natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Similarly,policies aimed at rapid integration of productand financial markets in order to ensureeffective competition and sufficient levels ofrisk capital would support employment andpotential output growth. Such policies wouldalso increase the ability of Member States torespond quickly and effectively to countryspecific developments and maintain overallcompetitiveness, while also supporting thesustainability of public finances and pricestability.
Podobne, opatreniazamerané na rýchlu integráciu produktových a finančných trhov s cieľom zabezpečiťefektívne konkurenčné prostredie a adekvátnuhladinu rizikového kapitálu, by mohli podporiťzamestnanosť a potenciálny rast produkcie.Takéto opatrenia by taktiež zvýšili schopnosťčlenských štátov rýchlo a efektívne reagovať našpecifické zmeny v danej krajine a pomohli byzachovať celkovú konkurencieschopnosť zasúčasnej podpory udržateľnosti verejnýchfinancií a cenovej stability.
THE CRITERION ON PRICE STABILITYOver the 12month reference period ending in August 2004, the reference value was 2.4%.
KRITÉRIUM CENOVEJ STABILITY Pre dvanásťmesačné sledované obdobiekončiace augustom 2004 bola referenčnáhodnota na úrovni 2,4 %.
Itwas calculated by adding 1.5 percentage pointsto the unweighted arithmetic average of therate of HICP inflation in Finland (0.4%),Denmark (1.0%) and Sweden (1.3%).
Jej výpočet vychádzal z pridania 1,5 percentuálneho boduk neváženému aritmetickému priemeru mieryinflácie HICPvo Fínsku (0,4 %), Dánsku (1,0 %) a Švédsku (1,3 %).
Theprice developments in Lithuania over thereference period, which resulted in a 12monthaverage rate of 0.2% due to the accumulationof specific factors, have been judged to be anoutlier and were consequently excluded fromthe calculation of the reference value (see Box1).
Cenový vývoj v Litve počas sledovaného obdobia, ktorý v dôsledku nahromadenia špecifických faktorovvyústil do priemernej dvanásťmesačnej mieryinflácie vo výške -0,2 %, bol posúdený akonerelevantný a následne vylúčený z výpočtureferenčnej hodnoty (box 1).
Focusing on the performance of individualcountries over the reference period, five of the11 Member States examined (the Czech Republic, Estonia, Cyprus, Lithuania and
Pohľad navýsledky jednotlivých krajín za sledovanéobdobie ukazuje, že päť z jedenástich
Looking back over the period from 1996, themaintenance of relatively low inflation in a fewcountries and the continuous convergence ofinflation rates that took place in most of thenew Member States can be explained by avariety of common factors.
Spätný pohľad na obdobie od roku 1996ukazuje, že udržanie relatívne nízkej úrovneinflácie v niektorých štátoch a priebežnúkonvergenciu mier inflácie, zaznamenanú voväčšine nových členských štátov, možnovysvetliť viacerými spoločnými činiteľmi.
First, as indicatedin the reports on each individual country, thisreflects a number of important policy choices,most notably the orientation of monetarypolicy towards price stability.
Poprvé, ako je naznačené v častiach za jednotlivéštáty, zohráva tu úlohu celý rad dôležitýchpolitických rozhodnutí a najmä orientáciamenovej politiky na cenovú stabilitu.
Nationallegislation has been adapted to EU standards inmost of the new Member States and Sweden,with the adoption of price stability as theprimary objective for monetary policy.
Väčšinenových členských štátov, ako aj Švédsku sapodarilo prispôsobiť vnútroštátne právnepredpisy štandardom EÚ a stanoviť cenovústabilitu za hlavný cieľ menovej politiky.
Thiscontrasts with other policy areas, such as fiscalpolicy and wage developments, which havegenerally not been supportive of price stability.The average fiscal deficit improved somewhatuntil 2001 (though it remained above 3% of GDP) but has since deteriorated, reflecting thesubstantial fiscal challenges facing most of thenew Member States.
Tátosituácia však kontrastuje s inými oblasťami,napríklad s fiškálnou politikou alebo vývojommiezd, ktoré vo všeobecnosti nenapomáhaliupevnenie cenovej stability.
Similarly, while wagegrowth in the new Member States has onaverage moderated from the very high rates atthe beginning of the review period towardmore sustainable levels, unit labour costgrowth remains high in almost all countriesand has in many cases increased in recentyears.
