natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since the late 1990s, an objective of the Commission has been to ensure that candidate countries define employment policies that prepare them for membership of the Union.
Od konca 90-tych rokov bolo cieľom Komisie zaistiť, aby kandidátske krajiny ustálili politiku zamestnanosti, ktorá ich pripraví na členstvo v Únii.
The intention is that progressively these countries will adjust their institutions and policies to the European Employment Strategy, thus allowing the full implementation of the Employment Title of the Treaty as from Accession.
Zámerom je, aby tieto krajiny postupne prispôsobili svoje inštitúcie a politiky na Európsku stratégiu zamestnanosti, teda umožnili plnú implementácie článku o zamestnanosti Zmluvy, s účinnosťou od pristúpenia.
In enlarging first to 25 in 2004, and then 27 in 2007, the extensive and elaborate preparation for full membership of the EES via the Joint Action Plans helped ensure the smooth integration of the new Member States.
Rozšíreniu na 25 členov v roku 2004 a potom na 27 v roku 2007, pomohla rozsiahla a detailná príprava na plné členstvo v ESZ prostredníctvom Spoločného akčného plánu zabezpečiť hladkú integráciu nových členských štátov.
2.4 Globalisation and an ageing Europe: revising the Lisbon Strategy
Rast miery zamestnanosti vďaka ženám a starším pracovníkom
While both genders and all main age groups participated in the job creation in the EU25 over the past ten years, the strongest growth was recorded in the employment rates for women (6.2 percentage points) and older workers (7.9 percentage points).
Hoci sa v EÚ-25 za uplynulých 10 rokov podieľali na tvorbe pracovných miest obe pohlavia a všetky hlavné vekové skupiny, najsilnejší rast bol zaznamenaný v miere zamestnanosti žien (6,2 percentuálneho bodu) a starších pracovníkov (7,9 percentuálneho bodu).
In terms of the net increase in employment, women accounted for 62%, and with regard to age groups, older workers (aged 55-64) around a quarter (see charts 7 and 8).
Vyjadrené čistým prírastkom v zamestnanosti, u žien to bolo 62 % a čo sa týka vekových skupín, u starších pracovníkov (vo veku 55 – 64 rokov) približne štvrtina (pozri grafy 7 a 8).
In the beginning of 2005, the EU was (and still largely is) facing serious structural difficulties.
Na začiatku roku 2005 čelila EÚ (a stále do veľkej miery čelí) vážnym štrukturálnym ťažkostiam.
An ageing population and a decline in economic performance have led to a strong pressure on the European social model.
Starnúca populácia a pokles hospodárskeho výkonu viedli k silnému tlaku na európsky sociálny model.
It was in this context that the European Commission proposed to revamp the Lisbon Strategy to focus on delivering stronger, longer-lasting growth and more and better jobs.
V tomto kontexte navrhla Európska komisia prepracovať Lisabonskú stratégiu, aby sa zamerala na vytvorenie silnejšieho dlhotrvajúceho rastu a viac a lepších pracovných miest.
This included a complete revision and integration of macroeconomic, micro-economic and employment policy reform strands (and open methods of coordination), with the aim to maximise the synergies at the national level and Community actions, and to increase their efficiency. ciency.
To zahŕňalo kompletnú revíziu a začlenenie makroekonomických, mikroekonomických a reformných prúdov politiky zamestnanosti (a otvorených metód koordinácie), s cieľom maximalizovať synergiu aktivít na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Spoločenstva a zvýšiť ich efektívnosť.
This process saw the approval by the European Council of the Integrated Guidelines for Growth and Jobs (2005-2008).
Tento proces odsúhlasila Európska rada vydávajúca Integrované usmernenia pre rast a zamestnanosť (2005 – 2008).
The eight Employment Guidelines are now part of a package of 24 guidelines of the Lisbon Strategy, in conjunction with the macroeconomic and mi-cro-economic guidelines (formally the Broad Economic Policy Guidelines) for a period of three years.
Osem Usmernení pre zamestnanosť sú teraz súčasťou 24 usmernení Lisabonskej stratégie, v spojení s makroekonomickými a mikroekonomickými usmerneniami (formálne Všeobecné zásady hospodárskej politiky) na obdobie troch rokov.
