natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The percentage of young people dropping out of the school system without any qual-ificationswas 18.1 % in 2003.
• Podiel mladých udí, ktorí opúšajú školskýsystém bez získania kvalifikácie, dosiahol vroku 2003 hodnotu 18,1%.
However, this is still a long way away from the target of 10%by 2010, and the rate remains very high in Portugal (41.1 % in 2003), which calls for urgentaction.
Zatiaje to stále aleko od ciea 10% do roku 2010, percentuálnypodiel je stále vemi vysokýv Portugalsku (41,1% v roku 2003), čo si vyžaduje naliehavú akciu.
Adult participation inlifelong learning and training has increased a lot over the past fewyears, reaching 8.5 % in 2002.
• Účasdospelých na celoživotnom vzdelávaní a alšom vzdelávaní sa za posledné roky citenezvýšil a dosiahol 8,5% v roku 2002.
Nevertheless, the aim of raising this rate to 12.5 % by 2010will require major efforts, via customised national strategies in particular.
Ciezvýšitúto úroveňna 12,5% do roku 2010 si vyžiadaväčšie úsilie, najmä prostredníctvom prispôsobených národných stratégií.
17.2 % of young Europeans aged 15 do not have the minimum necessary skills (reading,writing, arithmetic).
• 17,2% mladých Európanov vo veku 15 rokov nemá minimum nevyhnutných schopností(čítanie,písanie a počítanie).
)COM(2003) 685 final, Education and Training 2010 — The success of the Lisbon strategy hinges on urgent reforms (draft joint interim report).
( reforiem pre úspech Lisabonskej stratégie (návrh spoločnej priebežnej správy).
Research for the Employment and Social Affairs DG, 2003.
Výskum pre GR Práce a sociálnych vecí 2003.
)See ‘Investing efficiently in education and training: an imperative for Europe’, COM(2002) 779 final and ‘The EU economy: 2003 Review’, (Chapter 4 on Education, Training and Growth), ECFIN/391/03.
Európu”, KOM(2002) 779 v konečnom znení a „Ekonómia EÚ: Prehad 2003”, (Kapitola 4 o Vzdelávaní, alšom vzdelávaní a raste), EKFIN/391/03.
kg402293_EN 2/03/04 9:58 Page 16
kg402399_SK 9/03/04 12:26 Page 16
Weaknesses in our internal market and competitiveness
Slabé miesta nášho vnútorného trhu a našej konkurencieschopnosti
Inadequate investment in the strategic areas of research and innovation is also undermining our competitiveness.
Nedostatok investícií v strategických oblastiach výskumu a inovácie ažko dopadáaj na našu konkurencieschopnos.
At the same time, it is vital for the internal market to function properly to create an environment which is conducive to dynamic entrepreneurshipand to make our economy more competitive.
Dobré fungovanie vnútorného trhu je tiežnevyhnutným prvkom na vytvorenie priaznivého prostredia pre dynamiku podnikova zlepšenie konkurencieschopnosti našej ekonomiky.
Despite the successes of the past decade,the internal market has still not reached all its potential.
Avšak napriek úspechomuplynulého desaročia sa celkovýpotenciál vnútorného trhu stále nedosiahol.
There are several warningsigns which need to be dealt with urgently (12).
Dása pozorovaviacero negatívnych signálov a je ich potrebné naliehavo spracova(12).
• The Union is facing a slowdown in its product market integration.
– Únia musí čelispomaleniu v integrácii trhu produktov.
Crossborder manufacturing trade has stalled, growing only by 2.5 % in 2001 and then shrinking by0.3% in 2002.
Cezhraničnýtrhproduktov stagnuje. V roku 2001 sa zvýšil len o 2,5% a následne klesol o 0,3%v roku 2002.
In addition, prices across the Union have stopped converging in the lastfive to six years.
Okrem toho, za posledných 5 – 6 rokov prestali ceny v Úniikonvergova.
Crossborder investment is also low.
Cezhraničné investície sa tiežnachádzajú na nízkej úrovni.
Furthermore, there are still toomany technical obstacles preventing goods from circulating freely.
Prílišnémnožstvo technických prekážok spôsobuje, že pretrvávajú obmedzenia vovonom pohybe tovaru.
