natgillin/translations-raw huggingface dataset:
John Dalli – Commissioner for Health and Consumer policy
John Dalli – komisár pre zdravie a spotrebiteľskú politiku
László Andor – Commissioner for Employment, Social Aairs and inclusion
László Andor – komisár pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie
I believe in a Europe where all citizens live in good health and have access to good health services regardless of who they are, where they live, how much they earn. This is the Europe we should strive for.
Verím v Európu, kde všetci občania žijú v dobrom zdraví a majú prístup k dobrým zdravotníckym službám bez ohľadu na to, kto sú, kde žijú, koľko zarábajú.Toto je Európa, o ktorú by sme sa mali usilovať.
Reducing health inequalities is a key priority.
Zmierňovanie nerovností v oblasti zdravia je kľúčovou prioritou.
Considerable progress has been made in the field of health, yet despite this, the level of inequalities between dierent social groups and between people living in dierent parts of the European Union remains unacceptably large.
V oblasti zdravia bol dosiahnutý značný pokrok, ale napriek tomu zostáva úroveň nerovností medzi rôznymi sociálnymi skupinami a medzi ľuďmi žijúcimi v rôznych častiach Európskej únie neprijateľne veľký.
Health inequalities are not only unfair, they also have a huge economic and social cost.
Nerovnosti v oblasti zdravia sú nielen nespravodlivé, ale sú aj ekonomicky a spoločensky mimoriadne nákladné.
Reducing health inequalities requires concerted action between public health and a range of other policies impacting on health including social protection, education and environment.The challenge is how to use dierent policy tools to build eective coalitions for action across government and across society.
Venovanie väčšej a pravidelnejšej pozornosti sociálnym determinantom zdravia v pracovných a životných podmienkach nám umožní obmedziť faktory, ktoré znižujú strednú dĺžku života a majú negatívny vplyv na životy ľudí, úrovne produktivity a výdavky na zdravotnú starostlivosť.
Paying greater and more regular attention to the social determinants of health in working and living conditions can help us reduce the factors which lower life expectancy and impact negatively on people’s lives, productivity levels and health care spending.
Zmierňovanie nerovností v oblasti zdravia si vyžaduje koordinovanú činnosť medzi verejným zdravotníctvom a ďalšími politikami, ktoré majú vplyv na zdravie, vrátane sociálnej ochrany, vzdelania a životného prostredia.
I am committed to ensuring that our Communication on health inequalities “Solidarity in health” leads to concrete results, and to supporting Member States’ eorts in bridging the health gap in every way I can.
Usilujem sa všetkými možnými spôsobmi zaistiť, aby naše oznámenie o nerovnostiach v oblasti zdravia„Solidarita v zdraví”viedlo ku konkrétnym výsledkom a podporovať úsilie členských štátov pri preklenovaní rozdielov v oblasti zdravia.
Boosting employment, raising the quality of work and ensuring a healthy and safe working environment for all are essential to improving health outcomes.
Oživenie zamestnanosti, zvýšenie kvality práce a zaistenie zdravého a bezpečného pracovného prostredia pre všetkých je nevyhnutné pre zlepšenie zdravotných výsledkov.
We also need to tackle long-term unemployment and poverty so as to minimise their negative eects on overall health.
Musíme sa zaoberať aj dlhodobou nezamestnanosťou a chudobou, aby sme minimalizovali ich negatívne účinky na celkové zdravie.
In addition, we must strive to provide adequate and accessible social protection with effective safety nets to mitigate the impact of adverse economic and social circumstances on health.
Okrem toho sa musíme snažiť zaistiť primeranú a dostupnú sociálnu ochranu s účinnými bezpečnostnými sieťami na zmiernenie vplyvu nepriaznivej hospodárskej a spoločenskej situácie na zdravie.
Sharing best practice and lessons learnt and helping to channel EU funding opportunities to benet health in deprived regions and amongst those worst o are some of the means we will put in practice.
Na záver to najdôležitejšie, že zlepšený prístup ku kvalitným službám zdravotnej starostlivosti môže v mnohých regiónoch Európskej únie výrazne prispieť k lepšiemu zdraviu a dlhšiemu životu, čo prispeje k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti.
The Commission will also provide better monitoring of health inequalities and trends across Europe and expand research opportunities in this area.
