natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As highlighted in Table 8, from around 2010 onwards a markedageing of the population is expected.Population ageing is expected to inducesubstantial pressures on the pension system,which remains based on the payasyougoprinciple.
Zníženie nastrane výdavkov sa dosiahne zníženímostatných výdavkov vrátane dotácií podnikovejsfére.
Coping with the overall burden ofpopulation ageing will be facilitated ifsufficient room for manoeuvre is created inpublic finances before the period in which thedemographic situation is projected to worsen.
Aktuálne údaje svedčia o tom, žedočasné opatrenia zvýšia pomer deficitu na Malte v roku 2004 o 0,7 percentuálneho bodu.Prognóza na rok 2007 hovorí o znížení pomerudeficitu na 1,4% a o znížení pomeru verejnéhodlhu na 70,4%.
During the reference period from October2002 to September 2004 the Maltese lira did
Z prognózy vývojarozpočtového salda v Konvergenčnomprograme vyplýva, že Malta na to, aby splnilastrednodobý cieľ Paktu stability a rastu, t. j.vyrovnaný alebo prebytkový rozpočet,potrebuje ďalej intenzívne pokračovaťv konsolidačnom procese.
With regard to the prospects of countries with apublic debt ratio of clearly above 60% of GDPachieving a reduction to the reference value,the ECB presents calculations as detailed in Chart 5.
Posilnenie motivačných činiteľovzamestnanosti v daňovom systéme a v systémeodmeňovania zamestnancov by mohlovýznamnou mierou prispieť ku konsolidácii vofiškálnej oblasti za súčasnej podporyhospodárskeho rastu a konvergencie reálnychpríjmov.
On the assumption that Maltaachieves the overall fiscal position and publicdebt ratio projected by the European Commission Services for 2004, a balancedbudget from 2005 onwards would reduce thepublic debt ratio to below 60% of GDP by2009.
Ďalšie zlepšenie transparentnostia kvality štatistických dát by mohlo skvalitniťproces monitorovania fiškálneho vývoja.
However, maintaining either the overallor primary fiscal deficit ratio at their 2004levels of 5.2% and 1.4% would not appear to be
Podľamaltského Konvergenčného programupredstavovali koncom roka 2003 podmienenézáväzky vyplývajúce z poskytnutých štátnychzáruk asi 15% HDP. Keďže ale neexistuje
account are transactions institutions, highly conditioned by theof international bankingwhich are unrelated to developments in the Maltese economy.
V treťom štvrťroku 2004 dosahoval 0,8percentuálneho bodu (tabuľka 9b).
Thecountry experienced a marked reduction in itsnet international asset position from 26.3% in1996 to 4.5% of GDP in 2000, which revertedthereafter to stand at 42% of GDP in 2003.
žiadny dohodnutý spôsob na odhad celkovéhorozsahu podmienených rozpočtových záväzkov(teda vrátane iných položiek), jednotlivéodhady sa môžu výrazne líšiť.
Itmay also be recalled that Malta is a very small,open economy with – according to the mostrecent data available – a ratio of foreign tradein goods and services to GDP of 77% forexports and 82.2% for imports.
Ako vidieťz tabuľky 8, asi od roku 2010 sa predpokladávýrazné starnutie populácie.
In 2003 exportsof goods to the euro area and to the EU as ashare of total exports amounted to 31.9% and46.3% respectively.
Tento javpravdepodobne vyvolá silný tlak nadôchodkový systém, ktorý si naďalej uchovávapriebežný charakter.
The corresponding figuresfor imports as a percentage of total importswere 57.2% and 68.5%.
Vyrovnávanie sas celkovou záťažou starnutia obyvateľstva budeľahšie, ak sa vytvorí dostatočný manévrovacípriestor v oblasti verejných financií ešte predobdobím, v ktorom podľa prognóz skutočnedôjde k zhoršeniu demografickej situácie.
7.4LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS
7.3.VÝVOJ VÝMENNÝCH KURZOV
Over the reference period from September2003 to August 2004 longterm interest rates in Malta were 4.7% on average and thus stoodbelow the 6.4% reference value for the interestrate criterion (see Table 12).
Dlhodobejší pohľad ukazuje, že reálnyvýmenný kurz maltskej líry – voči euru ajv efektívnom vyjadrení – v septembri 2004dosahoval úroveň blízku historickýmpriemerom počítaným od prvého štvrťroku1996 a od zavedenia eura (tabuľka 10).V zahraničnej oblasti vykazovala Malta naspojenom bežnom a kapitálovom účte od roku1996 deficit, ktorý bol miestami vysoký.
not participate in ERM II (see Table 9a).