Finally, consumerlack of confidence in crossborder transactions and electronic commerce is undermining the potential of free crossborder competition to increase our competitive edge.
Napokon nedôvera spotrebiteov k cezhraničnýmtransakciám a k elektronickému obchodovaniu obmedzuje potenciál vonejcezhraničnej hospodárskej súaže pri zvyšovaní konkurencieschopnosti.
• The internal market is still highly fragmented in the services sector, especially indistribution and retail sales.
– Fragmentácia vnútorného trhu pretrváva a je značná v odvetví služieb, obzvlášv distribúcii a maloobchode.
The services sector accounts for 70 % of GDP.
Odvetvie služieb predstavuje 70% HDP.
But companies and consumers continue to suffer from many restrictions on establishing businesses and the provision of crossborder services. This seriously restricts the Europeaneconomy’s competitiveness.
Podnikya spotrebitelia však naalej znášajú mnohé reštrikcie pri vytváraní a dodávanícezhraničných služieb, čo vážne obmedzuje konkurencieschopnoseurópskejekonomiky.
• Market opening in network industriesis not yet fully implemented and the benefitsrelating to efficiency, interconnectivity and security of supply in the Union have notyet been realised.
– Otvorenie trhu pre sieové hospodárske odvetvianie je celkom zavedené a výhody súvisiace s výkonnosou, vnútornou prepojenosou a bezpečnosouzásobovania v Únii sa ešte nevyužili.
The situation appears to vary considerably between acceding countries.
Situácia je v jednotlivých pristupujúcichkrajinách vemi odlišná.
A majority of acceding countries have deregulated their telecom markets.
Väčšina pristupujúcich krajín deregulovalatelekomunikačné trhy.
Slovenia and Poland have already opened up more than half of their electricity markets forcompetition.
Slovinsko a Posko uždali do ponukového konania viacako polovicu svojich trhov s elektrinou.
However, in many acceding countries, effective competition in these sectors is still lacking.
Napriek tomu v mnohých pristupujúcichkrajinách pre tieto oblasti stále chýba efektívna konkurencia.
• At the same time, several strategic measures to increase our competitiveness havenot got off the ground because of a lack of political will.
– Zároveňviacero strategických opatrení na zvýšenie našej konkurencieschopnostizostáva zablokovaných kvôli nedostatku politickej vôle.
Reforms such as the Community patent, recognition of professional qualifications in the Union, enforcement ofintellectual property rights and the definition of a consolidated common base for taxing company profits are currently still lacking for internal market development.
Rozvoju vnútornéhotrhu však v súčasnosti stále chýbajú reformy, ako napríklad patent spoločenstva,uznávanie odborných kvalifikácií v Únii, zavedenie práv duševného vlastníctva,ako aj definovanie konsolidovaného spoločného základu na zdaňovanie ziskovspoločnosti.
• Finally, the rate of transposition of directives linked to the internal market has fallenappreciably over the past few months, going from 98.2 % in May 2002 to 97.3 % in November 2003. Ireland and Portugal have made the most progress whilst Belgium’sdeficit has greatly increased.
– Podiel transponovania smerníc spätých s vnútorným trhom sa v poslednýchmesiacoch citene znižuje, a to z 98,2% v máji 2002 na 97,3% v novembri 2003.Írsko a Portugalsko urobili najväčší pokrok, zatiao deficit Belgicka silnovzrástol.
Only Denmark, Spain, Finland, Ireland and the United Kingdom have kept to the transposition target of 98.5 % set in Barcelona.
Iba Dánsko, Španielsko, Fínsko, Írsko a Spojené kráovstvo dodržiavajúcie98,5% transponovania, ktorýsa určil v Barcelone.
Belgium, Franceand Germany register 96.5 %, with over 53 directives delayed.
Belgicko, Francúzsko a Nemecko sú na 96,5% s vyše 53 meškajúcimi smernicami.
Furthermore, Denmark,Finland and Portugal are the only Member States without any transposition delaysexceeding two years.
Okrem toho Dánsko,Fínsko a Portugalsko sú jedinými členskými štátmi, ktoré nemeškajú v transponovaní viac neždva roky.
The situation is even worse for directives adopted under the Lisbon strategy.