Hoci sa priemernýdeficit verejných financií do roku 2001 do istejmiery zmenšoval (aj keď zostal nad hranicou 3 % HDP), odvtedy sa v dôsledku závažnýchfiškálnych problémov, ktorým čelili novéčlenské štáty, zvýšil.
Other policy choices linked to theadoption of the EU’s regulatory framework(the acquis communautaire) have increasedtrade and financial integration, the flexibilityof goods prices and wages, as well as factormobility in a way which should be conducive toprice stability, although price liberalisation incertain sectors has often put temporary upwardpressure on prices.
Podobná je situácia v mzdovej oblasti, kde sa v priemere podarilozmierniť prudký nárast miezd zo začiatkusledovaného obdobia a dostať ich naudržateľnejšiu hladinu, ale rast nákladov najednotku pracovnej sily zotrváva aj naďalejtakmer vo všetkých krajinách vysoký a v mnohých prípadoch sa v posledných rokochešte zvyšoval.
Second, themacroeconomic environment contributed tothe easing of price pressures in 1999 in the Czech Republic, Estonia, Latvia, Lithuania
Ďalšie politické rozhodnutiaspojené s prijatím právneho rámca EÚ (acquiscommunautaire) ovplyvnili rozvoj obchodu a finančnú integráciu, pružnosť miezd a cientovarov, ako aj faktor mobility spôsobom, ktorýby mal prispieť k cenovej stabilite, aj keďliberalizácia cien v istých sektoroch častotlačila na ich rast. Po druhé, v roku 1999
INTRODUCTION AND EXECUTIVE SUMMARY and Slovakia, as a result of the Russian crisis,domestic policy action and declining oilprices, while the global slowdown in 2001 and2002 contributed to subdued internationalprice developments.
ÚVOD AZHRNUTIE tendencia v oblasti miery inflácie HICP–Švédsko v priemere pod 2 %, Cyprus a Maltaasi 3 % a Slovensko okolo 7,5 %. Vniektorýchfázach vývoj inflácie v týchto krajináchovplyvnili ponukové šoky, vývojmedzinárodných cien a zmeny regulovanýchcien.
Finally, appreciating orbroadly stable exchange rates in the majority ofcountries, especially up to 2001, helped todampen price pressures, with the exception of Poland and Slovenia in recent years andperiodically also Hungary.
Anapokon tlak na ceny pomáhalo v poslednýchrokoch tlmiť aj zhodnocovanie, resp. celkovástabilita výmenných kurzov vo väčšine štátov,predovšetkým do roku 2001. Výnimkami v tejtooblasti boli v posledných rokoch Poľsko a Slovinsko a v periodických fázach aj Maďarsko.
More recently, since around mid2003,inflation rates have been on a rising trend inthe Czech Republic, Latvia, Hungary and Poland, and since the spring of 2004 in Estonia, Lithuania and Malta.
Vnedávnejšej minulosti, t. j. v období asi odpolovice roka 2003, vykazovala miera inflácierastúci trend v Českej republike, Lotyšsku,Maďarsku a Poľsku a od jari 2004 aj v Estónsku,Litve a na Malte.
This trendreflects a combination of rapid growth indomestic demand in all of these countriesexcept Poland – mirrored in high wage andcredit growth – EU entryrelated increases inindirect taxes and administered prices, andrising oil prices.
Tento trend vychádzal z kumulácie viacerých faktorov: z prudkéhorastu domáceho dopytu vo všetkých uvedenýchkrajinách okrem Poľska (ktorý sa odzrkadlil vovysokých mzdách a raste úverov), z nárastunepriamych daní a regulovaných cienspôsobeného vstupom do EÚ a z rastu cienropy.
In Poland and the Czech Republic, rising food prices also played a role,while currency depreciation put upwardpressure on import prices in Poland.
VČeskej republike zohrali istú úlohu ajrastúce ceny potravín a v Poľsku sa k cenámpotravín pridružili aj tlaky na rast dovoznýchcien v dôsledku poklesu meny.
In summary, one group of countries recorded apattern of declining inflation rates between1996 and 2003.
Môžeme teda zhrnúť, že jedna skupina krajínzaznamenala v rokoch 1996 až 2003 priebežnýpokles miery inflácie.
Having recorded very highlevels of around or above 10% in 199697,HICP inflation rates in the Czech Republic,Estonia, Latvia and Lithuania fell below 5% inearly 1999 and declined further in 2002 andearly 2003 – even to below zero in the Czech Republic and Lithuania.