Poobdobí niekoľkoročného poklesu, ktoré saskončilo rokom 1999, deficit v roku 2000prudko stúpol, ale potom sa opäť znížil(tabuľka 11).
Inview of the fixed exchange rate regime and thehigh weight of the euro in the basket ofreference currencies, over the review periodthe lira mostly traded at a level weaker than its October 2002 average exchange rate againstthe euro (0.413 liri per euro, normalised to 100in Chart 6), which is used as a benchmark forillustrative purposes in the absence of an ERMII central rate, following a convention adoptedin earlier reports, while not reflecting anyjudgement as to the appropriate level of theexchange rate (see Chart 6 and Table 9a).
Čo sa týka financovania, spojenépriame a portfóliové investície vykazovali odroku 2002 čistý odlev, pričom väčšina prílevukapitálu spadala do položky „ostatnéinvestície“.
Themaximum downward deviation from thisbenchmark – based on tenday movingaverages of daily data – was 4.5%.
Položky finančného účtu sú silneovplyvňované transakciami medzinárodnýchbankových inštitúcií, ktoré nemajú s maltskýmhospodárskym vývojom nič spoločné.
Inparticular, the lira depreciated between October 2002 and May 2003, mainly reflectingthe concurrent depreciation of the US dollaragainst the euro.
Krajinazažila prudké zníženie čistej pozíciezahraničných aktív k HDP z 26,3% v roku1996 na 4,5% v roku 2000.
Throughout the period underreview, however, the exchange rate of the liraagainst the euro showed a low degree ofvolatility as measured by annualised standarddeviations of daily percentage changes (see Table 9b).
Následne sa tentotrend zmenil a v roku 2003 dosiahli tieto aktívaúroveň 42% HDP.
The modest shortterm interest ratedifferential against the threemonth EURIBOR widened temporarily in the firsthalf of 2003, before subsequently narrowingagain to stand at 0.8 percentage point in thethird quarter of 2004 (see Table 9b).
Možno poukázať aj na to,že Malta je malá krajina s otvorenouekonomikou s pomerom zahraničnéhoobchodu v oblasti tovarov a služieb k HDP(podľa posledných dostupných údajov) vovýške 77% na strane vývozu a 82,2% nastrane dovozu.
From mid2001, longterm interest ratesfollowed a gradually declining trend to stabilisetowards the end of 2003 (see Chart 7a).1 Thiswas due particularly to relatively low inflationfor most of the period and accompanieddecreases in the Central Bank of Malta’s keyinterest rate.
V roku 2003 tvoril vývoztovarov do eurozóny a do EÚ z celkovéhoobjemu vývozu 31,9%, resp. 46,3%.
For the concluding summary on Malta, pleasesee the “Introduction and Executive Summary”.
Podieldovozu z eurozóny a z EÚ predstavoval 57,2%a 68,5% z celkového objemu dovozu.
2001 is the first year for which data are available on the referencelongterm interest rate for Malta.
V sledovanom období od septembra 2003 doaugusta 2004 dosahovali dlhodobé úrokovémiery na Malte v priemere 4,7, čo je podreferenčnou hodnotou úrokového kritéria vovýške 6,4% (tabuľka 12).
In a longerterm context, both bilaterallyagainst the euro and in effective terms, the realexchange rate of the Maltese lira was in September 2004 close to historical averages ascalculated from the first quarter of 1996 andthe launch of the euro (see Table 10).
V sledovanom období od októbra 2002 doseptembra 2004 maltská líra nebola zapojenádo mechanizmu ERM II (tabuľka 9a).Vzhľadom na režim pevného výmenného kurzua vysokú váhu eura v maltskom referenčnommenovom koši sa maltská líra v sledovanomobdobí väčšinou obchodovala na pozíciáchnižších než bol jej priemerný výmenný kurzvoči euru z októbra 2002 (0,413 líry za euro,zodpovedá hodnote 100 v grafe 6), ktorýsa používa ako referenčný na ilustratívneúčely v súlade s konvenciou prijatouv predchádzajúcich správach, keďže centrálnaparita ERM II neexistuje, pričom nevyjadrujehodnotenie primeranosti výmenného kurzu(graf 6 a tabuľka 9a). Maximálna dolnáodchýlka od tejto referenčnej hodnoty (nazáklade desaťdňových kĺzavých priemerovdenných údajov) dosiahla 4,5%.