Medzi prostriedky, ktoré uvedieme do praxe, patrí zdieľanie najlepšej praxe a prijaté ponaučenia, ako aj nasmerovanie ® finančnej pomoci EÚ do znevýhodnených regiónov a k ľuďom, ktorí sú na tom najhoršie.
Finally, we will work together to ensure that EU policies contribute, where possible, towards tackling the problem.
Komisia zabezpečí takisto lepšie monitorovanie nerovností v oblasti zdravia a trendov v celej Európe a rozšíri možnosti výskumu v tejto oblasti.
Work on developing areas such as e-health and health technology assessment are critical contributors to the sustainability of health systems and can be a key contribution to tackling inequalities.
Takisto sa budeme usilovať zabezpečiť, aby politiky EÚ prispeli tam, kde je to možné, k riešeniu problémov.
Lastly, and most importantly, improved access to quality health care services can substantially contribute to better health and longer life in many regions of the European Union, thus contributing to economic, social and territorial cohesion.
Práca v rozvojových oblastiach, ako sú elektronické zdravotníctvo a hodnotenie zdravotníckych technológií, je zásadným príspevkom udržateľnosti zdravotníckych systémov a kľúčovým príspevkom na riešenie nerovností.
In these times of economic crisis and budgetary pressures, I believe we must join forces to ensure that the health gaps in our societies do not widen further.
Som presvedčený, že v čase hospodárskej krízy a rozpočtových tlakov musíme spojiť sily, aby sme zabezpečili, že rozdiely v zdraví sa v našich spoločnostiach nebudú ďalej zväčšovať.
I am condent that in years to come, we will look back with pride in the realisation that our eorts have made a dierence in reducing health inequalities in Europe.
Som si istý, že v budúcich rokoch sa s hrdosťou obzrieme späť a uvedomíme si, že naše úsilie o zmierňovanie nerovností v oblasti zdravia v Európe malo význam.
Health inequalities in the EU ............................................................. 7
Nerovnosti v oblasti zdravia v EÚ. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7
Health inequalities between and within Member States ......................................................
Nerovnosti v oblasti zdravia medzi členskými štátmi a v rámci nich. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
7Inequalities between social groups ..........................................................................
7Nerovnosti medzi sociálnymi skupinami .....................................................................
8Particularly poor health amongst vulnerable groups .......................................................... 8
8Obzvlášť zlé zdravie v ohrozených skupinách ................................................................. 8
General health determinants ................................................................................
Všeobecné determinanty zdravia ............................................................................
9Employment issues ........................................................................................
9Otázky zamestnanosti .....................................................................................
11Wealth and health: a complex relationship ..................................................................
11Bohatstvo a zdravie: komplexný vzťah ......................................................................
11Social protection and transfers: contributing to health status? ...............................................
11Sociálna ochrana a dávky: prispievajú k zdravotnému stavu?. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11Focus: health care expenditure and budgets ................................................................
11Zaostrené na: výdavky na zdravotnú starostlivosť a rozpočty .................................................
12The current economic and financial crisis: what is the impact? ............................................... 13
12Súčasná hospodárska a ®nančná kríza: aký má dosah? ....................................................... 13
Action on health inequalities in EU Member States ....................................... 13
Opatrenia proti nerovnostiam v oblasti zdravia v členských štátoch EÚ ................... 13
CASE STUDY 1 UK – Sure Start Local Programmes: Putting“proportionate universalism”into practice ................
PRÍPADOVÁ ŠTÚDIA 1: Spojené kráľovstvo – miestne programy Sure Start: „Uvedenie proporcionálneho univerzalizmu”do praxe ...........................................
14CASE STUDY 2 Hungary – Opre Roma: Raising awareness for planning healthy and sustainable houses amongst a Roma community living in Debrecen . ........................... 15CASE STUDY 3 Germany“Job Fit Regional”: Linking health and employment promotion ............................ 16
14PRÍPADOVÁ ŠTÚDIA 2: Maďarsko – Opre Roma: Zvýšenie povedomia pre plánovanie zdravých a udržateľných domov rómskej komunity, ktorá žije v Debrecíne. ........................................................15PRÍPADOVÁ ŠTÚDIA 3: Nemecko –„Job Fit Regional”: Prepojenie podpory zdravia a zamestnanosti ..................... 16
EU-level action ......................................................................... 17
Činnosť na úrovni EÚ ................................................................... 17
Commission Communication on Health Inequalities .........................................................
