natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since the fourth quarter of 2002,banks’ credit standards for loans to SMEs and large companies have followed a broadly similar
Dôsledkom toho banky často aplikujú prísnejšie podmienky na úvery poskytované menším a mladším spoločnostiam, pretože majú o nich menej informácií.
Chart A Changes in the credit standards applied to the approval ofloans orcreditlinestonon-financialcorporations
Graf A Zmeny úverových štandardov pre schvaľovanie úverov alebo úverových liniek nefinančným spoločnostiam
(net percentages)
(čistá percentuálna hodnota)
SMEslarge enterprises
Malé a stredné podniky Veľké podniky
Source: ECB.Note: The net percentages refer to the difference between the sumof the percentages for “tightened considerably” and “tightenedsomewhat” and the sum of the percentages for “eased somewhat”and “eased considerably”.
Zdroj: ECB.Poznámka: Čistá percentuálna hodnota je vyjadrená rozdielom medzi súčtom percentuálnych hodnôt pre „značne sprísnené“ a „mierne sprísnené“ a súčtom percentuálnych hodnôt pre „mierne uvoľnené“ a „značne uvoľnené“.
The introduction of the new MFI interest ratestatistics (from January 2003 onwards) allowsrates on loans of different sizes (below andabove 1 million) to be compared.2 Assumingthat loans of more than 1 million are grantedmore often to large enterprises, a comparisonof interest rates charged on loans of differentsizes may provide some information on SMEs’ costs of financing compared withthose of large enterprises.
Malé a stredné podniky taktiež často čelia vyšším nákladom na svoje financovanie (napríklad vyšším bankovým sadzbám) ako veľké podniky. Relatívne vyššie úrokové sadzby pre tieto firmy možno vysvetliť viacerými faktormi.
Naturally, this canonly be a rough distinction.
Napríklad úvery môžu byť spojené s fixnými nákladmi, ktoré nie sú závislé od veľkosti úveru.
Throughout theperiod from January 2003 to December 2004,the level of interest rates on small-sized MFIloans (as measured by MFI interest rates on
Navyše ak je na trhu nedostatok konkurencie v oblasti poskytovania úverov malým a stredným podnikom, nastane situácia, v ktorej si ich banky k sebe pripútajú, a tým spôsobia, že by týmto podnikom pri zmene banky vznikli príliš veľké náklady.
Chart B MFI interest rate spreads betweensmall-sized loans and large-sized loans tonon-financial corporations1), 2)
Graf BSpreadyúrokových mier PFI medzimalýmiaveľkýmiúverminefinančnýmspoločnostiam1),2)
(percentage points; new business loans) over one and up to five years’ initial rate fixationover five years’ initial rate fixationfloating rate and up to one year initial rate fixation
(v percentuálnych bodoch; nové prevádzkové úvery)
2004 loans of up to 1 million to non-financialcorporations) was between 0.4 and 1.8percentage points higher than the level ofinterest rates on larger MFI loans (asmeasured by MFI interest rates on loans ofmore than 1 million to non-financialcorporations) (see Chart B).
Na základe vyššie uvedených skutočností sa v poslednom období venovala zvýšená pozornosť podmienkam financovania malých a stredných podnikov v eurozóne. Prieskum bankových úverov Eurosystému, ktorý sa uskutočňuje styrikrát za rok, poskytuje kvalitatívne informácie o podmienkach financovania malých a stredných podnikov a veľkých podnikov.
Overall in theperiod since January 2003, the spreadsbetween small-sized loans and large-sizedloans changed only slightly.
Tieto prieskumy konkrétne zisťujú zmeny v oblasti úverových podmienok pre veľké podniky a malé a stredné podniky (graf A).
Source: ECB.1) For the period from December 2003 onwards, the weightadjusted MFI interest rates are calculated using countryweights constructed from a 12-month moving average of newbusiness volumes.
Zdroj: ECB.1) Od decembra 2003 sú vážené úrokové miery PFI počítané pomocou váh krajín založených na 12mesačnom kĺzavom priemere objemu nových úverov.
For the preceding period, from January to November 2003, the weightadjusted MFI interest rates arecalculated using country weights constructed from the averageof new business volumes in 2003.