Asregards other external developments, Maltahas run deficits in the combined current andcapital account balance since 1996, and attimes these have been large.
Líra saznehodnotila najmä v období od októbra 2002do mája 2003, pričom tento vývoj odzrkadľoval predovšetkým súbežné znižovanie hodnotyamerického dolára voči euru.
After havingsteadily contracted until 1999, the deficit thenwidened rather sharply in 2000 but thereafterreceded to lower levels (see Table 11).
Počassledovaného obdobia však výmenný kurz líryvoči euru vykazoval nízku mieru volatilitymeranej anualizovanou štandardnouodchýlkou dennej percentuálnej zmeny(tabuľka 9b).
In termsof financing, combined direct and portfolioinvestment has shown strong net outflowssince 2002, while the bulk of capital inflowshas been in the “other investment” category.However, the components of the financial
Mierny rozdiel krátkodobýchúrokových mier voči trojmesačnému EURIBORu sa dočasne zväčšil v prvompolroku 2003, ale následne sa opäť zúžil.
3EXCHANGE RATE DEVELOPMENTSTable 9(a) Exchange rate stability
3.VÝVOJ VÝMENNÉHO KURZUTabuľka 9(a)Stabilita výmenného kurzu
(b) Key indicators of exchangerate pressure for the Malteselira
(b)Kľúčové indikátory tlakovna výmenný kurz maltskejlíry
Chart 6Exchange rate against the euro Table 10Real exchange rate developments Table 11External developments
Výmenný kurz voči euru Vývoj výmenného kurzu Vývoj vo vzťahu k zahraničiu
(b) Longterm interest rate and HICP inflation differentialsvisàvis the euro area
(b)Diferenciály dlhodobejúrokovej miery a inflácie HICP voči eurozóne
General government deficitdebtadjustment
Rozdiel medzi deficitoma zmenou dlhu verejnej správy
General government budgetaryposition
Rozpočtová pozícia verejnesprávy
Stock prices (MALTEX Index)Residential property prices
Akciové ceny (index MALTEX) Ceny obytných nehnuteľností
Sources: Eurostat and national data (CPI, residential property prices, unit labour costs, compensation per employee, labour productivity,GDP).Note: a positive (negative) sign indicates an appreciation (depreciation).1) Total industry excluding construction, domestic sales.2) Definition conforms to ILO guidelines.3) Nominal effective exchange rate.4) Annual percentage change of end of period data, ECB definition.
Zdroj: Eurostat, národné údaje (CPI, ceny obytných nehnuteľností, jednotkové náklady práce, odmena na zamestnanca, produktivitapráce, HDP).Poznámka: Kladné znamienko znamená zhodnotenie a záporné znehodnotenie meny.1) Priemysel okrem stavebníctva, domáci odbyt.2) Definícia v súlade so smernicami Medzinárodnej organizácie práce.3) Nominálny efektívny výmenný kurz.4) Ročné percentuálna zmena údaja z konca obdobia, definícia ECB.
Net acquisitions (+)/net sales (-) of financial assets Currency and deposits Loans and securities other than shares Shares and other equity Privatisations Equity injections Other Other financial assets Valuation changes of general government debt Foreign exchange holding gains (-)/losses (+)
Čistý nákup (+) / čistý predaj () finančných aktív Hotovosť a vklady Úvery a cenné papiere iné ako akcie Akcie a iné majetkové účasti Privatizácia Navýšenie kapitálu Ostatné Ostatné finančné aktíva Zmena štátneho dlhu v dôsledku precenenia Kurzové straty (+) / zisky () z devízových položiek
Chart 5 Potential future debt ratios underalternative assumptions for fiscal balanceratios
Graf 5 Možnosti vývoja pomeru dlhu prialternatívnych predpokladoch pomeru fiškálnehosalda
Sources: European Commission Services projections and ECBcalculations.Note: The three scenarios assume that the debt ratio of 73.8% of GDP for 2004 is as forecast and that the 2004 overall balance of5.2% of GDP or the primary balance of 1.4% of GDP will bekept constant over the period considered (as a percentage of GDP), or, alternatively, that a balanced budget is maintainedfrom 2005 onwards.