Z pôvodnej vysokejhladiny, blížiacej sa alebo prekračujúcej v rokoch 1996 a 1997 úroveň 10 %, pokleslazačiatkom roka 1999 miera inflácie HICPv Českej republike, Estónsku, Lotyšsku a Litvepod hranicu 5 %, pričom v roku 2002 a začiatkom roka 2003 sa ďalej znižovala.
In Hungary, Polandand Slovenia, inflation rates fell below 5% onlyin mid2001 or later.
VČeskej republike a v Litve dosiahla ažzáporné hodnoty.
More recently, inflationhas followed a rising trend in all the abovementioned countries except Slovenia.
VMaďarsku, Poľsku a Slovinsku dosiahla inflácia hodnotu nižšiu ako5 % až v polovici roka 2001 alebo neskôr.
Inanother group of countries, there has been notrend in HICP inflation rates since 1996, andinflation was on average below 2% in Sweden,around 3% in Cyprus and Malta, and around7.5% in Slovakia.
Vposlednom období vykazuje inflácia vovšetkých menovaných krajinách okrem Slovinska rastúci trend.
Looking ahead to the near future, the new Member States face a number of risks andchallenges to price stability. While most areexperiencing rising inflation rates in 2004 dueto increases in indirect taxes and administeredprices as well as in oil prices, these effects arelargely expected to be temporary.
Pri pohľade do blízkej budúcnosti vidíme, ženové členské štáty stoja v oblasti cenovejstability pred celým radom rizikových faktorov.Hoci väčšina z nich prechádza v roku 2004obdobím rastúcej inflácie, čo je spôsobenénárastom nepriamych daní a regulovaných cien,ako aj rastom cien ropy, očakáva sa, že tietovplyvy majú prevažne dočasný charakter.
However,given the expected increase in both externaland domestic demand and in capacityutilisation, there are risks of secondroundeffects on wages, challenging price stability inthe mediumterm.
Nadruhej strane, pri očakávanom rastezahraničného aj domáceho dopytu a prizvyšujúcom sa využití kapacít môžemeočakávať riziká spojené s druhotným dopadomna mzdy a ťažkosti v oblasti udržania cenovejstability v strednodobom horizonte.
This relates in particular tocountries which have not yet completed thedisinflation process and where fiscal policiesand wage developments do not yet providesufficient support for price stability.
Toto satýka predovšetkým tých štátov, ktoré dosiaľnezavŕšili proces znižovania inflácie a kdefiškálna politika a vývoj miezd ešte dostatočnenepodporujú cenovú stabilitu.
Whileinflation is expected to be at around 2% orbelow in Cyprus, Lithuania and Sweden in2004, it is forecast to rise to around 3% in the Czech Republic, Estonia, Malta and to bearound 4% or more in Latvia, Poland and Slovenia.
Zatiaľ čo sa budev roku 2004 inflácia na Cypre, v Litve a vo Švédsku pravdepodobne pohybovať na úrovniokolo 2 %, v Českej republike, Estónsku a na Malte sa očakáva, že vzrastie na 3% a v Lotyšsku, Poľsku a Slovinsku dosiahne asi4 %.
In Hungary and Slovakia, it isprojected to be as high as 7 to 8% in 2004. In2005, inflation is expected to moderate in mostcountries, notably in countries with the highestinflation rates in 2004, as the temporary effectsof increased indirect taxes and administeredprices fade out.
Odhad inflácie pre Maďarsko a Slovenskona rok 2004 sa pohybuje až na úrovni 7 – 8 %.Predpokladá sa, že vo väčšine štátov sa infláciav roku 2005 zmierni, najmä čo sa týka krajín s najvyššou mierou inflácie v roku 2004.
As the importance of food inthe consumption expenditure of most of thenew Member States is still considerable, HICPinflation may also display somewhat highervolatility.
Tentopredpoklad vychádza z očakávania slabnúcehodosahu zvýšenia nepriamych daní a regulovaných cien.
Those of the new Member Stateswith high current and expected inflation ratesneed to exercise firm control over domesticprice pressures relating to, inter alia, wagecosts and fiscal policy.
Inflácia HICPv novýchčlenských štátoch však môže mať tendenciuvykazovať vyššiu volatilitu v dôsledku stálevýznamného podielu potravín v týchtokrajinách na celkových spotrebnýchvýdavkoch.