Za predchádzajúce obdobie od januára 2003 do novembra 2003 sú vážené úrokové miery PFI počítané pomocou váh krajín založených na priemerných objemoch nových úverov v roku 2003. Ďalšie informácie v boxe Analysing MFI interest rates at the euro area level, Mesačný bulletin ECB, august 2004.2) Malé úvery sú úvery do 1 mil. EUR a veľké nad 1 mil. EUR.
It is difficult to draw firm conclusions on thebasis of the evidence available. While the costof financing of SMEs remained relativelyhigh compared with large companies, thedevelopments in 2004 were broadly similarfor small and large companies.
Zavedenie novej štatistiky úrokových mier PFI v januári 2003 umožňuje porovnávať úrokové sadzby aplikované na úvery rôznych objemov (nad a pod 1 mil. EUR).2Za predpokladu, že úvery nad jeden milión EUR využívajú v prevažnej miere veľké podniky, nám porovnanie úrokových mier na úvery s rôznym objemom môže poskytnúť isté informácie o nákladoch malých a stredných podnikov na ich financovanie oproti nákladom veľkých podnikov.
At the sametime, some evidence suggests that SMEs’access to finance improved significantly inthe same period.
Ide prirodzene len o veľmi hrubé porovnanie.
securities issuance activity of non-financialcorporations was considerably lower in 2004than in the previous year, declining from 10.5%at the end of 2003 to 2.4% at the end of 2004.
Celkovo možno konštatovať, že v období od januára 2003 sa rozdiel medzi malými a veľkými úvermi zmenil iba mierne.
The fact that, overall, debt financing flowsremained relatively subdued may be relatedto several factors.
Na základe dostupných informácií je ťažké vyvodiť konkrétne závery.
First, improvements incorporate profitability, at least for majorcompanies in the Dow Jones EURO STOXXindex (see Chart 14), by boosting internalsavings, may have increased the incentive offirms to reduce their total debt. Second, therelatively slow growth of debt financing mightalso reflect the gradual nature of the current
Hoci náklady na financovanie malých a stredných podnikov zostali v porovnaní s veľkými podnikmi relatívne vysoké, vývoj v roku 2004 prebiehal pre malé aj pre veľké spoločnosti zhruba rovnako.
The annual rate of growth of debtfinancing stood at 4.8% at the end of 2004,slightly higher than the 4.5% at the end of 2003.In the second half of 2004, it picked upsomewhat mainly as a result of an increase inloan financing (see Chart 19).
Súčasne sú náznaky, že prístup k financovaniu malých a stredných podnikov sa v tomto období významne zlepšil.
Indeed, theannual growth rate of MFI loans to nonfinancial corporations rose to 5.4% at the endof 2004, from 3.5% at the end of 2003.
2 Tiež box 13 Finančná integrácia úverového trhu eurozóny v tejto výročnej správe.
Chart 20 Balance sheet indicators for nonfinancial corporations
Graf19Príspevokk medziročnej miererastudlhunefinančnýchspoločností
Chart 19 Contribution to the annual rate of growth of debt of nonfinancial corporations
Graf 20 Bilančné ukazovatele nefinančných spoločností
(percentage points)
(v percentuálnych bodoch)
(percentages) debt-to-gross operating surplus ratio (left-hand scale) debt-to-GDP ratio (right-hand scale) debt securities MFI loans
Pomer dlh/hrubý prevádzkový zisk (ľavá os)Pomer dlh/HDP (pravá os)
Sources: ECB and Eurostat.Note: The figures for the fourth quarter of 2004 have beenestimated on the basis of transactions reported in the moneyand banking statistics and in securities issues statistics.
Zdroj: ECB, Eurostat.Poznámka: Údaje za štvrtý štvrťrok 2004 sú odhadom na základe transakcií vykazovaných v peňažných a bankových štatistikách a v štatistikách emisií cenných papierov.
Thedebt ratios are somewhat lower on the basis of the quarterlyfinancial accounts than on the basis of the annual financialaccounts mainly because loans by nonfinancial sectors andbanks outside the euro area are not included.
Pomer dlhu k HDP je o niečo nižší na báze štvrťročných finančných účtov ako na báze ročných finančných účtov najmä preto, že nie sú zahrnuté pôžičky nefinančných sektorov a bánk nepatriacich do eurozóny.
In this respect, companiesappeared to adopt a cautious wait-and-seeapproach with regard to the financing ofadditional large capital investments.