Situácia je ešte horšia, pokiaide o smerniceprijaté v rámci Lisabonskej stratégie.
kg402293_EN 2/03/04 9:58 Page 17
kg402399_SK 9/03/04 12:26 Page 17
Transposition of Lisbon directives
TRANSPONOVANIE „LISABONSKÝCH“ SMERNÍC
The Union has adopted over 70 directives under the Lisbon strategy(
), čo by malo umožniväčšiu harmonizáciu a spoločnýregulačnýrámec schopnýposilnivnútornýtrh, našu konkurencieschopnosa napokon aj nášpotenciál rastu.
), which should make for greater harmonisation and a joint regulatory framework that helps reinforce theinternal market, our competitiveness and, in the final analysis, our potential for growth.Forty directives should have been transposed by the end of 2003.
Do konca roka 2003 by malo bytransponovaných štyridsasmerníc.
• Member States’ average transposition rate for these 40 directives is only 58.3 %,i.e. a very poor showing.
• Priemerné transponovanie v členských štátoch dosahuje pre týchto 40 smerníc iba 58,3%,čo je len vemi priemernýstav.
• Denmark, Spain and Italy have the best records (from 85 to 75 % of ‘Lisbon’ directives transposed), while France, Germany and Greece are the furthest behind(from 42 to 35 %).
• Dánsko, Španielsko a Taliansko majú lepšie výsledky (od 85 do 75% transponovaných„lisabonských“ smerníc), zatiao Francúzsko, Nemecko a Grécko sú najviac pozadu(od 42 do 35%).
• Only 7 out of these 40 directives have been transposed by all Member States.
•Z týchto 40 smerníc bolo len 7 transponovaných vo všetkých členských štátoch.
• Not transposing these directives means delaying reforms the Union needs desperately: e-commerce, electronic communications, postal services, first railway package,renewable energies in the electricity market, etc.
• Netransponovatieto smernice znamená spomalireformy, ktoré Únia naliehavo potrebuje:elektronické obchodovanie (e-commerce), elektronické komunikácie, poštové služby, prvýželezničnýbalík, obnovitené energie na trhu s elektrickou energiou at.
• Over and above transposition, which is the bare minimum, Member States also havea duty to actually implement these provisions to guarantee that the reforms take effect.However, the number of open infringement procedures is still over 1 000 and theirnumber has been decreasing by no more than 3 % over the past few years.
– Okrem transponovania, ktoré tvorí nevyhnutné minimum, majú členské štátypovinnosskutočne implementovatieto ustanovenia s cieom zabezpečiúčinnosreforiem. Počet otvorených priestupkových procedúr však zostáva vyšší akotisíc a ich počet sa za posledné roky neznížil o viac ako 3%.
However, we should also look at the developments or advances in the right direction whichshould be sustained and intensified.
Je však tiežpotrebné poukázana rozvoj či pokroky správnym smerom, ktoré treba podporia zintenzívni.
• The fragmentation of our financial markets remains one of the key disadvantages of EU businesses, particularly when compared to the United States.
– Nejednotnosfinančných trhov zostáva jednou z hlavných nevýhod obchodovaniav EÚ, predovšetkým v porovnaní so Spojenými štátmi.
Good progress has,however, been achieved on the financial services action plan which is now in itshome straight.
Značnýpokrok všakpriniesol akčnýplán pre finančné služby, ktorého realizácia sa úspešne blíži kukoncu.
A few key measures still need to be adopted shortly to meet the European Council’s commitment of completing the action plan by 2005.
Je potrebné prijaešte niekoko kúčových opatrení v čo najkratšomobdobí, aby bolo možné ukončiakčnýplán do roku 2005, poda cieovstanovených Európskou radou.
The key to reaping the full benefits lies in timely and correct implementation of the measures and intheir effective application.
Kúčom k úplnému dosiahnutiu požadovanýchzlepšení je správne načasovaná a pripravená implementácia opatrení a ichefektívne uskutočňovanie.
• Elimination of fiscal distortionsremains a priority so as to improve company competitiveness.
– Potlačenie fiškálnych deformáciízostáva prioritou s cieom zlepšikonkurencieschopnospodnikov.
Some progress has been made on this.
V tejto oblasti sa vykonali pokroky.
For one thing, the tax packageaimed at reducing distortions within the internal market has been adopted.