Further fiscal policyaction, in particular the implementation ofcredible consolidation paths, is needed in mostcases to maintain, further strengthen or createan environment conducive to price stability.Wage increases should be in line with labourproductivity growth while also taking intoaccount developments in competitorcountries.
Nové členské štáty vykazujúcevysokú súčasnú i očakávanú mieru inflácie sapotrebujú zamerať na prísnu kontrolu domácichcenových tlakov, ktoré súvisia, okrem iného, s nákladmi na mzdy a s fiškálnou politikou.
Finally, for a majority of the new
Voväčšine prípadov je potrebné prijať ďalšie kroky
Member States, the catchingup process islikely to have a bearing on inflation in thecoming years, although the exact size of theimpact is difficult to assess.
bodu viac ako v roku 2002, pričom čiastočneide o významný jednorazový účinok transferudlhu lodeníc do štátneho rozpočtu.
Sweden was the 2003 debt ratio below the ratiofor the starting year.
Spätný pohľad na obdobie rokov 1996 až 2003ukazuje, že úroveň dlhu vo väčšine sledovanýchštátov výrazne vzrástla.
The major reasons for therise in debt ratios were large primary deficitsand substantial deficitdebt adjustments.
Najvyšší nárastpomeru dlhu zaznamenala v rokoch 1996 až2003 Malta (o 31 percentuálnych bodov HDP),Česká republika (o 25 percentuálnych bodov HDP) a Slovensko (o 12 percentuálnych bodov HDP).
Insome countries, the growth/interest rate differential also had a debt increasing effect.More recently, the debt ratio appears to havestabilised in a number of countries (Latvia,Lithuania, Slovakia) around the levels attainedin 2000 and 2001, reflecting lower primarydeficits and in some years favourable deficitdebt adjustments.
Vposlednom období sa zdá, že pomer štátnehodlhu k HDPsa v niektorých krajináchstabilizoval (Lotyšsko, Litva, Slovensko) naúrovni rokov 2000 a 2001, čo odráža zníženieúrovne primárneho deficitu a priaznivý vplyvfaktorov spôsobujúcich rozdiel medzi deficitomrozpočtového hospodárenia a zmenou štátnehodlhu.
For 2004, the debt ratio is projected to declinefurther slightly in Estonia and Sweden whileremaining stable in Lithuania. In the othercountries, it is forecast to increase but remainbelow the 60% reference value.
Projekcia na rok 2004 očakáva ďalší miernypokles miery zadlženosti Estónska a Švédska a zotrvanie na stabilnej úrovni v prípade Litvy.Vostatných krajinách sa predpokladá rast,ktorý by však nemal prekročiť referenčnúhodnotu 60 % HDP.
In Cyprus and Malta, where the debt ratio already exceeds the60% reference value, it is expected to risefurther (see Table A).
Na Cypre a Malte, kdezadlženosť už prekračuje referenčnú hodnotu,sa očakáva ďalšie zvýšenie (tabuľka A).
With regard to the budgetary performance ofthe 11 individual Member States in 2003, twocountries recorded a fiscal surplus (Estoniaand Sweden) and nine countries recordedfiscal deficits.
KRITÉRIUM ROZPOČTOVEJ POZÍCIE Čo sa týka výsledkov jedenástich členskýchštátov v roku 2003 v oblasti štátneho rozpočtudosiahli dve krajiny rozpočtový prebytok(Estónsko a Švédsko) a deväť zaznamenalodeficit.
Of these nine countries, three(Latvia, Lithuania and Slovenia) maintainedfiscal deficits below the 3% reference valuespecified in the Treaty.
Z týchto deviatich krajín si tri(Lotyšsko, Litva a Slovinsko) udržali deficit naúrovni pod trojpercentnou referenčnouhodnotou stanovenou v Zmluve.
Six countries (the Czech Republic, Cyprus, Hungary, Malta,Poland, Slovakia) recorded deficits above 3%of GDP and are in an excessive deficitsituation.
Šesť štátov(Česká republika, Cyprus, Maďarsko, Malta,Poľsko a Slovensko) zaznamenalo deficit vyššíako 3 % HDP, nachádzali sa teda v situáciinadmerného deficitu.
In some countries, temporarymeasures had sizeable effects on the deficit.For 2004, the European Commission Servicesforecasts a continued fiscal surplus for Estoniaand Sweden. Reduced deficits are projected forfour countries, whereas in five countries thedeficit ratios are projected to increase.