Po druhé, relatívne pomalý rast dlhového financovania môže odzrkadľovať postupný charakter súčasného hospodárskeho oživenia.
In 2004 there was also a slowdown in indirectfinancing of nonfinancial corporationsthrough companies in the non-monetaryfinancial corporations sector.
Zdá sa, že k financovaniu ďalších veľkých kapitálových investícií zaujali podniky opatrný a vyčkávací prístup.
This sectorincludes financial subsidiaries of non-financialcorporations, special-purpose vehicles andother corporations which raise funds on behalfof banks.
Rok 2004 taktiež zaznamenal spomalenie nepriameho financovania nefinančných spoločností prostredníctvom sektora nepeňažných finančných inštitúcií.
The annual growth rate of quoted shareissuance by nonfinancial corporations in theeuro area was 0.9% at the end of 2004, broadlyunchanged from the very low level observedover the previous two years.
I napriek priaznivým podmienkam využívali nefinančné spoločnosti v roku 2004 cudzie zdroje na svoje financovanie len v obmedzenej miere. Ročná miera rastu dlhového financovania sa na konci roka 2004 nachádzala na úrovni 4,8 %, čo je o niečo viac ako 4,5 % v roku 2003.
The low recourseto equity financing is a consequence both ofrelatively low demand for external financingand of the very low cost of other sources offinance.
V druhej polovici roka 2004 sa jej tempo rastu trochu zrýchlilo dôsledkom rastu úverového financovania (graf 19).
The low net issuance of quoted sharesis also, to some extent, a reflection of a numberof more structural developments, such as thedelisting of stocks and buyback operations,which are principally carried out by companiesthat have generated enough cash to bothreinvest in their businesses and buy back theirstocks.
Ročná miera rastu úverov PFI nefinančným spoločnostiam sa pritom zvýšila z 3,5 % na konci roka 2003 na 5,4 % na konci roka 2004. Miera rastu čistej emisie dlhových cenných papierov nefinančnými spoločnosťami sa však v roku 2004 nachádzala na výrazne nižšej úrovni ako v roku 2003, pričom od konca roku 2003 do konca roku 2004 poklesla z 10,5 % na 2,4 %.
The annual growth rate of net issuance ofdebt securities by nonmonetary financialcorporations declined from 22.3% at the end of2003 to 13.2% at the end of 2004.
Ročná miera rastu čistej emisie dlhových cenných papierov nepeňažnými finančnými inštitúciami poklesla z 22,3 % na konci roka 2003 na 13,2 % na konci roka 2004. Napriek
The favourable financing conditions led tosome improvement in the balance sheetpositions of firms in 2004 (see Chart 20).
Skutočnosť, že dlhové financovanie zotrvalo celkovo na umiernenej úrovni, môže vyplývať z viacerých faktorov.
Froma historical perspective, corporate debt ratiosremained at a rather high level. However, as a
Po prvé, zlepšenie ziskovosti podnikov, a to prinajmenej najväčších
context of ongoing moderate growth and labourmarket developments.
Ročná miera rastu emisií kótovaných akcií nefinančných inštitúcií v eurozóne na konci roka 2004 bola 0,9 % a zostala zhruba v súlade s veľmi nízkou úrovňou pozorovanou v predchádzajúcich dvoch rokoch.
result of the general decline in MFI interestrates, these have not resulted in markedlyhigher debt servicing costs for non-financialcorporations over recent years.
Tieto transakcie v zásade uskutočňujú podniky, ktoré vyprodukovali dostatočné zisky, ktoré môžu reinvestovať do svojho podnikania a za ktoré môžu skupovať svoje akcie.
In January 2005 overall HICP inflation fellto 1.9%, a decline of 0.5 percentage pointcompared with December 2004.
Celková inflácia HICP dosiahla v roku 2004 priemernú úroveň 2,1 %, čo je rovnaká úroveň ako v predchádzajúcom roku (tabuľka 1).
This declinewas broadly based across components of HICPinflation and partly driven by base effects.
Ceny výrobcov v roku 2004 medziročne vzrástli na priemernú úroveň 2,3 % v porovnaní s 1,4 % v roku 2003, najmä v dôsledku zvýšenia cien energií a medziproduktov.