3.1 The social dimension
3.1 Sociálna dimenzia
An increase in employment rates is a prerequisite for being able to maintain and increase Europe’s prosperity and for preserving and enhancing our social models in a changing world.
Nárast miery zamestnanosti je predpokladom pre schopnosť udržať a zvýšiť prosperitu Európy a pre zachovanie a zlepšenie nášho sociálneho modelu v meniacom sa svete.
Maintaining such values requires constant adaptation to the new environment generated by greater international competition, the demographic situation and the shift to a new paradigm based on knowledge.
Zachovanie týchto hodnôt si vyžaduje neustále prispôsobovanie sa novému prostrediu, ktoré vytvára väčšia medzinárodná konkurencia, demografická situácia a zmena k novým paradigmám založeným na znalostiach.
There is no necessary trade-off between the economic and the social dimension, neither between ef- fi ficiency and equity issues, nor between pro- ductivity and employment.
Nie je potrebný kompromis medzi ekonomickou a sociálnou dimenziou, ani medzi efektívnosťou a otázkami spravodlivosti, ani medzi produktivitoua zamestnanosťou.
The purpose of the EES is to ensure that all these common concerns are addressed simultaneously in a coherent and comprehensive policy package.
Zámerom ESZ je zabezpečiť, aby všetky tieto spoločné záujmy boli podané súčasne v ucelenom a komplexnom politickom balíčku.
Employment plays both an essential economic and social role in the Strategy because it is only by getting more people into work that we can ensure that our societies cope with demographic change.
Zamestnanosť hrá v Stratégii zásadnú ekonomickú i sociálnu rolu, pretože len tým, že sa viac ľudí zamestná, môžeme zabezpečiť, že sa naša spoločnosť vyrovná s demografickou zmenou.
Indeed, we need more people of all ages in employment to finance social
V skutočnosti potrebujeme viac zamestnaných ľudívšetkých vekových skupín, aby sme mohli fi nan-covať sociálne výdavky, pretože naša populácia starne.
10 years of the European Employment Strategy spending as our populations age.
10 rokov Európskej stratégie zamestnanosti
Moreover, while growth is an essential component of the European Social Model, growth alone is not an efficient instrument to fight against poverty and social exclusion, unless it comes with falling inequality.
Okrem toho, hoci je rast najdôležitejšou zložkou Európskeho sociálneho modelu, rast sám o sebe nie je efektívnym nástrojom na boj proti chudobe a sociálnej exklúzii, pokiaľ nie je sprevádzaný klesajúcou nerovnosťou.
Economic growth and even job creation do not lead automatically to reduced income disparities, inwork poverty, or regional disparities.
Hospodársky rast a dokonca ani tvorba pracovných miest nevedú automaticky k zníženiu rozdielov v príjmoch, chudoby pracujúcich alebo regionálnych rozdielov.
Inwork poverty is linked to low pay, low skills, precarious and often undesired part-time employment.
Chudoba pracujúcich je spojená s nízkymi mzdami, malými zručnosťami, neistým a často nežiaducim zamestnaním na čiastočný pracovný úväzok.
To create a sustainable way out of poverty and to contribute to economic growth and competitiveness, better quality jobs are required as well as enhanced investments in human and social capital.
Na vytvorenie udržateľného spôsobu odstránenia chudoby a na prispenie k hospodárskemu rastu a konkurencieschopnosti sú potrebné kvalitnejšie pracovné miesta, ako aj posilnenie investícií do ľudského a sociálneho kapitálu.
Within the EES (and the ESF) action has been pursued to reduce regional disparities in terms of employment, unemployment and labour productivity, especially in regions lagging behind.
V rámci aktivít ESZ (a ESF) bola najmä v zaostávajúcich regiónoch snaha o zmenšovanie regionálnych rozdielov z hľadiska zamestnanosti, nezamestnanosti a produktivity práce.
3.2 Human capital k
3.2 Ľudský kapitál k
Education and training are critical factors to develop the EU’s longterm potential for competitiveness as well as for social cohesion.
