou silou pricelkovom zvyšovaní zamestnanosti v posledných rokoch s ohľadom na hlavnéobdobie rozmachu zamestnanosti od roku 2000.
This suggests an underlying improvement in the skilllevel of those in employment, as well as reflecting the ongoing shift towards amore knowledgebased economy.
Táto skutočnosť naznačuje zlepšenie kvalifikačnej úrovne zamestnaných osôb, ktoré sa významnou mierou podieľalina rozmachu, a odráža súčasný prechod k ekonomike, ktorá je vo vyššej mierezaložená na vedomostiach.
However, there are indications of a certaindegree of polarisation in the changes in occupational structure towards highskilled occupations and very low-skilled occupations, with a decline in employment of the skilled manual occupations.
Napriek tomu je tu náznak určitého stupňa polarizáciezmien v zamestnaneckej štruktúre smerujúcich k vysokokvalifikovaným povolaniam a povolaniam s veľmi nízkou kvalifikáciou, pričom miera zamestnanosti,pokiaľ ide o kvalifikované manuálne povolania, má klesajúcu tendenciu.
There are mixed trends in the incidenceof atypical working time arrangementsbut a generalised decline in shift workand in working hours per employedperson.
Pokiaľ ide o netypický pracovný čas,prevládajú zmiešané trendy, no vo všeobecnosti dochádza k poklesupočtu osôb pracujúcich na zmeny a s pevnou pracovnou dobou.
There is a wealth of working arrangements in European labour markets, both interms of contractual and working hour arrangements, and with atypical workinghours not uncommon in most Member States.
Na európskom pracovnom trhu existuje viacero foriem práce, pokiaľ ide o zmluvy a pracovný čas, pričom netypická pracovná doba je vo väčšine členských štátov bežná.
Recent data indicate varying trendsacross Member States in the incidence of atypical working hour arrangementssuch as night work and Sunday work, but a general reduction in the incidence ofshift work.
Podľa posledných údajov prevládajú v členských štátoch rôzne trendy,pokiaľ ide o netypickú pracovnú dobu, ako napr. práca na nočné zmeny a práca v nedeľu, avšak počet osôb pracujúcich na zmeny klesá.
Average working hours per employed person remain relatively high inthe new Member States, partly due to the low incidence of parttime work in thosecountries, although there appears to be a continued generalised decline in averageworking hours across EU Member States with few exceptions.
Pracovná doba jednejzamestnanej osoby je v nových členských štátoch v priemere relatívne dlhá, a točiastočne v dôsledku nízkeho počtu pracovníkov na čiastočný úväzok v týchtokrajinách, hoci sa zdá, že vo všeobecnosti sa priemerná dĺžka pracovného času v členských štátoch EÚ až na niekoľko výnimiek skracuje.
Prospects of ongoing employmentgrowth, albeit at relatively modest levels, and further decline in unemployment.
Vyhliadky na súčasný rast zamestnanosti, napriek relatívne nízkym úrovniam a ďalšie znižovanie nezamestnanosti.
The employment growth prospects for 2006 and 2007 are similar to 2005.Employment growth is forecast to increase only marginally in 2006, remainingbelow the 1% level, and to stabilise at around 0.8% in 2007.
Predpokladá sa, že k väčšiemu rastu zamestnanosti dôjde v roku 2006len v nepatrnej miere, čo bude naďalej predstavovať menej ako 1 %, a že v roku2007 sa táto hodnota ustáli na 0,8 %.
The unemploymentrate is foreseen to fall gradually to 8.5% in 2006 and to decline further to 8.2%in 2007.
Miera nezamestnanosti by mala na základepredpokladov postupne klesnúť na 8,5 % v roku 2006 a v roku 2007 až na 8,2 %.
Flexibility and security in the EU labour markets
Flexibilnosťa istota na pracovných trhoch EÚ
“Flexicurity” has gained importance inthe EU policy debate.
„Flexiistota” nadobudla význam v politickej diskusii v rámci EÚ.
The 2006 Annual Progress Report has called on Member States to seek a convergence of views on a set of common principles on the combinations of flexibilityand employment security in the labour market (i.e. “flexicurity”).