Na jednejstrane bol prijatýdaňovýbalík určenýna zníženie deformácií na vnútornomtrhu.
For another,the tax scheme applicable to dividends between parent companies and subsidiaries hasbeen changed so as to eliminate any form of double taxation and fiscal obstacles to crossborder activities.
Na strane druhej daňovýrežim uplatnitenýna dividendy medzi materskýmia dcérskymi spoločnosami sa zmenil s cieom potlačiakúkovek formu dvojitéhozdanenia a fiškálnych prekážok pre cezhraničné aktivity.
• A favourable regulatory environmentis likewise essential if competitiveness is toincrease.
– Priaznivé regulačné prostredie zohráva tiežpodstatnú úlohu v rozvojikonkurencieschopnosti.
From this point of view, the conclusion in 2003 of the interinstitutional accordon ‘Better lawmaking’ should help make the Community’s regulatory framework moreeffective, more flexible and simpler.
Z tohto hadiska uzatvorenie medziinštitucionálnejdohody „lepšie zákonodarstvo“ v roku 2003 by malo prispiek zefektívneniu,zjednodušeniu a väčšej flexibilite regulačného rámca v spoločenstve.
The Commission’s introduction of an impactanalysis tool and the formulation of alternative regulatory instruments — such as coregulation and self-regulation — constitute important steps forward that ought to beexploited.
Zavedenienástroja na analýzu dosahu Komisiou a definovanie alternatívnych regulačnýchnástrojov, ako sú koregulácia a samoregulácia, taktiežpredstavujú významnépokroky, ktoré treba zužitkova.
)The list of directives and the Member State transposition scoreboard are available at the ‘Lisbon strategy’ website: http://europa.eu.int/comm/lisbon_strategy/index_en.html.
( na internetovej stránke „Lisabonskej stratégie“: http://europa.eu.int/comm/lisbon_strategy/index_en.html
kg402293_EN 2/03/04 9:58 Page 18
kg402399_SK 9/03/04 12:26 Page 18
• Finally, it is vital to maintain a strong competition policyin the internal market touphold and boost our competitiveness.
– Je nevyhnutné udržapolitiku silnej konkurenciena vnútornom trhu s cieomzabezpečia posilninašu konkurencieschopnos.
Progress is being made in this area, especiallyin reducing the average level of State aid (which is tending to stabilise at 0.7 % of GDP) and in having it redirected towards horizontal objectives.
V tejto oblasti sa zaznamenalipokroky, najmä v znížení priemernej úrovne štátnej pomoci (ktorá smeruje k stabilizácii na 0,7% HDP), ako aj v ich preorientovaní sa na horizontálneciele.
In addition, the Council has finally managed to reach a political agreement on the legislative package concerning mergers and control of mergers which Member States now need to enforce quickly.
Rade sa okrem iného napokon podarilo uvonipolitickú dohodu o legislatívnom balíku, ktorýsa týka fúzií a kontroly fúzií a ktorýsi teraz vyžadujerýchle uplatnenie v členských štátoch.
Growth still not sustainable enough
Rast stále nedostatočne udržatený
Strong growth based on higher employment and productivity must also be sustainable.The Lisbon strategy promotes a development model which makes it possible to improvein a sustainable manner Europeans’ living standards and quality of life by virtue ofstrong economic growth, affording a high degree of social cohesion and environmentalprotection.
Silnýrast, ktorýspočíva vo vyššej zamestnanosti a produktivite, musí byajudržatený. Lisabonská stratégia podporuje rozvojovýmodel, ktorýumožňujeudržateným spôsobom zlepšovaštandardy a kvalitu života Európanov vakasilnému ekonomickému rastu, pričom zabezpečuje vysokú úroveňsociálnejsúdržnosti a ochrany životného prostredia.
The model is informed by a medium- and longterm perspective and placesmore emphasis on the linkage between and mutual effects of the various policies: sustainable growth requires economic growth to contribute to social progress and to respectthe environment, that social policy shores up economic performance and that environmental policy makes economic sense.
Tento model so strednodobou a dlhodobou perspektívou kladie do popredia väzbu a vzájomné ovplyvňovaniesa rôznych politík: udržatenýrozvoj si vyžaduje, aby ekonomickýrast podporovalsociálny pokrok a bral ohad na životné prostredie, aby sociálna ekonomikapodoprela hospodársky rozvoj a aby politika životného prostredia bola rentabilná.