Vzdelávanie a odborná príprava sú kritickými faktormi pre rozvoj dlhodobého potenciálu EÚ pre konkurencieschopnosť, ako aj pre sociálnu kohéziu.
Europe needs to step up its efforts to improve both the efficiency and the equity of its education and training systems.
Európa potrebuje vystupňovať svoje úsilie na zlepšenie efektívnosti i rovnoprávnosti k prístupu svojich vzdelávacích a školiacich systémov.
Education and training policies should increase efficiency by raising the average skill level in the population to ensure a better match between skills and labour market needs and therefore raise both employability and productivity.
Politika vzdelávania a odbornej prípravy by mala zvýšiť efektívnosť dosiahnutím vyššej priemernej úrovne kvalifikácie populácie, aby sa zabezpečila väčšia zhoda medzi kvalifikáciami a potrebami pracovného trhu, a tým sa zvýšila zamestnateľnosť a produktivita.
They should also reduce inequality by improving the employment perspectives of those most in need, including the disadvantaged and the immigrants.
Mala by sa znížiť aj nerovnosť zlepšením perspektív zamestnanosti ľudí, ktorí to potrebujú najviac, vrátane znevýhodnených a imigrantov.
This would allow education and training systems to contribute to activation and cohesion measures to ensure that all citizens can play their full part in society and the economy over the whole life cycle, e.g. through lifelong learning policies.
To by umožnilo vzdelávaciemu a školiacemu systému prispieť k opatreniam na ich aktivizáciu a kohéziu, aby sa zabezpečilo, že všetci občania môžu hrať svoju plnú úlohu v spoločnosti a ekonomike počas celého života, napr. pomocou politiky celoživotného vzdelávania.
These are not mutually exclusive objectives, since achieving high quality and excellence does not necessarily mean sacrificing equitable opportunities, access, treatment and outcomes for individual Europeans.
Toto nie sú vzájomne sa vylučujúce ciele, pretože dosiahnutie vysokej a vynikajúcej kvality nemusí pre jednotlivých Európanov nevyhnutne znamenať obetovanie spravodlivých príležitostí, prístupu, zaobchádzania a výsledkov.
3.3 Youth employment policies
3.3 Politika zamestnanosti mladých
Skill content of work increased
Stupeň najvyššieho dosiahnutého vzdelania10
The employment expansion since 1997 has been accompanied by increasing skill content of work.
Nárast zamestnanosti bol od roku 1997 sprevádzaný zvyšujúcim sa obsahom zručností.
Reflecting this, the share of highly-skilled non-manual workers in the overall EU15 occupational structure has increased from about 36% in 1997 to almost 40% in 2006.
To sa odrazilo na zvýšení podielu vysoko-kvalifi fikovaných nemanuálnych pracovníkov v celkovej zamestnaneckej štruktúre EÚ-15 z asi 36 % v roku 1997 na takmer 40 % v roku 2006.
Correspondingly, both the shares of low-skilled non-manual and skilled manual workers have decreased and only the elementary occupations recorded a slight increase from about 9% to 10%.
Podobne sa znížil podiel nízkokvali- fi fikovaných nemanuálnych i kvalifikovaných fikovaných manuálnych pracovníkov a iba pomocní zamestnanci zaznamenali mierny nárast z asi 9 na 10 %.
The youth educational attainment level10has increased over the last years and there has been a slight improvement in reducing early school leaving (see chart 10).
mladých sa za posledných desať rokov zvýšil a bolo zaznamenané mierne zlepšenie v zníženípredčasného zanechania školy (pozri graf 10).
This reflects the increased focus on investments in human capital and the reinforced efforts to build employment pathways for young people and to promote ef-fi ficient lifelong learning strategies.
To odráža zvýšené zameranie sa na investovanie do ľudského kapitálu a posilnené úsilie budovať cesty pre zamestnávanie mladých ľudí a propagovať efektívne stratégie celoživotného vzdelávania.
However, youth unemployment remains a key concern for Europe: today it stands at 17.4%.