Vo výročnej správe o vývoji za rok 2006 boli členské štáty vyzvané, aby vynaložiliúsilie na dosiahnutie konvergencie v názoroch na rad spoločných princípov týkajúcich sa spojenia flexibilnosti a istoty v zamestnaní na pracovnom trhu (t. j. „flexiistoty“).
Flexicurity is aresponse to the need to improve the adaptability of both workers and firms to arapidly changing labour market and to labour market segmentation.
Flexiistota je odpoveďou na potrebu zlepšiť schopnosť pracovníkov, ako ajfiriem rýchlo sa prispôsobiť meniacemu sa pracovnému trhu a jeho členitosti.
A segmentedlabour market implies risks of increasing the precariousness of jobs, damagingsustainable integration in employment and limiting human capital accumulation.The 2006 Joint Employment Report highlights that a good balance between flexibility and security can be achieved by the interaction of four key elements: a) sufficiently flexible contractual arrangements; b) effective active labour market policies; c) credible lifelong learning systems; d) modern social security systems.
Členitosť pracovného trhu vedie k riziku nestability pracovných miest, poškodenia trvalo udržateľnej integrácie v zamestnaní a obmedzenia akumulácie ľudského kapitálu.Vspoločnej správe o zamestnanosti za rok 2006 sa zdôrazňuje, že rovnováhu medziflexibilnosťou a istotou je možné dosiahnuť spolupôsobením štyroch kľúčovýchprvkov: a) dostatočne flexibilnými zmluvami, b) účinnými a aktívnymi politikamitrhu práce, c) spoľahlivými systémami celoživotného vzdelávania, d) modernýmisystémami sociálnej istoty.
Executive summary can be grouped into several flexicurity regimes based on the mix of one dimensionof flexibility (external flexibility) and one dimension of security (income/employability security).
Členskéštáty EÚ možno zoskupiť do niekoľkých režimov flexiistoty založených na spojeníjednej dimenzie flexibility (vonkajšej flexibility) a jednej dimenzie istoty (istota príjmov/zamestnateľnosti).
However, further work will be needed to include other dimensions, in particular internal and functional flexibility.
Na včlenenie ďalších dimenzií, najmä vnútornej a funkčnej flexibilnosti však bude potrebná ďalšia práca.
Stringent EPL tends to reduce thedynamism of the labour market, worsening the prospects of the groups “atthe margin”…
Prísne právne predpisy na ochranuzamestnancov (EPL) vedú k oslabeniudynamiky pracovného trhu, zhoršeniuvyhliadok „marginalizovaných” skupín...
External flexibility refers to the ease of hiring and firing workers, and the use offlexible forms of labour contracts.
Vonkajšia flexibilnosť sa vzťahuje na možnosť ľahkého najímania a prepúšťaniapracovníkov a využívanie flexibilných foriem pracovných zmlúv.
This has been measured by the OECD's indicator on the strictness of employment protection legislation (EPL).
Jej meranie sauskutočnilo prostredníctvom ukazovateľa OECD týkajúceho sa prísnosti právnychpredpisov na ochranu zamestnancov (EPL).
Both theoreticaland empirical findings suggest that stringent EPL, while having an ambiguous orlimited impact on total unemployment and employment, worsens the employmentprospects of women, youths and older workers.
Na základe teoretických i empirických zistení sa v dôsledku prísnych EPLs dvojzmyselným alebo obmedzenýmvplyvom na celkovú nezamestnanosť alebo zamestnanosť, zhoršujú vyhliadky nazamestnanosť žien, mládeže a starších pracovníkov.
It can also slow down the flow oflabour between different jobs making the labour market less dynamic and increasing the average duration of unemployment spells.
Vich dôsledku môže dôjsť ajk spomaleniu toku pracovných síl medzi rôznymi pracovnými miestami, čím saoslabí dynamika pracovného trhu a predĺži priemerná dĺžka období nezamestnanosti.
…but deregulation “at the margin”only tends to favour the creation of segmented labour markets.
... „marginalizovanou“ dereguláciousa však len zvýhodní vytvorenie členitého pracovného trhu.
In recent years, certain Member States have increased external flexibility “at themargin”, chiefly by easing EPL for temporary contracts only, while keeping stringent rules for regular contracts largely intact.