Italso reflected additional favourable influencesfrom the decline in the annual growth rate ofenergy prices, the fall in unprocessed foodprices and deeper seasonal sales discounts insome euro area countries.
Vyskytli sa však len malé náznaky výraznejšieho prenosu zvyšovania cien do následných etáp výrobného reťazca. Podobne zvyšovanie cien zostalo v roku 2004 pod kontrolou, v prostredí pokračujúceho mierneho rastu a vývoja na trhu práce.
HEADLINE INFLATION AFFECTED BY VOLATILECOMPONENTSThe volatile components of the HICP, inparticular energy and to a lesser extentunprocessed food prices, largely explain thepattern of headline inflation in 2004 (see Chart 21).
Priaznivé podmienky financovania v roku 2004 viedli aj k zlepšeným výsledkom v súvahách firiem (graf 20). Z historického hľadiska zotrvali koeficienty zadlženosti podnikov na dosť vysokej hladine.
Higher oilprices and further increases in indirect taxesand administered prices were the main factorsexerting upward pressure on prices.
Celková inflácia HICP klesla v januári 2005 na 1,9 %, čo predstavuje pokles o 0,5 percentuálneho bodu v porovnaní s decembrom 2004.
Thesewere offset by a further strengthening of theeuro, subdued demand conditions and thesubstantial decline in the annual growth rateof unprocessed food prices.
Tento pokles sa vzťahoval na mnohé zložky inflácie a čiastočne bol spôsobený bázickým
HICP and its components Overall index Energy Processed food Unprocessed food Non-energy industrial goods Services
HICP a jeho zložky Celková inflácia Energie Spracované potraviny Nespracované potraviny Priemyselné tovary bez energií Služby
Other price and cost indicators
Ostatné cenové a nákladové indikátory
Industrial producer prices 1)Oil prices (EUR per barrel) 2)
Ceny priemyselných výrobcov 1)
Sources: Eurostat, Thomson Financial Datastream and Hamburg Institute of International Economics.1) Excluding construction.2) Brent Blend (for one-month forward delivery).3) Excluding energy; in EUR.
Zdroj: Eurostat, Thomson Financial Datastream a Hamburg Institute of International Economics.1) Bez stavebníctva.2) Brent Blend (pre jednomesačné termínované dodávky).3) Bez energií. V eurách.
Chart 22 Contributions to HICP inflationfrom subcomponents
Graf 22 Inflácia HICP: príspevky jednotlivých zložiek
Chart 21 Breakdown of HICP inflation: mainsub-components
(medziročná percentuálna zmena; mesačné údaje)
(annual percentage changes; monthly data)
(ročné príspevky v percentuálnych bodoch; mesačné údaje)
(annual percentage point contributions; monthly data) total HICP (left-hand scale)unprocessed food (right-hand scale)energy (right-hand scale)
Celková inflácia HICP (ľavá os)Nespracované potraviny (pravá os)Energie (pravá os)
18 servicesnon-energy industrial goodsprocessed foodunprocessed foodenergyoverall index
Služby Produkty priemyselnej výroby okrem energií Spracované potraviny Nespracované potraviny Energie Celková inflácia
Inparticular, non-oil commodity prices increasedstrongly in the first half of the year, beforemoderating.
Zdroj: Eurostat.Poznámka: V dôsledku zaokrúhľovania súčet zložiek nemusí presne zodpovedať celkovej inflácii.
However, the significantappreciation of the euro partly offset theinflationary impact of both oil and non-oilcommodity prices.
efektom. Súčasne odrážal ďalšie priaznivé vplyvy zníženia medziročnej miery rastu cien energií v eurách, pokles cien nespracovaných potravín a v niektorých krajinách eurozóny výraznejšie zníženie cien v rámci výpredajov.
Driven by strong base effects in the energycomponent of the HICP, headline inflationdeclined to around 1.7% year on year in the firstquarter of 2004.
Vývoj celkovej inflácie v roku 2004 možno z väčšej miery vysvetliť volatilnými zložkami HICP, najmä cenami energií a v menšej miere nespracovaných potravín (graf 21).
It then started to rise in line withunexpected energy price increases and peaked at2.5% in May.
Ceny ropy boli v roku 2004 vyššie, ako sa očakávalo.