Nezamestnanosť mladých však stále zostáva hlavnou starosťou Európy: dnes sa drží na 17,4 %.
Over the last 25 years, no real breakthrough has been achieved in reducing youth unemployment.
Počas posledných 25 rokov sa nedosiahol žiadny zásadný pokrok pri znižovaní nezamestnanosti mladých.
In the current economic upswing with an estimated 7 million more persons moving into employment during the 2005-2008 Lisbon cycle, labour market performance continues to develop less favourably for young people.
Pri súčasnom ekonomickom rozmachu sa odhaduje, že počas Lisabonského cyklu sa v rokoch 2005 – 2008 zaradí do pracovného procesu o 7 miliónov osôb viac, výkonnosť pracovného trhu pokračuje vo vývoji, ktorý je menej priaznivý pre mladých ľudí.
The youth education attainment level is the percentage of young people aged 20-24 having attained at least an upper secondary education (ISCED level 3).
Stupeň najvyššieho dosiahnutého vzdelania je percento mladých ľudí vo veku 20-24 rokov, ktorí dosiahli aspoň stredoškolské vzdelanie (stupeň 3 podľa ISCED).
Low participation of young people also raises concerns as to their integration into society overall.
3.Hlavné znaky ESZ zapojenie mladých ľudí vyvoláva obavy ohľadne ich začlenenia do celkovej spoločnosti.
Using the full potential of youth is a requisite for future economic growth and social cohesion in the EU.
Využitie plného potenciálu mladých je nevyhnutné pre budúci hospodársky rast a sociálnu kohéziu v EÚ.
Therefore urgent action is required in the field of educational and labour markets policies resulting in improved participation of young people in society in the context of ageing societies where every person is to be considered as a resource.
Preto sú potrebné bezodkladné kroky v oblasti politík vzdelávania a pracovného trhu, ktoré budú mať za následok väčšie zapojenie mladých ľudí v spoločnosti v kontexte starnúcich do spoločností, kde bude každá osoba považovaná za nový zdroj.
3.4 Going local: involving local actors in delivering the EES
3.4 Činnosť na miestnej úrovni: zapojenie lokálnych aktérov do výkonu ESZ
Employment growth concentrated in services and construction
Rast zamestnanosti koncentrovaný v službách a stavebníctve
Since the beginning of the Luxembourg Process, and in the Employment Guidelines in particular, the Member States have been invited to involve the regional and local level actors in the delivery of the EES.
Od začiatku Luxemburského procesu a predovšetkým v Usmerneniach pre zamestnanosť boli členské štáty vyzývané, aby do výkonu ESZ zapájali aktérov na regionálnej a miestnej úrovni.
This followed the positive response to the initiative on Territorial Employment Pacts in 1997 as a follow up of the Delors White Paper of 1993, and the importance of a decentralised approach and partnerships was again stressed at the Lisbon European Council of 2000.
Nasledoval kladný ohlas na iniciatívu o Územných paktoch zamestnanosti v roku 1998 ako pokračovanie Delorsovej Bielej knihy z roku 1993 a dôležitosť decentralizovaného prístupu a partnerstva bola znovu zdôraznená na lisabonskom zasadnutí Európskej rady v roku 2000.
In terms of sector composition, the net employment creation has been concentrated in services and construction.
Z hľadiska skladby odvetví bola tvorba čistejzamestnanosti koncentrovaná v službách a stavebníctve.
According to the EU Labour Force Survey of the rise in employment in the EU15 between 1997 and 2006, around 6 million jobs came from real estate renting and business activities, and some 4 million from health and social work.
Podľa Výberového zisťovania pracovných síl EÚ o náraste zamestnanosti v EÚ-15 medzi rokmi 1997 a 2006, okolo 6 miliónov pracovných miest pochádzalo z prenajímania nehnuteľností a obchodných aktivít a približne 4 milióny zo zdravotníctva a sociálnej starostlivosti.
Strong employment increases of over 2 million were also recorded in wholesale and retail trade, construction and education.
Vysoký 2-miliónový nárast zamestnanosti bol zaznamenaný aj vo veľkoobchode a maloobchode, stavebníctve a školstve.