Vposledných rokoch sa v určitých členských štátoch zvýšila vonkajšia „marginalizovaná“ flexibilnosť hlavne uľahčením EPLlen v prípade dočasných zmlúv,zatiaľ čo v pribežných zmluvách sa dodržiavajú prísne predpisy.
This has favoured the developmentof two-tier labour markets in which the brunt of adjustment to shocks falls onemployees under atypical contractual forms (e.g. fixed-term contracts).
Tým sa zvýhodnil vývoj dvojstupňových pracovných trhov, v prípade ktorých sú zamestnancinútení čeliť náporu šokov vyplývajúcich z netypických zmluvných foriem (napr.zmluvy na dobu určitú).
This hasled to precarious employment and a lack of adequate provision of training forworkers under atypical contracts, with negative impact on productivity.
To viedlo k nestabilite zamestnanosti a absencii primeranej odbornej prípravy poskytovanej pracovníkom s netypickými zmluvami, akoaj negatívnemu vplyvu na produktivitu.
“Flexicurity” would rather call for a simultaneous easing of rules on both regular and atypical contracts as a way to provide for improved flexibility in the labour market.
„Flexiistota“ by bola skôr výzvou k súčasnému uľahčeniu predpisov týkajúcich sa bežných a netypických zmlúv, ako spôsobu na zabezpečenie lepšej flexibilnosti na pracovnom trhu.
Well-designed unemployment benefitsystems seem to perform better as aninsurance against labour market risks.
Dobre navrhnuté systémy dávok v nezamestnanosti sa zdajú byť účinnejšie ako poistenie proti rizikámvzniknutým na pracovných trhoch.
EPL and unemployment benefit (UB) can be seen as two different ways of protecting workers against labour market risks.
EPLa dávky v nezamestnanosti (UB) možno chápať ako dve rôzne formy ochranypracovníkov pred rizikami vzniknutými na pracovných trhoch.
Empirical studies suggest that workersfeel better protected by UB than by EPL.
Z empirickýchštúdií vyplýva, že pracovníci sa cítia lepšie chránení prostredníctvom UB ako EPL.
Relatively high UB tends to be associated with longer spells in unemployment, inter alia, because of the decline in theintensity of job search.
Relatívne vysoké UB sa často spájajú s dlhším obdobím nezamestnanosti,okrem iného aj v dôsledku menej intenzívneho hľadania pracovných miest.
However, this can be largely offset by setting efficient activation strategies that coordinate UB administration with active labour market policies (ALMPs).
Kompenzáciou však môže byť stanovenie aktivačných stratégií, ktorými sa koordinujeriadenie UB s aktívnymi politikami trhu práce (ALMP).
A possible reform strategy could be to “trade” more flexible EPLfor higher transfers to the unemployed both in the form of income compensation(i.e. passive labour market policies) and active measures (ALMPs).
Možnú reformnústratégiu by mohla predstavovať „výmena“ flexibilnejších EPLza vyššie dávky v prospech nezamestnaných tak vo forme príjmu (t. j. pasívne politiky trhu práce),ako aj formou aktívnych opatrení (ALMP).
EU Member States can be grouped indifferent “flexicurity” models…
Členské štáty EÚ možno zoskupiť dorôznych modelov „flexiistoty” ...
The “flexicurity” debate emphasises the importance of interactions between labourmarket policies and institutions.
Vdiskusii o „flexiistote“ sa zdôrazňuje význam vzájomného pôsobenia politík pracovného trhu a inštitúcií.
In line with well-established theoretical results andstatistical procedures, EU Member States are clustered on the basis of a limited number of dimensions (or axes) to characterise national labour markets.
Vsúlade s osvedčenými teoretickými výsledkami a štatistickými postupmi sa členské štáty EÚ zoskupujú na základe obmedzeného počtudimenzií (alebo osí) s cieľom charakterizovať ich vnútroštátne pracovné trhy.
This classification suggests the presence of three major axes, which can be broadly interpreted asrepresenting: a) (external numerical) flexibility/employability; b) security; and c) taxand social security contributions burden.