The European Council has set itself the aim of giving decisive impetus to reducingpoverty by 2010.
Európska rada si stanovila za ciedarozhodujúci impulz na zníženie chudoby doroku 2010.
However, there is real risk of poverty increasing in several Member States, mainly due to the increase in unemployment but also to the fact that thesocial protection and pensions systems are not sustainable.
Skutočné riziko chudoby sa však vo viacerých členských štátoch zvyšuje,najmä v dôsledku nárastu nezamestnanosti, ale aj kvôli skutočnosti, že sociálnaochrana a dôchodkové systémy nie sú udržatené.
Despite the progress madein the 1990s, the number of people facing the risk of poverty was still very high in the Union in 2001 — 55 million, i.e. 15 % of the total population, more than half of whomface this risk permanently.
Napriek pokrokom v 90-tychrokoch bol počet osôb, ktorým hrozí chudoba, aj v roku 2001 v Únii stále vysoký– 55 miliónov, čiže 15% z celkového počtu obyvatestva, z toho viac ako polovicamusí čelipretrvávajúcemu riziku.
This risk was higher in the countries of southern Europe and Ireland, reaching its peak in 2001 (21 %).
Toto riziko bolo väčšie v krajinách južnej Európy a v Írsku, kde dosiahlo vrchol v roku 2001 (21%).
This phenomenon is very closely linked to unemployment as it affects 38 % of the unemployed. It also affects large families, elderly women living alone, and single-parent(71% of whom are women) families.
Tento jav je spätýnajmä s nezamestnanosou, keže mu čelí 38% nezamestnaných.Dotýka sa aj mnohopočetných rodín, starších žien žijúcich osamote, ako aj rodíns iba jedným rodičom (z toho 71% sú ženy).
In the latter case, the risk is very high in the United Kingdom (50%) and in the Netherlands (45 %).
V tomto poslednom prípade zostávariziko vemi vysoké v Spojenom kráovstve (50%) a v Holandsku (45%).
Under the Lisbon strategy, and on the basis of joint goals, the Member States havedevised and implemented social inclusion strategiessince 2001 in connection with the
V rámci Lisabonskej stratégie a na základe spoločných cieov navrhli členskéštáty a od roku 2001 implementovali stratégie sociálneho začlenenia v súvislosti
kg402293_EN 2/03/04 9:58 Page 19
kg402399_SK 9/03/04 12:26 Page 19
Taking greater account of environmental concerns
Venovaväčšiu pozornosotázkam životného prostredia
In the environmental sphere, Member States’ performance is generally inadequate.This shows a lack of awareness of the fact that growth may harm the environment andprove counter-productive in the medium and long term.
V oblasti životného prostredia sú aktivity členských štátov vo všeobecnostinedostatočné. Vyplýva z toho nedostatočná miera uvedomenia si, že hospodárskyrast môže škodiživotnému prostrediu a môže sa staspomaujúcim prvkom zostrednodobého a dlhodobého hadiska.
On the one hand, more efficient use of natural resources contributes to the economy’sproductivity at the same time as reducing environmental degradation; reducing air pollution and noise can avoid significant impacts on health; reducing transport congestionreduces lost time and therefore costs for both individuals and business.
Racionálnejšie využívanie prírodných zdrojov prispieva na jednej strane k hospodárskej produktivite, podobne ako znižovanie znečisovania životnéhoprostredia, znižovanie hluku a znečistenia vzduchu môže zabráninepriaznivémuvplyvu na udské zdravie, znižovanie hustoty v doprave zamedzuje strate času, a preto je rovnako výhodné pre jednotlivcov aj pre spoločnosti.
On the otherhand, a more dynamic economy may lead to a better environment, if the faster turnoverof the capital stock associated with more rapid growth results in more widespread diffusion of new technologies, which often are more energy efficient and thus less polluting than the equipment they replace.
Na druhej stranemôže dynamickejšie hospodárstvo viesk lepšiemu životnému prostrediu vprípade,že rýchlejší obrat kapitálových zásob je spojenýs rýchlejším dosahovaním výsledkovvo forme celoplošného uplatňovania nových technológií, ktoré sú často menejnáročné na energiu, a teda menej znečisujúce ako zariadenia, ktoré nahrádzajú.