Oznámenie Komisie o nerovnostiach v oblasti zdravia .......................................................
17European Employment Strategy ............................................................................
17Európska stratégia zamestnanosti ..........................................................................
18Cooperation with Member States ...........................................................................
18Spolupráca s členskými štátmi ..............................................................................
19EU Health Strategy .........................................................................................
19Stratégia EÚ v oblasti zdravia ...............................................................................
19EU funds ...................................................................................................
19Fondy EÚ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19Legislatíva . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
20Internal market ............................................................................................
20Vnútorný trh . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
21Education and youth ....................................................................................... 21
21Vzdelávanie a mládež ...................................................................................... 21
Useful links and references .......................................................................................
Užitočné odkazy a referencie .....................................................................................
22Quick bibliography .............................................................................................. 22
22Stručný zoznam literatúry ........................................................................................ 22
Life expectancy at birth men 2002-2004, NUTS 2
Stredná dĺžka života pri narodení u mužov v období 2002 – 2004, NUTS 2
Health inequalities in the EU
Nerovnosti v oblasti zdravia v EÚ
European Union (EU) citizens live, on average, longer and healthier lives than previous generations and health levels in the EU have improved continuously in recent decades.
Občania Európskej únie (EÚ) žijú v priemere dlhšie a zdravšie než predošlé generácie a úroveň zdravia sa v EÚ v posledných desaťročiach neustále zlepšovala.
At the same time, there exist large and perhaps increasing inequalities in health both between and within EU Member States.
Medzi členskými štátmi EÚ i v rámci nich však zároveň existujú veľké a možno aj zväčšujúce sa nerovnosti v oblasti zdravia.
No data62-7273-7576-7677-7778-80
Žiadne údaje62-7273-7576-7677-7778-80
The European Commission regards these inequalities as a challenge to the EU’s commitment to solidarity, social and economic cohesion, human rights and equal opportunities.
Európska komisia považuje tieto nerovnosti za výzvu pre záväzok EÚ k solidarite, sociálnej a hospodárskej súdržnosti, ľudským právam a rovnakým príležitostiam.
The Commission is thus determined to support Member States and stakeholders at various levels of society in their eorts to tackle them.
Komisia je preto odhodlaná podporovať členské štáty a zainteresované strany na rozličných úrovniach spoločnosti v ich úsilí o riešenie.
Health inequalities between and within Member States
Nerovnosti v oblasti zdravia medzi členskými štátmi a v rámci nich
Life expectancy at birth can give some idea of health levels amongst the population as a whole and in this, there are substantial dierences between EU regions.
Stredná dĺžka života pri narodení môže poskytnúť určitú predstavu o úrovni zdravia populácie ako celku. V tom však medzi regiónmi EÚ existujú značné rozdiely.
In 2006, the dierence between the Member States with the highest and lowest life expectancies was eight years for females and 14 years for males.
V roku 2006 bol rozdiel medzi členskými štátmi s najvyššou a najnižšou strednou dĺžkou života u žien 8 rokov a u mužov 14 rokov.
For several countries, the gap between national life expectancy and the EU average has increased in the last two decades.
V niektorých krajinách sa v posledných dvoch desaťročiach rozdiel medzi národnou strednou dĺžkou života a priemerom EÚ zväčšil.
There are also dierences of up to 20 years in the number of years lived in good health (Healthy Life Years), with people living in the Central and Eastern part of the EU, especially men, living on average fewer years in good health.
Rozdiely až do 20 rokov existujú aj v počte rokov prežitých v dobrom zdraví (roky zdravého života) u ľudí žijúcich v strednej a východnej časti EÚ, predovšetkým u mužov, ktorí žijú v dobrom zdraví v priemere o niekoľko rokov menej.
The impact on health of these variables starts at a young age and persists throughout life.
Vplyv týchto premenných na zdravie začína v mladom veku a pretrváva počas celého života.
Dierences in life expectancy at birth between the lowest and highest socioeconomic groups (e.g. between manual and professional occupations, people with primary and post-secondary education and the lowest and highest income quintiles) range from 4-10 years for men and from 2-7 years for women. In some Member States, the gap has even grown over the last few decades.