This upward pressure largely offsetthe moderating impact of unprocessed foodprices, for which the annual growth rate declinedfrom 2.1% on average in 2003 to 0.6% in 2004.Over the summer and autumn, unprocessed foodprices, dampened by favourable weather
Priemerná cena za barel ropy brent v eurách bola v decembri o 25 % vyššia ako decembri 2003 (viac informácií o vplyve cien nafty na hospodárstvo eurozóny je v boxe 5). To vyvolalo výrazný priamy tlak na zvyšovanie spotrebiteľských cien energií v eurozóne, ktoré sa v priemere zvýšili v roku 2004 o 4,5 % po 3,0 % v roku 2003.
The remaining, less volatile components of the HICP contributed to some persistence in
Ich príspevok 0,4 percentuálneho bodu k priemernej ročnej miere inflácie v roku 2004 bol najvyšší za posledné štyri roky (graf 22).
for healthcare goods and pharmaceuticalproducts.
Celková inflácia vyvolaná silnými bázickými efektmi energií v rámci zložiek HICP poklesla v prvom štvrťroku 2004 približne na 1,7 % v medziročnom vyjadrení.
Similarly, government measurestargeting administered prices for health caretriggered substantial increases in medical,dental and hospital services prices.
Potom začala stúpať v súlade s neočakávanými zvýšeniami cien energií a vrchol na úrovni 2,5 % dosiahla v máji.
Theseexplained the increase in overall servicesprice growth, from 2.5% in 2003 to 2.6% in2004.
Tento tlak na zvyšovanie vo veľkej miere kompenzuje zmierňujúci vplyv cien nespracovaných potravín, v prípade ktorých priemerná ročná miera rastu poklesla z 2,1 % v roku 2003 na 0,6 % v roku 2004.
The upward impact of energy priceson transport costs also contributed, albeit to alesser extent, to the increase in services pricesas a whole.
V roku 2004 pôsobili aj ďalšie zdroje vonkajších inflačných tlakov.
Box 5 details the impact of oil pricedevelopments on the euro area economy.
V prvej polovici roka sa výrazne zvýšili najmä ceny neropných komodít, potom sa zmiernili.
headline inflation in 2004, notably due todevelopments in indirect taxes andadministered prices.
inflácie v roku 2004, najmä vďaka vývoju nepriamych daní a regulovaných cien.
As in 2003, furtherincreases in tobacco taxes were introduced inseveral euro area countries, contributing tosignificant upward pressure on processed foodprices.
Tak ako v roku 2003, vo viacerých krajinách eurozóny sa uskutočnilo ďalšie zvýšenie daní z tabaku, ktoré prispelo k značnému tlaku na rast cien spracovaných potravín.
Consequently, processed food pricesgrew at an average of 3.4% in 2004, comparedwith 3.3% in 2003.
Ceny spracovaných potravín sa preto v roku 2004 zvýšili o 3,4 % v porovnaní s 3,3 % v roku 2003.
The annual rate of changeof non-energy industrial goods prices stoodat 0.8% in 2004, unchanged from 2003.
Ročná miera zmeny cien neenergetických priemyselných tovarov dosiahla v roku 2004 0,8 %, bez zmeny od roku 2003.
Adecline in this component was prevented byincreases in administered prices, in particular
Tie boli dôvodom zvýšenia celkového rastu cien služieb z 2,5 % v roku 2003 na 2,6 % v roku 2004.
OIL PRICES AND THE EURO AREA ECONOMY
CENY ROPY A HOSPODÁRSTVO EUROZÓNY
This box describes oil price developments in 2004 and their effect on the euro area economy.First of all, it puts the oil price increase of 2004 into a historical perspective.
V tomto boxe sa opisuje vývoj cien ropy v roku 2004 a jeho vplyv na hospodárstvo eurozóny.
Developments in oil prices from a longerterm perspective
Počas roku 2004 nominálne ceny ropy v USD vzrástli na rekordné úrovne.
Oil prices in US dollars rose to record levels in nominal terms during 2004.
Cena ropy brent bola v roku 2004 v priemere o 33 % vyššia ako v roku 2003.
There are, however,key differences between this increase and previous oil price shocks.
I tak sa v dôsledku celkového zhodnotenia eura voči americkému doláru ceny ropy v eurách zvýšili v roku 2004 o 20 %.