Zdroj: Projekcie European Commission Services a výpočty ECB.Poznámka: Tieto tri scenáre predpokladajú, že pomer dlhu 73,8 %HDP za rok 2004 zostane na prognózovanej úrovni, a že v celomsledovanom období celkové saldo za rok 2004 5,2 % HDP budekonštantné, alebo že primárne saldo 1,4% HDP budekonštantné, alebo alternatívne, že počnúc rokom 2005 buderozpočet vyrovnaný.
The underlying assumptions are a real trend GDP growth rate in 2004 of 3.1% equal to the average real growthrate from 1995 to 2004; an inflation rate of 2%; and, in theconstant primary balance scenario, a nominal interest rate of 6%.Debtdeficit adjustments are assumed to be equal to zero.
Východiskovým predpokladom je mierareálneho rastu HDP 3,1 %, čo je hodnota rovná priemernémurastu v období 1995 až 2004, ďalej miera inflácie 2 %, a v prípadescenára s konštantným primárnym saldom nominálna úrokovámiera 6 %. Predpokladá sa, že rozdiel medzi deficitom a zmenoudlhu verejnej správy bude nulový.
Primary balance Surplus/deficit, net of governmentinvestment expenditure
Primárne saldoo Prebytok/deficit po očistení investičné výdavky štátnej správy
Discrepancies for 1998 are being investigated.
Diskrepancie za rok 1998 sa preverujú.
3EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS
3VÝVOJ VÝMENNÉHO KURZU
Source: ECB.1) Maximum percentage deviations of the bilateral exchange rate against the euro from October 2002.
Zdroj: ECB1) Maximálna percentuálna odchýlka dvojstranného výmenného kurzu voči euru od októbra 2002.
(b) Key indicators of exchange rate pressure for the Maltese lira
(b) Kľúčové indikátory tlakov na výmenný kurz maltskej líry
Sources: National data and ECB calculations.1) Annualised monthly standard deviation (as a percentage) of daily percentage changes of the exchange rate against the euro.2) Differential (in percentage points) between threemonth primary market Treasury bill rates and the threemonth Euribor interest rate.
Zdroj: Národné údaje a výpočty ECB.1) Anualizovaná mesačná štandardná odchýlka (v percentách) denných percentuálnych zmien výmenného kurzu voči euru.2) Rozdiel (v percentuálnych bodoch) medzi trojmesačnou úrokovou mierou primárneho trhu štátnych pokladničných poukážoka trojmesačnou úrokovou mierou Euribor.
Chart 6 Maltese lira: Exchange rate againstthe euro
Graf 6 Maltská líra – výmenný kurz voči euru
Source: ECB.Note: An upward movement of the line indicates an appreciationof the Maltese lira, while a downward movement indicates adepreciation.
Zdroj: ECB.Poznámka: Pohyb krivky nahor znamená zhodnotenie slovenskejkoruny a nadol jej znehodnotenie.
Table 10 Maltese lira: Real exchange rate developments
Tabuľka 10 Maltská líra – vývoj výmenného kurzu
Over the reference period from September2003 to August 2004 the average rate of HICPinflation in Poland was 2.5%, i.e. just abovethe reference value of 2.4% (see Table 1).
V sledovanom období od septembra 2003do augusta 2004 dosahovala inflácia HICPv Poľsku priemernú úroveň 2,5%, čo jenad referenčnou hodnotou vo výške 2,4%(tabuľka 1).
economy only started to recover graduallyfrom the end of 2002 (see Table 2).
Ten sa však koncom roku 2000 výraznespomalil, čo viedlo k poklesu inflácie.Hospodárstvo sa začalo od konca roka 2002postupne zotavovať (tabuľka 2).
Partly as aresult of the economic slowdown but alsoreflecting the restructuring of the economyand significant labour market rigidities, theunemployment rate doubled from around 10%in 1998 to almost 20% in 2002.
Čiastočnev dôsledku hospodárskeho spomalenia a tiežreštrukturalizácie ekonomiky a značnejnepružnosti trhu práce došlo k zdvojnásobeniumiery nezamestnanosti z úrovne asi 10%v roku 1998 na takmer 20% v roku 2002.
Growth incompensation per employee continued to riseat doubledigit rates during the review periodbefore declining to 2% in 2002, resulting in anegative growth rate for unit labour costs in2002.
Rastodmeny na zamestnanca v sledovanom obdobínaďalej rástol dvojciferným číslom až do roku2002, keď klesol na 2%.
In line with exchange rate developments,import price inflation fell sharply at the end ofthe 1990s before starting to gain momentumagain from 2002 onwards.