In contrast, both agriculture and manufacturing have seen employment drop by more than 1 million.
Na rozdiel od toho, v poľnohospodárstve i spracovateľskom priemysle došlo k poklesu o viac než 1 milión.
In 2003 during the “European Forum on local employment development”, organised by the European Commission and the European Union’s Presidency with the support of the European Parliament, the Committee of the Regions and the Economic and Social Committee, as well as interested institutions, social partners and other stakeholders, discussed ways to strengthen the local dimension of the European Employment Strategy.
V roku 2003, počas „Európskeho fóra o rozvoji lokálnej zamestnanosti“, organizovaného Európskou komisiou a predsedníckou krajinou Európskej únie s podporou Európskeho parlamentu, Výboru regiónov, Hospodárskeho a sociálneho výboru, ako aj zainteresovaných inštitúcií, sociálnych partnerov a ostatných investorov, sa rozoberali spôsoby na posilnenie lokálnej dimenzie Európskej stratégie zamestnanosti.
In 2006, the Committee of the Regions produced a decla-
V roku 2006 vydal Výbor regiónov deklaráciu, v ktorej zastával názor, že miestne a regionálne
© Punchstock ration in which they advocated that local and regional authorities should be better incorporated into the ongoing formulation and implementation of the Lisbon Strategy.
© Punchstock úrady by mali byť lepšie začlenené do prebiehajúcej formulácie a implementácie Lisabonskej stratégie.
Finally, in 2007 Ministers meeting in Leipzig agreed to a Charter on Sustainable European Cities, which advocated integrated urban development, and a Territorial Agenda of the EU, which recognised the need to understand the territorial impact of new challenges within efficient multi-level governance.
A v roku 2007, na zasadnutí v Lipsku, schválili ministri Chartu o trvalo udržateľných európskych mestách, ktorá podporovala integrovanú mestskú výstavbu, a Územnú agendu EÚ, ktorá uznala potrebu porozumieť vplyvu nových výziev na územie v rámci efektívneho viacúrovňového riadenia.
Local employment development has further been explored though various programmes at the Community and Member State level.
Rozvoj lokálnej zamestnanosti bol ďalej skúmaný pomocou rôznych programov na úrovni Spoločenstva a členských štátov.
The latest work highlights the role of local multistakeholder partnerships within a holistic approach to local employment development.
Posledná práca vyzdvihuje rolu miestnych partnerstiev viacerých investorov v rámci holistického prístupu k rozvoju lokálnej zamestnanosti.
3.5 Free movement: a European Pillar k h s to c
3.5 Voľný pohyb: Európsky pilier
Free movement of labour is seen as a way of promoting labour market efficiency by improving the matching of the available labour supply to the demand from employers.
Voľný pohyb pracovných síl sa považuje za spôsob podpory efektívnosti pracovného trhu zlepšením prispôsobenia dostupnej ponuky pracovnýchsíl na dopyt zamestnávateľov.
Mobility is driven by both the desire of workers to improve their economic situation and companies’ search for workers to meet their requirements for labour.
Mobilita je hnaná túžbou pracovníkov zlepšiť svoju ekonomickú situáciu i hľadaním zamestnancov firmami, aby uspokojili svoje požiadavky na prácu.
Greater labour force mobility, both between jobs (job mobility) and within and between countries (geographic mobility) can help the European economy and labour force to adapt to changing conditions more smoothly and efficiently, as well as respond to change in the competitive global economy.
Väčšia mobilita pracovných síl, medzi zamestnaniami (pracovná mobilita), v rámci krajiny a medzi krajinami (geografická mobilita) môže napomôcť európskej ekonomike a pracovným silám plynulejšiea efektívnejšie sa prispôsobiť na meniace sa podmienky, ako aj reagovať na zmenu v konkurenčnej globálnej ekonomike.
However, while mobility is widely regarded as a positive feature of the labour market, actual mobility levels within Europe have remained comparatively low with fewer than 2% of all EU citizens living in another EU Member State.