Rozdiely v strednej dĺžke života pri narodení medzi najnižšími a najvyššími sociálno-ekonomickými skupinami (napr. medzi manuálnym a odborným povolaním, ľuďmi so základným a post-sekundárnym vzdelaním, a najnižšími a najvyššími kvintilmi príjmu) sa u mužov pohybujú medzi 4 – 10 rokmi a u žien medzi 2 – 7 rokmi.V niektorých členských štátoch rozdiel za posledných niekoľko desaťročí dokonca narástol.
In addition, infant mortality is higher in the lowest socioeconomic groups and inequalities related to this factor have also increased in several countries.
Dojčenská úmrtnosť je okrem toho vyššia v najnižších sociálnoekonomických skupinách a nerovnosti súvisiace s týmto faktorom sa v niekoľkých krajinách tiež zvýšili.
Particularly poor health amongst vulnerable groups
Obzvlášť zlé zdravie u ohrozených skupín
Groups such as people in deprived areas and in poverty, the unemployed and informally employed, the homeless, the disabled, the mentally or chronically ill, the elderly on low pensions and single parents tend to experience higher levels of disease and premature death.
Skupiny, ako sú napríklad ľudia žijúci v znevýhodnených oblastiach a v chudobe, nezamestnaní a neo® ciálne zamestnaní, bezdomovci, zdravotne postihnutí, duševne alebo chronicky chorí, starší ľudia s nízkymi dôchodkami a osamelí rodičia majú tendenciu k vyššej chorobnosti a predčasnej smrti.
Substantial dierences between Member States are also found in infant mortality, premature mortality, avoidable mortality and more subjective health measures such as self-perceived general health and long-standing illness or activity limitations experienced in the past six months.
Značné rozdiely medzi členskými štátmi možno nájsť aj v dojčenskej úmrtnosti, predčasnej úmrtnosti, odvrátiteľnej úmrtnosti a viacerých subjektívnych meradiel zdravia, ako je vlastné vnímanie celkového zdravia a dlhodobé ochorenie či obmedzenia aktivít za posledných šesť mesiacov.
High mortality and morbidity from cardiovascular disease, injuries and violence, cancer and alcohol-related diseases contribute to dierences in life expectancy.
K rozdielom v strednej dĺžke života prispieva aj vysoká úmrtnosť a chorobnosť následkom kardiovaskulárneho ochorenia, zranení a násilných činov, rakoviny a ochorení spôsobených alkoholom.
Underlying risk factors for these conditions, such as poorer living and working conditions, smoking, diet and alcohol consumption, are more prominent in countries with shorter life expectancies.
Základné rizikové faktory pre tieto podmienky, ako sú horšie životné a pracovné podmienky, fajčenie, strava a konzumácia alkoholu, sú markantnejšie v krajinách s kratšou strednou dĺžkou života.
Inequalities between social groups
Nerovnosti medzi sociálnymi skupinami
In addition, there appears to be a link between health inequalities within a county and the overall health of the population, in that the higher the inequality, the poorer the health of the population as a whole.
Navyše sa zdá, že existuje spojitosť medzi nerovnosťami v oblasti zdravia v rámci krajiny a celkovým zdravím obyvateľstva, pretože čím väčšia nerovnosť, tým horšie zdravie obyvateľstva ako celku.
Reducing inequalities within Member States may well therefore help to reduce those between Member States.
Zmierňovanie nerovností v rámci členských štátov môže teda pomôcť zmierniť nerovnosti medzi členskými štátmi.
Aside from dierences between Member States, a social gradient in health status has been identied.
Okrem rozdielov medzi členskými štátmi bol v zdravotnom stave identi® kova-ný aj sociálny gradient.
People with lower education, a lower occupational class or lower income, as well as some ethnic minorities in many Member States tend to die younger and suer from a higher prevalence of most types of health problem.
Ľudia s nižším vzdelaním, nižším pracovným zaradením alebo nižším príjmom, ako aj niektoré etnické menšiny v mnohých členských štátoch, majú tendenciu zomierať mladší a častejšie sa u nich vyskytuje väčšina typov zdravotných problémov.
1 2007 Council Conclusions on Health and Migration in the EU.
1 Závery Rady o zdraví a migrácii v EÚ z roku 2007.
General health determinants
Všeobecné determinanty zdravia zdravie v neskoršom živote.
Several models attempt to demonstrate the relationship between dierent determinants and health.
Vystavenie faktorom, ktoré majú vplyv na zdravie, sa líši podľa podľa toho, kde ľudia žijú a od ich pozície na pracovnom trhu.
