natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Accordingly, the depreciation of the Latvianand Maltese currencies visàvis the euromainly reflects the strengthening of the euroagainst the US dollar and, to a smaller extent,its appreciation against the pound sterling (andthe Japanese yen in the case of Latvia).
zotrval tolar od vstupu do mechanizmuvýmenných kurzov v blízkosti centrálnej parity.Pohľad na referenčné obdobie ako celokukazuje, že volatilita výmenného kurzuslovinskej meny voči euru bola vo všeobecnostinízka a koncom roka 2003 a v priebehu roka2004 ešte zmenšila.
Giventhe large weight of the euro in the Maltesebasket, developments in major currenciescaused only a low degree of volatility in thelira’s exchange rate, while the lats was exposedto a relatively high degree of volatility.
Zároveň rozdielkrátkodobej úrokovej miery v porovnaní s eurozónou dosahoval, napriek poklesu v rokoch 2003 a 2004, aj v treťom štvrťroku2004 stále výraznú hodnotu vo výške 1,9 percentuálneho bodu.
The majority of currencies remaining outside ERM II experienced a weakening against theeuro compared with their October 2002average levels, which are used as benchmarksfor illustrative purposes in the absence of an ERM II central rate, following a conventionadopted in earlier reports, while not reflectingany judgement as to the appropriate level of theexchange rate.
Vstup Slovinska do ERM II vychádzal z pevného záväzkuslovinských orgánov pokračovať v prijímanínevyhnutných opatrení na zníženie inflácieudržateľným spôsobom, hlavne prostredníctvomďalšej liberalizácie regulovaných cien aodbúravaním indexácie.
Over the review period, the Czech koruna experienced mostly a gradualdepreciation against the euro, which has beenpartially reversed in recent months.
Nepretržitú pozornosťbude potrebné venovať vývoju v oblastidomácich nákladov, predovšetkým miezd, abyboli v súlade s rastom produktivity.
Thedeficits on the country’s combined current andcapital account were at times large in recentyears. Volatility in the korunaeuro exchangerate was relatively high, while the shortterminterest rate spread was mostly insignificant.
Fiškálnapolitika štátu bude musieť zohrávať rozhodujúcuúlohu pri riadení inflačných tlakov vyvolávanýchdopytom, pričom finančný dohľad budenapomáhať zmierňovať rast domácich úverov.
Developments in the Slovak korunaeuroexchange rate were characterised by an initialperiod of broad stability until the third quarterof 2003, followed by a gradual appreciation ofthe koruna.
Oslabovanie lotyšského latsu a maltskej lírypočas referenčného obdobia bolo v hlavnejmiere spojené s režimom výmenného kurzuoboch krajín.
As a result, the Slovak currencytraded in September 2004 at a stronger levelthan its October 2002 average.
Zatiaľ čo lats bol naviazaný nazvláštne práva čerpania (SDR), maltská lírabola ukotvená na menový kôš zložený z eura,amerického dolára a anglickej libry.
As Národnábanka Slovenska considered the appreciationof the koruna too fast, it reacted to thesepressures by lowering key interest rates andintervening in foreign exchange markets withits price stability objective in mind.
Z tohtodôvodu zníženie hodnoty lotyšskej a maltskejmeny voči euru odzrkadľuje predovšetkým posilňovanie eura voči americkému doláru a v menšej miere jeho posilňovanie vočianglickej libre (resp. japonskému jenu v prípade latsu).
Thevolatility of the Slovak korunaeuro exchangerate was relatively high in the reference period,and the shortterm interest rate spread visàvis comparable euro area assets remainedsizeable.
Vzhľadom na vysokú váhueura v menovom koši Malty spôsobil vývojhlavných mien len nízku úroveň volatilityvýmenného kurzu líry, zatiaľ čo lats bol právenaopak vystavený relatívne vysokej volatilite.Okrem toho na Malte bol rozdiel krátkodobýchúrokových mier oproti eurozóne len mierny,zatiaľ čo v Lotyšsku bol tento rozdiel výraznevyšší.
The Hungarian forint and the Polish zloty alsotraded against the euro at a level weaker thantheir October 2002 average over most of thereference period and also strengthened visàvis the euro in 2004.
Väčšina mien, ktoré zostali mimo mechanizmu ERM II, v porovnaní s priemerným kurzom z októbra 2002 (ktorý sa v súlade s konvenciouprijatou v predchádzajúcich správach používana účely porovnania, keďže v týchto prípadochcentrálna parita ERM II stanovená nie je, a ktorý nevyjadruje nijaký názor vo vzťahu k primeranej kurzovej úrovni) voči euruoslabovala.
These developments werepartly related to uncertainties regarding theoutlook for fiscal policy in both countries,which were reflected in a high degree ofexchange rate volatility and wide shortterminterest rate differentials with the euro area.Moreover, both countries have recordeddeficits in their combined current and capitalaccount balance in recent years; in Hungary’scase the deficits were large.