Vniektorých štátoch malina rozpočet značný vplyv prechodné opatrenia.Na rok 2004 predpovedá European Commission Services ďalší prebytok v štátnom rozpočte Estónska a Švédska, zníženie deficitu v štyrochkrajinách a zvýšenie miery deficitu vozvyšných piatich krajinách.
None ofthe countries with a deficit above the 3%reference value in 2003 is expected to reducethe deficit below that value in 2004 (see Table A).
Ani jednému zoštátov s deficitom v roku 2003 vyšším ako 3 %sa pravdepodobne v roku 2004 nepodarí znížiťtento deficit pod referenčnú hodnotu (tabuľka A).
Further substantial consolidation is required inall of the Member States currently in deficit inorder to achieve lasting compliance with thefiscal criteria and the mediumterm objectiveof a budgetary position that is close to balanceor in surplus, as required by the Stability and Growth Pact. The six countries with deficitsabove 3% of GDP should reduce them to belowthe reference value.
Voblasti štátneho dlhu vykázali za rok 2003dva štáty (Cyprus a Malta) pomer dlhuprekračujúci referenčnú hodnotu 60 % HDP,pričom v oboch tento pomer v roku 2003vzrástol.
All countries with deficitswould need consolidation beyond the deficitratios projected in their Convergence Programmes to comply with the Pact’smediumterm objective.
Na Cypre dosiahol 70,9 %, t. j. o 3,5percentuálneho bodu viac ako v roku 2002, a na Malte 71,1 %, t. j. o 8,4 percentuálneho
Looking back at the period from 1996 to 2003,debt levels increased substantially in mostcountries.
Šesť štátov s deficitomnad 3 % HDPby malo dosiahnuť jeho zníženiepod úroveň referenčnej hodnoty.
Only in Estonia, Hungary and
Konsolidáciu
The same policywould also lead to rising debt ratios in theremaining countries with fiscal deficits, butthere the ratios would remain below 60% of GDP for the foreseeable future.
Osem štátov (Česká republika,Cyprus, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Poľsko,Slovensko a Švédsko) ponechalo svoje menymimo mechanizmu výmenných kurzov.
whole of the reference period shortterminterest rate differentials visàvis the euroarea were small.
rozpočtu však musia uskutočniť aj tri krajiny,ktoré sa v súčasnosti síce nachádzajú podreferenčnou hodnotou, ale ešte stále sa ichrozpočty nepribližujú k vyrovnanosti.
In recent years, however,Estonia has run large deficits on its combinedcurrent and capital account, which reached12.7% of GDP in 2003 and have translated intoa sizeable increase in the country’s netinternational liability position.
Abysplnili strednodobý cieľ Paktu stability a rastupotrebujú všetky štáty vykazujúce deficitštátneho rozpočtu dosiahnuť konsolidáciu nadrámec hodnôt uvádzaných vo svojich Konvergenčných programoch.
Consequently, they did notparticipate for at least two years before theconvergence examination as laid down in Article 121 of the Treaty.
Zo širšieho pohľadu na udržateľnosť fiškálnehovývoja vyplýva pre krajiny s deficitomjednoznačná potreba konsolidácie.
With the exception of Sweden, the countries examined in this reportacceded to the European Union only on 1 May2004 as members with a derogation.
Na Cypre a Malte, pri absencii úpravy rozdielu medzirozpočtovým deficitom a zmenou štátnehodlhu, udržanie celkového a primárneho schodkuna súčasnej úrovni nebude stačiť na zníženiezadlženosti, ale povedie k jej zvýšeniu.
Since theneach noneuro area Member State has treatedexchange rate policy as a matter of commoninterest and has had the option to apply at anytime for participation in ERM II.
To sataktiež týka Českej republiky, Maďarska a Poľska, kde by zachovanie súčasnéhocelkového aj primárneho schodku v krátkomčase viedlo k prekročeniu referenčnej hodnoty60% HDP.
Threecountries, namely Estonia, Lithuania and Slovenia, joined the exchange rate mechanismwith effect from 28 June 2004; their currenciesconsequently participated in ERM II for aroundthree months of the twoyear reference period.Eight countries kept their currencies outsidethe exchange rate mechanism during thisperiod, namely the Czech Republic, Cyprus,Hungary, Latvia, Malta, Poland, Slovakia and Sweden.