Nazáklade tejto klasifikácie existujú tri osi, ktoré je možné v širokom zmysle vysvetliťako osi predstavujúce: a) (vonkajšiu číselnú) flexibilnosť/zamestnateľnosť, b) istotu, a c) daňové zaťaženie a zaťaženie v dôsledku sociálnych príspevkov.
A key finding of this analysis is that thereare significant synergies between the flexibility/employability and security axes interms of labour market outcomes.
Kľúčovýmzistením tejto analýzy je významné spolupôsobenie osí flexibilnosti/zamest- nateľnosti a osi istoty, pokiaľ ide o výsledky pracovného trhu.
A high country score on both the flexibility andsecurity axes is positively correlated with favourable outcomes for socio-economicvariables, such as higher employment rates and a more equal distribution of income.
Vysoké hodnoty prejednotlivé krajiny na oboch osiach (flexibilita a istota) sú v pozitívnom vzťahu s priaznivými výstupmi predstavujúcimi sociálno-ekonomické premenné, ako napr.vyššiu mieru nezamestnanosti a rovnomernejšie rozdelenie príjmov.
…and different policy options seem tobe compatible with “flexicurity” principles.
...a zdá sa, že rôzne možnosti politík súkompatibilné s princípmi „flexiistoty”.
A number of policies consistent with “flexicurity” have also been proposed orimplemented that may not involve significant increases in government expenditure.
Navrhujú a implementujú sa mnohé politiky konzistentné s „flexiistotou“, v rámciktorých nemusí dôjsť k výraznému zvýšeniu vládnych výdavkov.
Such policies included: a) setting up individual and portable unemploymentaccounts; and b) replacing all types of labour contracts by a single one, loweringfiring costs and creating a layoff tax to fund UB and public employment services(PES).
Súčasťou týchtopolitík je: a) zavedenie individuálnych a prenosných účtov nezamestnanosti, a b)náhrada všetkých typov pracovných zmlúv jedným, pričom sa znížia náklady naprepúšťanie pracovníkov a zavedie sa daň z prepúšťania na financovanie UB a verejných služieb zamestnanosti (VSZ).
These measures/proposals illustrate that there can be different pathways toimproving the combination of flexibility and security – as concrete solutionsdepend on particular national circumstances and policy choices that can eventually yield equivalent socio-economic outcomes.
Tieto opatrenia/návrhy ilustrujú, žeexistujú rôzne spôsoby na zlepšenie spojenia flexibilnosti a istoty – keďžekonkrétne riešenia závisia od konkrétnych okolností v jednotlivých štátoch a výberusprávnej politiky, čo môže časom priniesť primerané sociálno-ekonomické výsledky.
Effective European Active Labour Market Policies
Účinné aktívne európske politikytrhu práce
Effective active labour market policiesare a key element for successful implementation of “flexicurity” principles.
Účinné aktívne politiky trhu práce súkľúčovým prvkom pri úspešnej implementácii princípov „flexiistoty”.
In the context of the current “flexicurity” debate and according to the conclusions ofthe Spring 2006 Council, effective active labour market policies (ALMPs) – supporting transitions between jobs as well as from unemployment and inactivity to jobs– is one of the ingredients essential to achieve a good balance between flexibility andemployment security while reducing the risk of labour market segmentation.
Vkontexte súčasnej diskusie na tému „flexiistota“ a v súlade so závermi zasadnutia Rady na jar 2006 sú účinné aktívne politiky pracovného trhu (ALMP) - podpora pri prechode z jedného pracovného miesta na druhé, ako aj pri nástupe do prácepo skončení obdobia nezamestnanosti a nečinnosti – jednou z hlavných prísadpotrebných na dosiahnutie rovnováhy medzi flexibilnosťou a istotou v zamestnanía súčasne na znižovanie rizika členenia pracovného trhu.
The EES emphasises both the need tostrengthen spending on active policiesand make them more effective.
VEurópskej stratégii zamestnanosti(ESZ) sa zdôrazňuje potreba posilniťvýdavky na aktívne politiky a prispieť k ich vyššej účinnosti.
Both the European employment strategy (EES) and the OECD Jobs Strategy haverecommended the following actions.
Vrámci európskej stratégie zamestnanosti (ESZ) a stratégie zamestnanosti OECDsa odporúčajú tieto činnosti.