The Dahlgren and Whitehead model, used by the World Health Organization illustrates the “rainbow-layered” view of the causes of inequalities.
Čo sa týka bývania, niektoré skupiny obyvateľov EÚ nemajú prístup k tečúcej vode, primeraným hygienickým zariadeniam, cenovo dostupnej energii, ústrednému kúreniu a tepelnej izolácii, žijú vo vlhkých, preľudnených podmienkach.
Health levels do not vary at random but are the result of systematic dierences in the distribution of factors aecting them.
Na druhej strane fundované riadenie, dobré pracovné podmienky a existencia silných sociálnych sietí v práci môžu mať pozitívny vplyv na zdravie.
Exposure to factors which inuence health diers according to where people live and their job situation.
Niekoľko modelov sa pokúša dokázať vzťah medzi rôznymi determinantmi a zdravím.
Physically demanding work may impact negatively on health, as can low levels of job control, eort reward imbalance and exposure to physical and mental risks in the workplace.
Dahlgrenov a Whiteheadov model, ktorý používa Svetová zdravotnícka organizácia, objasňuje„dúhovo vrstvené“ znázornenie príčin nerovností.
On the other hand, sound management, good working conditions and the existence of strong social networks at work may have positive impacts on health.
Úrovne zdravia sa nelíšia náhodne, ale sú výsledkom systematických rozdielov v rozdelení faktorov, ktoré ich ovplyvňujú.
Dahlgren-Whitehead health determinants model omic,cultural and environm ec on ent al co n cio d so it i l
Dahlgren-Whiteheadov model determinantov zdravia
Living and working conditions o ra n e s n
Životné a pracovné ciálno-ekonomické, kultúrne a environm en tál n e so p podmienky é o n d c m
Unemployment e
Nezamestnanosť e ie b
Health-related behaviours such as diet, physical activity levels, tobacco and alcohol use and sexual behaviour are inuenced by socioeconomic and cultural factors.This can partially explain health dierences between social groups and between countries and areas.
So zdravím súvisiace správanie, ako je strava, úroveň telesnej aktivity, konzumácia tabaku a alkoholu, a sexuálne správanie ovplyvňujú sociálno-ekono-mické a kultúrne faktory. To môže čiastočne vysvetliť rozdiely v zdraví medzi sociálnymi skupinami a medzi krajinami a regiónmi.
Most studies estimate that individual behaviour can account for 25-35% of dierences in people’s health.
Väčšina štúdií odhaduje, že individuálne správanie sa môže podieľať na 25 – 35 % rozdielov v zdraví ľudí.
There are large variations between European countries and socioeconomic groups in terms of healthy nutrition, prevalence of smoking, alcohol consumption and physical activity and outcomes from these factors such as obesity and poor health.
Veľké odchýlky existujú medzi európskymi krajinami a sociálno-ekonomickými skupinami z hľadiska zdravej výživy, rozšírenia fajčenia, konzumácie alkoholu a telesnej aktivity a následkov týchto faktorov, ako sú obezita a zlé zdravie.
Education r k o s
Vzdelávanie é álnefaktory životn h u o i d š i v t ý d lu
S d ividual lifestylefacto
Služby zdravotnej starostlivosti
Health care services
Vek, pohlavie a vrodené faktory
Psychosocial factors such as negative life events, feelings of exclusion and marginalisation, lack of control over events in one’s life and doing a demanding job for scant financial reward can all contribute to deteriorating health.
Psychosociálne faktory, ako sú negatívne životné udalosti, pocity vylúčenia a odsunutia na okraj spoločnosti, nedostatok kontroly nad udalosťami vo svojom živote a vykonávanie náročného zamestnania za nízku ®nančnú odmenu, môžu prispieť k zhoršeniu zdravia.
Age, sex and constitutional factors
Poľnohospodárstvo a potravinárska výroba
Living and working conditions aect health through direct and indirect physical and psychological mechanisms.
Životné a pracovné podmienky ovplyvňujú zdravie prostredníctvom priamych a nepriamych fyzických aj psychologických mechanizmov.
The impact of some factors is felt
Napríklad, zlé podmienky v detstve môžu ovplyvniť
Past social positions may also inuence individuals’ health status.
Minulé spoločenské postavenia môžu tiež ovplyvniť zdravotný stav jednotlivca.