Ale aj keď je mobilita považovaná za pozitívny prvok pracovného trhu, aktuálna úroveň mobility v Európe zostala pomerne nízka, s menej než 2 % všetkých občanov EÚ, ktorí žijú v inom členskom štáte EÚ.
Closing the employment gap with US and Japan
Stieranie rozdielov v zamestnanosti v porovnaní s USA a Japonskom níkov (2006) a Európskeho portálu pre pracovnúmobilitu, siete EURES obsahujúcej pracovné úrady v celom Európskom hospodárskom priestore a Švajčiarsku.
The sustained employment growth over the last decade helped the EU narrow the gap against both the US and Japan.
Trvalý rast zamestnanosti počas posledného desaťročia pomohol EÚ zmenšiť rozdiel medzi USA i Japonskom.
While in 1997 the EU15 employment rate trailed 12.8 percentage points behind the US and 9.3 points behind Japan, by 2005 the gap had more than halved to 6.3 and 4.1 points, respectively (see chart 1).
Zatiaľ čo v roku 1997 miera zamestnanosti v EÚ-15 zaostávala za USA o 12,8 percentuálneho bodu a za Japonskom o 9,3 bodu, rozdiel sa zmenšil o viac než polovicu na 6,3, resp. 4,1 bodu (pozri graf 1).
3.6 Flexicurity: a new perspective on working life
3.6 Flexikurita: nová perspektíva pre pracovný život
Higher prevalence of part-time and fixed-term work
Častejší výskyt práce na čiastočný úväzok a dobu určitú
More flexible forms of employment have clearly made a strong contribution to employment expansion, with part-time accounting for over half the overall increase.
Flexibilnejšie formy zamestnanosti jasne prispeli k rozmachu zamestnanosti, pričom čiastočný úväzok zodpovedá za viac než polovicu celkového rastu.
Atypical forms of employment, namely part-time and fixed-term employment, have consequently become more prevalent in the EU25 over the period.
Neobvyklé formy zamestnávania, najmä zamestnanie na čiastočný pracovný úväzok a pracovný pomer na dobu určitú sa v dôsledku toho v tomto období v EÚ-25 rozmohli.
The share of part-time employment in total employment has grown from 16% in 1997 to 18.8% in 2006, and the share of fixed-term contracts among employees from 11.7% to 14.9% (see chart 9).
Podiel zamestnanosti na čiastočný pracovný úväzok na celkovej zamestnanosti narástol zo 16 % v roku 1997 na 18,8 % v roku 2006 a podiel pracovných zmlúv na dobu určitú medzi zamestnancami z 11,7 % na 14,9 % (pozri graf 9).
Ten years on, in 2007, the European labour market continues to change.
Po desiatich rokoch, v roku 2007, sa európsky pracovný trh aj naďalej mení.
Four main reasons can be highlighted: European and international economic integration; the rapid development of new technologies, particularly in the information and communication areas; the demographic ageing of European societies, together with still relatively low average employment rates and too high longterm unemployment, which put at risk the sustainability of social protection systems; and the development of segmented labour markets in many countries where both relatively protected and unprotected workers coexist (“insiders” and “outsiders”).
Možno vyzdvihnúť štyri hlavné príčiny: európska a medzinárodná ekonomická integrácia; rýchly rozvoj nových technológií, predovšetkým v informačnej a komunikačnej oblasti; demografické starnutie európskych spoločností, spolu so stále relatívne nízkou priemernou mierou zamestnanosti a tiež vysokou dlhodobou nezamestnanosťou, ktorá vystavuje riziku udržateľnosť systému sociálnej ochrany; a rozvoj segmentovaných pracovných trhov v mnohých krajinách, kde súčasne existujú relatívne chránení i nechránení pracovníci („zasvätenci“ a „nezasvätenci“).
In order to achieve the Lisbon objectives of more and better jobs, new forms of fl exibil-ity and security are needed for individuals of all ages and companies as well as for Member States and the EU.
Aby sa dosiahli Lisabonské ciele – viac a lepšie pracovné miesta, sú potrebné nové formy fl exi-bility a bezpečnosti pre jednotlivcov v každom veku a firmy, ako aj pre členské štáty a EÚ.