First, the increase in 2004
ECBVýročná správa2004
Chart A Brent crude oil prices
Graf A Ceny ropy brent
(per barrel) nominal in EURreal in EURnominal in USD
Nominálna cena v EURReálna cena v EURNominálna cena v USD
They are computed bydeflating nominal oil prices with the euro area HICP with December 2004 as a base.
Vypočítavajú sa deflovaním nominálnych cien ropy použitím HICP za eurozónu, pričom ako základ slúži december 2004.
Price data before 1990 refer to national CPI data.
Cenové údaje spred roka 1990 sa vzťahujú k národným údajom CPI.
was considerably smaller than those observedduring other major oil price shocks (seetable).
Graf B Ceny ropy a príspevok jednotlivých druhov energií k inflácii HICP
Third, thefactors driving the price increase in 2004 also differed from earlier oil price shocks.
Graf C Ceny ropy a príspevok jednotlivých druhov dopravy k inflácii HICP
Transmission of oil price changes to euro area inflation
(príspevok v percentuálnych bodoch, ak nie je uvedené inak)
Chart B Oil prices and the contribution ofenergy components to HICP inflation
(príspevok v percentuálnych bodoch, ak nie je uvedené inak)
Chart C Oil prices and the contribution oftransport components to HICP inflation
Kombinovaná osobná doprava (ľavá os)Letecká osobná doprava (ľavá os)Cestná osobná doprava (ľavá os)Ceny ropy v EUR (medziročná zmena, pravá os)
(percentage point contribution, unless otherwise indicated)
Tekuté palivá (ľavá os)Energia na kúrenie (ľavá os)Mazivá (ľavá os)Ceny ropy v EUR (medziročná zmena, pravá os)
Finally, secondround effects refer to the possibility that, in addition to the direct and indirecteffects mentioned above, an oil price shock may have a further impact on inflation because itmight result in higher wage claims to compensate for the decline in real income.
Po tretie, sekundárne účinky predstavujú možnosť, že ropný šok môže mať okrem priamych a nepriamych účinkov uvedených vyššie ďalší vplyv na infláciu, pretože môže viesť k vyšším mzdovým nárokom na kompenzáciu poklesu reálnych príjmov.
Such secondround effects tend to occur with a lag.
Tieto sekundárne účinky zvyčajne nastávajú s oneskorením.
Typically, besides the expectations concerning thepersistence of the shock, the occurrence of secondround effects depends on whether theeconomic context, in particular the labour market situation, encourages higher wage claims.
Prejavenie sa sekundárnych účinkov zvyčajne závisí okrem očakávaní týkajúcich sa dĺžky trvania šoku od toho, či ekonomické prostredie, najmä situácia na trhu práce podporuje vyššie mzdové nároky.
In2004, secondround effects related to the oil price shock remained contained owing to thecyclical position of the euro area economy and labour market conditions.
Sekundárne účinky spojené s ropným šokom zostali v roku 2004 pod kontrolou v dôsledku cyklickej pozície hospodárstva eurozóny a podmienok na trhu práce.
Less wage indexationthan in the 1970s and 1980s may have also contributed to reducing the role played by inflationin the wage formation process.
Nižšia indexácia miezd ako v 70. a 80. rokoch minulého storočia mohla tiež prispieť k zníženiu úlohy inflácie v procese tvorby miezd.
Transmission of oil price changes to euro area output growth
Premietnutie zmien cien ropy do rastu produkcie eurozóny
There are primarily two channels through which oil price shocks affect the real economy.
Ropné šoky vplývajú na reálne hospodárstvo predovšetkým dvoma cestami.
First,there is the supply-side channel, because oil is an important input factor in the productionprocess.
Po prvé prostredníctvom ponuky, keďže ropa je dôležitým vstupným faktorom výrobného procesu.
A rise in the price of oil entails, particularly in the short term, an increase inproduction costs, as the options for substituting other energy sources for oil are limited.
Zvýšenie ceny ropy znamená najmä v krátkodobom horizonte zvýšenie výrobných nákladov, keďže možnosti náhrady ropy inými energetickými zdrojmi sú obmedzené.
Thelevel of output may fall as a result of the oil price increase, which may also imply lower demandfor other production factors such as labour.
V dôsledku zvýšenia ceny ropy môže klesnúť úroveň objemu produkcie, čo môže tiež znamenať nižší dopyt po ostatných výrobných faktoroch, napríklad pracovnej sile.