Česká koruna zaznamenávala počasväčšiny sledovaného obdobia postupný pokles,ktorý sa v posledných mesiacoch čiastočnezvrátil.
In the case of Poland, the decline in the interest ratedifferential between Poland and the euro areamay also have contributed to the relativeweakness of the zloty in 2003.
Schodky spojeného bežného a kapitálového účtu Českej republiky boli v posledných rokoch miestami vysoké.Volatilita výmenného kurzu koruny voči eurubola tiež relatívne vysoká, pričom spreadkrátkodobých úrokových mier nezohrávalzväčša významnú úlohu.
Finally, the Cyprus pound and Swedish kronatraded close to their October 2002 averagelevels during the reference period.
Maďarský forint a poľský zlotý sa väčšinusledovaného obdobia obchodovali na nižšejúrovni ako v októbri 2002, pričom v roku 2004zaznamenali voči euru isté posilnenie.
The weakening of the Latvian lats and the Maltese lira over the reference period waslargely associated with the two countries’exchange rate regimes.
Vývoj kurzu slovenskej koruny voči euru bolcharakterizovaný úvodným obdobím celkovejstability, ktoré trvalo až do tretieho štvrťroku2003, po ktorom nasledovalo postupnézhodnocovanie koruny.
While the lats is peggedto the special drawing right, the Maltese lira ispegged to a basket of currencies comprising theeuro, the US dollar and the pound sterling.
Vdôsledku tohtovývoja sa slovenská koruna v septembri 2004obchodovala na silnejšej pozícii ako bolpriemer z októbra 2002.
THE LONG-TERM INTEREST RATE CRITERIONOver the 12month reference period ending in August 2004, the reference value was 6.4%. Itwas calculated by adding 2 percentage pointsto the unweighted arithmetic average of thelongterm interest rates of the same three
Keďže Národná banka Slovenska považovala zhodnocovanie korunyza príliš rýchle, reagovala v súlade so svojimicieľmi v oblasti cenovej stability na tlaky namenu znižovaním kľúčových úrokovýchsadzieb a intervenciami na devízových trhoch.Volatilita výmenného kurzu slovenskej koruny
INTRODUCTION AND EXECUTIVE SUMMARY countries entering the calculation of thereference value for the criterion on pricestability, namely Finland (4.2%), Denmark(4.4%) and Sweden (4.7%).
a na Slovensku) a výrazne sa blížili k úrovni v eurozóne.
Over the 12month reference period ending in August 2004,eight of the Member States examined (the Czech Republic, Cyprus, Latvia, Lithuania,Malta, Slovenia, Slovakia and Sweden) hadaverage longterm interest rates below thereference value.
Tento vývoj odzrkadlil najmänevýrazné inflačné tlaky, reakciu trhu naintegráciu do EÚ a eurozóny a v prípadeniektorých nových členských štátov aj vzrastdôveryhodnosti ich menovej politiky.1
Longterm interest rates in Poland (6.9%) and Hungary (8.1%) stoodabove and well above the reference value,respectively (see Table A).
Anapokon cyperská libra a švédska koruna sapočas referenčného obdobia obchodovali naúrovni blízkej priemerným hodnotám z októbra 2002.
A harmonised longterm interest rate to examine the degree ofconvergence is not available for Estonia.However, considering the low level ofgovernment debt and on the basis of a broadanalysis of financial markets, there are noindications suggesting a negative assessment.
Rozdiel krátkodobýchúrokových mier v porovnaní s eurozónou bol,čo sa týka Švédska, zanedbateľný, zatiaľ čo na Cypre dosahoval relatívne vysoké hodnoty,pričom volatilita výmenného kurzu cyperskejmeny bola veľmi nízka a švédskej relatívnevysoká.
context of political uncertainty emanating fromthe unification negotiations and the wideningfiscal deficit.
KRITÉRIUM DLHODOBÝCH ÚROKOVÝCH MIERVsledovanom dvanásťmesačnom obdobíkončiacom sa augustom 2004 bola referenčnáhodnota 6,4 %.
The main factors underlying theincrease in Czech longterm interest rates frommid2003 onwards were increasing inflationarypressures and uncertainty surrounding theimplementation of fiscal consolidationmeasures.
Táto hodnota bola vypočítanápridaním dvoch percentuálnych bodov k neváženému aritmetickému priemerudlhodobých úrokových sadzieb tých istýchtroch štátov, ktoré boli použité pre výpočetreferenčnej hodnoty kritéria cenovej stability, t. j. Fínska (4,2 %), Dánska (4,4 %) a Švédska (4,7%).
In Hungary, theincrease in longterm interest rates from June2003 was mainly due to continuing fiscalimbalances. In Poland, longterm interest ratesstarted to increase in July 2003, mainly due torising inflation differentials and growing fiscaluncertainty.