Rovnaká stratégia by viedla k zvýšeniu zadlženosti aj vo zvyšnýchkrajinách, ktoré vykazujú deficit, tu by všakštátny dlh pravdepodobne neprekročil v najbližšom období hranicu 60 %.
The three currencies participating in ERM II,namely the Estonian kroon, the Lithuanianlitas and the Slovenian tolar, have tradedcontinuously at or close to their central ratessince joining the mechanism.
Od vstupu do ERM II sa všetky tri zúčastnenémeny (estónska koruna, litovský litas a slovinský tolar) obchodovali v blízkostisvojich centrálnych parít.
Following acareful assessment of the appropriateness andsustainability of Estonia’s and Lithuania’scurrency boards, it was accepted that bothcountries join ERM II with their existingcurrency board arrangement in place, as aunilateral commitment, thus placing noadditional obligation on the ECB.
Po starostlivomzvážení vhodnosti a udržateľnosti estónskej alitovskej menovej rady sa odsúhlasilo, že si obekrajiny po vstupe do ERM II ako jednostrannýzáväzok ponechajú svoje menové rady, a tedanebudú od ECB vyžadovať nijaký ďalšízáväzok.
In theperiod preceding their ERM II participation,both the kroon and the litas exhibited nodeviation from their peg rate, while over the
Vobdobí predchádzajúcom účastikoruny a litasu v ERM II nevykazovala anijedna z týchto mien žiadne odchýlky odstanoveného kurzu, pričom počas celéhoreferenčného obdobia boli rozdiely krátkodobejúrokovej miery v porovnaní s eurozónou nízke.Vposledných rokoch však Estónskozaznamenalo výrazný schodok na spojenombežnom a kapitálovom účte, ktorý v roku 2003dosiahol úroveň 12,7% HDP, čo viedlo k významnému zvýšeniu čistých zahraničnýchzáväzkov Estónska.
Turning to Slovenia, monetary policy has beengeared towards a relatively stable euroexchange rate following ERM II entry, therebyphasing out the gradual depreciation of thetolar visàvis the euro.
Menová politika Slovinska sa po vstupe do ERM II orientovala na udržanie relatívnestabilného výmenného kurzu voči euru, a týmna vyrovnávanie postupného znižovaniahodnoty tolaru voči euru. Z tohto dôvodu
Hence, since joiningthe exchange rate mechanism the tolar hasremained close to its central parity. Looking atthe reference period as a whole, volatility inthe tolar’s exchange rate against the euro wasgenerally low and declined to very low levelstowards the end of 2003 and in 2004.
KRITÉRIUMVÝMENNÝCH KURZOVAni jeden zo štátov hodnotených v tohtoročnej Konvergenčnej správe nebol členommechanizmu ERM II počas celého referenčnéhoobdobia od októbra 2002 do septembra 2004.
At thesame time, the shortterm interest ratedifferential with the euro area, whilecontracting in 2003 and 2004, was still at asizeable 1.9 percentage points in the thirdquarter of 2004.
Z toho vyplýva, že v ňom neboli zapojení počasnajmenej dvoch rokov pred konvergenčnýmhodnotením v zmysle článku 121 Zmluvy.Okrem Švédska vstúpili všetky štáty hodnotenév tejto správe do EÚ 1. mája 2004 ako členovia,pre ktorých platí výnimka.
Slovenia’s entry into ERM IIwas based on a firm commitment by the Slovenian authorities to continue to take thenecessary measures to lower inflation in asustainable way, in particular furtherliberalising administered prices and advancingwith deindexation.
Od tohto dátumukaždý členský štát, ktorý nepatrí do eurozóny,považuje svoju politiku výmenného kurzu zazáležitosť spoločného záujmu a má možnosť v ktoromkoľvek čase požiadať o účasť v mechanizme ERM II.
Continued vigilance will beneeded so that domestic cost developments, inparticular wages, are in line with labourproductivity growth. Fiscal policy will have to
S účinnosťou od 28. júna 2004 vstúpili tri štáty, Estónsko, Litva a Slovinsko, do tohto mechanizmuvýmenných kurzov, čo znamená, že ich menysa z dvojročného referenčného obdobiazúčastňovali na mechanizme po dobu približne
play a central role in controlling demandinduced inflationary pressures and financialsupervision will assist in containing domesticcredit growth.
Vprípade Poľskazníženie rozdielu úrokových mier medzi Poľskom a eurozónou mohlo tiež prispieť k relatívnemu oslabeniu zlotého v roku 2003.