Výsledkom tohtoprudkého zníženia bola negatívna miera rastujednotkových nákladov práce za rok 2002.V súlade s vývojom výmenných kurzov koncom90. rokov prudko klesla aj inflácia dovoznýchcien, od roku 2002 však opäť začala naberať natempe.
Low rates ofinflation are also apparent when looking atother price indices (see Table 2). Inflationrates were rather volatile over the reviewperiod mainly on account of developments infood and oil prices, which together have aweight of more than 30% in the consumer pricebasket.
Nízka miera inflácie je zjavná ajz pohľadu na iné cenové indexy (tabuľka 2).Počas sledovaného obdobia boli miery infláciedosť nestále, čo bolo spôsobené najmä vývojomcien potravín a ropy, ktoré majú spolu v rámcispotrebiteľského koša váhu vyše 30%.
Looking back over a longer period, consumerprice inflation in Poland has followed a broaddownward trend, with CPI inflation fallingfrom around 20% in 1996 to around 7% in 1999(see Chart 1).
Aktuálny vývoj a prognózy ukazujú, že ročnámiera inflácie HICP medziročne výraznevzrástla z 0,1% v apríli 2003 na 4,9%v auguste 2004 (tabuľka 3a).
This path was temporarily haltedin 2000, when inflation rose again to around10%, reflecting increases in food, oil andservices prices.
Významnú úlohupri tomto zvýšení zohrali ceny potravín a ropy,prispeli k nemu však aj iné dočasné faktory,ako úpravy daní a cien v súvislosti so vstupomdo EÚ.
In 2001 the disinflation processrestarted, bringing inflation to very low levels.More recently, however, inflation started torise again. The process of disinflation reflects anumber of important policy choices, mostnotably the shift in the orientation of monetarypolicy towards the achievement of pricestability in the medium term, which is theprimary objective as enshrined in the centralbank law.
Nedávny nárast inflácie tiež čiastočnezohľadňuje oneskorený efekt znehodnoteniavýmenného kurzu poľského zlotého, ktorýzačal klesať v polovici roka 2001 a svojunajnižšiu úroveň dosiahol začiatkom roka2004.
The reduction of inflation during the late1990s was achieved in parallel with strong real GDP growth.
Od tohto obdobia sa začala poľská menaopäť posilňovať.
Narodowy Bank Polski estimatesthat changes in indirect taxes (resulting fromthe harmonisation of the VAT and the excisetax with EU requirements) and administeredprices will contribute around 1.3 to 1.4percentage points to inflation in 2004. Upside
Tátoúroveň sa nachádza hlboko pod poslednouprognózou poľskej centrálnej banky(Narodowy Bank Polski), ktorá očakáva, že
In the reference year 2003 the generalgovernment deficit ratio was 3.9%, i.e. wellabove the 3% reference value, and the publicdebt ratio was 45.4%, i.e. below the 60%reference value. Compared with the previousyear, the deficit ratio increased by 0.3percentage point and the public debt ratio by4.3 percentage points.
Pri spätnom pohľade na dlhšie obdobie vidieť,že inflácia meraná indexom spotrebiteľskýchcien vykazovala v Poľsku vo všeobecnostiklesajúci trend, pričom index spotrebiteľskýchcien klesol z hodnoty približne 20% v roku1996 na približne 7% v roku 1999 (graf 1).Tento vývoj sa dočasne zastavil v roku 2000,keď sa inflácia v dôsledku zvýšenia cienpotravín, ropy a služieb opäť zdvihla nahranicu asi 10%.
In addition,the catchingup process is likely to have abearing on inflation in the coming years,although the exact size of the impact is difficultto assess.
Odzačiatku roka 2004 sa menová politikasústreďuje na priebežné dosahovanie strednodobého cieľa inflácie CPI vo výške2,5% ±1 percentuálny bod.
On the basis of the figures for 2003, theproportion of public debt with a shorttermmaturity is noticeable but, taking into accountthe level of the public debt ratio, fiscalbalances are relatively insensitive to changes ininterest rates.
V roku 2003 dosiahol pomer deficitu verejnejsprávy k HDP 3,9%, a teda výrazne prekročiltrojpercentnú referenčnú hodnotu.
The proportion of foreigncurrencydenominated public debt is high andfiscal balances are relatively sensitive tochanges in exchange rates.
Pomerverejného dlhu k HDP bol v tom istom období45,4%, čiže pod referenčnou hodnotou vovýške 60%.