During the 1990s the European Union’s greenhouse gas emissions fell by 3.5 %, oralmost half of the Union’s commitment to reduce its emissions for the period 2008–12by 8 % compared with their 1990 level.
V 90-tych rokoch sa skleníkové emisné plyny v Európskej únii znížili o 3,5%alebo takmer o polovicu vsúlade s predsavzatím Únie znížiemisie pre obdobie2008 – 2012 o 8% vporovnaní s ich výškou vroku 1990.
However, this positive trend was reversed in 2001.Five countries, which represent more than 50 % of EU emissions, are currently oncourse to meet their Kyoto burdensharing agreement targets(Luxembourg, Germany,United Kingdom, France and Sweden).
Tento pozitívny trend savšak zmenil vroku 2001. Päkrajín, ktoré predstavujú viac ako 50% produkcieemisií v EÚ, sa v súčasnosti nachádza na dobrej ceste, aby splnili záväzky prijaténa základe Zmluvy z Kjóto(Luxembursko, Nemecko, Spojené kráovstvo,Francúzsko a Švédsko).
A number of other countries (Austria, Belgium,Italy and the Netherlands) still have not turned the corner and have emissions above1990 levels.
Niekoko alších krajín (Rakúsko, Belgicko, Talianskoa Holandsko) stále nezaznamenalo zlepšenie a výška ich emisií je rovnaká ako vroku1990.
Most worrying is the trend in Ireland, Spain and Portugal.
Najväčšie obavy spôsobuje situácia v Írsku, Španielsku a Portugalsku.
Althoughthe burdensharing agreement allows these countries to increase their emission bybetween 13 % and 27 % over 1990 levels these allowances have already been exceeded.
Aj kedohoda o zdieaní záaže umožňuje týmto krajinám zvýšipodiel emisií o 13 až27% vporovnaní s rokom 1990, tento podiel bol užprekročený.
Improvements in the energy efficiencyof the Union economy resulted in a decreasedenergy intensity of 11 % during the 1990s.
Zlepšenia voblasti energetickej výkonnosti hospodárstva EÚ viedli k zníženiuenergetickej intenzity o 11% v90-tych rokoch.
While much of this performance can beascribed to exceptional events, such as German reunification, all Member States havereduced or maintained their energy intensityover the period.
Aj kesa veká časdosiahnutýchvýsledkov môže pripísavýnimočným udalostiam ako zjednotenie Nemecka,všetky členské štáty k dnešnému dátumu znížili alebo udržali svoju energetickúintenzitu.
The association of theeconomic ‘catching up’ process with an equivalent increase of energy needs does notseem to be inevitable, however, as is shown by the case of Ireland, where the strong economic growth of recent years has gone hand-in-hand with sizeable improvements inenergy intensity.
Zdá sa, že proces hospodárskeho „priblíženia sa“ nie je nevyhnutnespojenýs ekvivalentným zvýšením energetických potrieb, aj ke, ako dokazujepríklad Írska, silnýhospodársky rast za posledných niekoko rokov je sprevádzanýviditeným zvýšením energetickej intenzity.
Despite these positive performances, during the 1990s, total energy consumption continued to grow by an average rate of 1 % annually.
Aj napriek týmto pozitívnym výsledkomvpriebehu 90-tych rokov narastanie celkovej spotreby energie pokračovalovpriemere o 1% ročne.
Moreover, the share of renewable energy remains low at around 6 %.
Okrem toho podiel obnovitenej energie je stále nízky, na úrovni 6%.
Latest projectionsclearly indicate that unless additional policy measures are taken, the EU will fail to meetits indicative target of 12 % by 2010.
Najnovšieanalýzy jasne dokazujú, že ak EÚ neprijme žiadne dodatočné opatreniavtejtopolitike, nedosiahne cieovú úroveň12% prijatú pre rok 2010.
It is also unlikely that the EU will be able to meetits target of generating 22 % of gross electricity consumption from renewable sourcesby 2010.
Zároveňje málopravdepodobné, že EÚ bude schopná splnicie, na základe ktorého by 22% hrubejspotreby elektrickej energie malo do roku 2010 pochádzaz obnovitených zdrojov.