Since 1996 a pattern of first decreasing andsubsequently increasing outturns has beenobserved for the deficit to GDP ratio (see Chart 3a and Table 7).
V porovnaní s predchádzajúcimrokom stúpol pomer deficitu o 0,3percentuálneho bodu a pomer verejného dlhu o4,3 percentuálneho bodu.
Starting from a ratio of3.6% in 1996, the deficit narrowed to 0.7% of GDP in 2000 and then increased to reach 3.9%in 2003.
Prognóza na rok2004 predpokladá rast deficitu verejnej správyna 5,6% a verejného dlhu na 47,2%.
As shown in Chart 3a, it rose overthree consecutive years by a total of 3.2percentage points.
V roku2003 na rozdiel od roku 2002 prevýšil pomerdeficitu k HDP pomer štátnych investičnýchvýdavkov k HDP o 0,5 percentuálneho bodu(tabuľka 4).
No homogeneous estimatesof cyclically adjusted balances are available forthe Member States which joined the EU on 1May 2004.
Poľsko sa v súčasnosti nachádza vsituácii nadmerného deficitu.
Chart 3b therefore does not breakdown the changes in the fiscal balance intocyclical and noncyclical factors.
Aktuálne údajeo rozpočtovom salde v Poľsku nie sú zostavenév súlade s ESA 95 z dôvodu výnimky udelenej Komisiou na prechodné obdobie, ktorá savzťahuje na klasifikáciu príspevkového dôchodkového systému.
Noncyclicalchanges in the government budget balancecould reflect either a lasting structural changeor the effect of temporary measures.
Po uplynutí výnimkybudú s notifikáciou o postupe pri nadmernomdeficite od marca 2007 rozpočtové saldá zaroky 2003 a 2004 nižšie asi o 1,5% HDP.Ovplyvnené budú aj príslušné údaje zapredchádzajúce a nasledujúce roky.
Availableevidence suggests that temporary measuresreduced the deficit ratio by 0.2 percentagepoint in 2003, compared with 0.3 percentagepoint in 2002.
Za roky1999, 2001 a 2002 sa rozdiel medzi celkovýmivýdavkami a celkovými príjmami nerovnáprebytku (+) / deficitu ().
According to the Polish mediumterm fiscalstrategy, as presented in the Convergence Programme for 200407, dated April 2004, thegeneral government deficit is expected to riseto 5.7% of GDP and the public debt ratio to49.0% of GDP in 2004 (including the secondpillar pension fund in the general governmentsector).
Čo sa týka vzdialenejšej budúcnosti, vytvorenieprostredia napomáhajúceho cenovú stabilituv Poľsku bude okrem iného závisieť odrealizácie vhodnej menovej politiky, zdravejfiškálnej politiky a dôveryhodnej konsolidácie.Rast miezd by mal byť v súlade s produktivitoupráce a prihliadať na vývoj v porovnateľných krajinách.
The increase in the deficit ratio isdriven mainly by a rise in expenditure. Inparticular, other expenditure is projected toincrease by 1.6 percentage points, in partreflecting outlays in conjunction with EUaccession.
Rovnako dôležité bude pokračovaťv procese reštrukturalizácie hospodárstvaa urýchliť proces privatizácie (predovšetkýmv ťažbe a spracovaní uhlia a v železničnejdoprave), pretože podiel verejného sektora na HDP je ešte stále dosť vysoký, a to najmä priporovnaní s ekonomikami s podobnou úrovňou HDP na obyvateľa.
Total revenues are projected todecline slightly in 2004, as the effect of areduction in the corporate tax rate more thanoffsets the higher EU accessionrelatedreceipts.
V Poľsku by sa tiež malaposilniť národná politika smerujúca k podporekonkurenčného prostredia na trhu tovarova služieb, čo sa týka predovšetkým sektoraenergetiky a telekomunikácií.
There is currently no evidence ofsignificant measures with a temporary effect inthe 2004 budget.
Relatívnevysoký podiel regulovaných cien (približne27% koša CPI podľa definície poľskejnárodnej banky) naznačuje, že existuje priestorna ďalšie zlepšenie flexibility trhu tovarova služieb.
The deficit ratio is forecast todecline to 1.5% of GDP by 2007, and thegovernment debt ratio is expected to peak at52.7% in 2006 before declining slightly to52.3% in 2007.
Okrem toho je potrebné realizovaťopatrenia na zlepšenie produktivity prácea fungovania trhu práce.