Vrámci sledovaného dvanásťmesačného obdobia končiaceho saaugustom 2004 dosiahlo osem hodnotenýchčlenských štátov (Česká republika, Cyprus,Lotyšsko, Litva, Malta, Slovinsko, Slovensko a Švédsko) priemernú dlhodobú úrokovú mierupod referenčnou hodnotou.
Lithuania and Slovenia were theonly two countries where longterm interestrates continued to move clearly towards similarinterest rates in the euro area.
Dlhodobá úrokovámiera v Poľsku (6,9 %) a Maďarsku (8,1 %)prevýšila, resp. značne prevýšila referenčnúhodnotu (tabuľka A).
The main factorsunderlying this development were sound fiscalpolicies and market expectations of an earlyparticipation in ERM II, which both countriesentered with effect from 28 June 2004.
Harmonizovaná dlhodobáúroková miera pre Estónsko nie je k dispozícii.Napriek tomu vzhľadom na nízku úroveňštátneho dlhu a na základe rozsiahlej analýzyfinančných trhov možno konštatovať, ženeexistujú indikácie na negatívne hodnoteniekrajiny z tohto hľadiska.
In 2001 and 2002, longterm interest rateswere on a broad downward trend in nine out ofthe ten countries examined (i.e. in the Czech Republic, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary,Malta, Poland, Slovenia and Slovakia), moving significantly towards the euro arealevel.
Vpriebehu roku 2003 sa však tento trend voviacerých štátoch zmenil, pričom sa dlhodobáúroková miera začala odkláňať odprevládajúcich dlhodobých úrokových mier v eurozóne. Tento všeobecný vývoj pokračovalaž do konca referenčného obdobia.
This development reflected mainly lowinflationary pressures, market perceptions asregards EU and euro area participation and,for some of the new Member States, also thegrowing credibility of monetary policy.1
Vdôsledkurastu inflačných diferenciálov sa začiatkomroka 2003 v Lotyšsku a na Slovensku, a v polovici roka 2003 aj na Malte, dlhodobéúrokové miery stabilizovali na úrovni nadhodnotami eurozóny.
OTHER FACTORSIn addition to the convergence criteriamentioned above, the Convergence Reportalso takes account of a number of other factorswhich are referred to explicitly in Article 121(1) of the Treaty: the development of the ECU,the results of the integration of markets, thesituation and development of the balances ofpayments on current account and anexamination of unit labour costs and otherprice indices.
Vprípade Cypru v polovici roka 2004, v dôsledku politickej neistoty vyplývajúcej z rokovaní o zjednotení a rastúceho fiškálnehodeficitu, dlhodobé úrokové miery výraznevzrástli potom ako v apríli 2004 rozhodlacentrálna banka Cypru zvýšiť kľúčovú úrokovúsadzbu o 1 percentuálny bod. Hlavné faktorypodmieňujúce rast dlhodobých úrokových mierv Českej republike, ktorý prebiehal od poloviceroku 2003, boli rastúce inflačné tlaky a neistotav oblasti realizácie opatrení zameraných nafiškálnu konsolidáciu.
These factors are reviewed in thecountry summaries under the individualcriteria listed above.
Tiež v Maďarsku a Poľsku zaznamenali dlhodobé úrokové mieryodklon od úrovne prevládajúcej v eurozóne.
In the light of the launchof the euro on 1 January 1999, there is nolonger a specific discussion of the developmentof the ECU.
VPoľskurástli dlhodobé úrokové miery od júla 2003, a to najmä v dôsledku stúpajúceho inflačnéhodiferenciálu a narastajúcej fiškálnej neistoty.Iba v dvoch štátoch, v Litve a v Slovinsku,dlhodobé úrokové miery naďalej jednoznačnesmerovali k hodnotám úrokových miereurozóny.
With the exception of the Czech Republic, Slovenia and Sweden,2001 is the first year for which data are available on the referencelongterm interest rate.
S výnimkou Českej republiky, Slovinska a Švédska je rok 2001prvým rokom, za ktorý sú k dispozícii údaje o referenčnejdlhodobej úrokovej miere.
For the Czech Republic, data areavailable from April 2000, for Slovenia from March 2002.
Pre Českú republiku sú tieto údajek dispozícii od apríla 2000 a pre Slovinsko od marca 2002.
In Latvia and Slovakia in early 2003, and in Malta aroundmid2003, longterm interest rates stabilisedabove euro area levels, reflecting risinginflation differentials. Cyprus and the Czech Republic experienced a more pronouncedreversal of the trend of narrowing longterminterest rate differentials.
Vsúlade s vývojom v eurozóne zaznamenalidlhodobé úrokové miery v rokoch 2001 a 2002v deviatich z desiatich krajín klesajúci trend (v Českej republike, na Cypre, v Lotyšsku,Litve, Maďarsku, na Malte, v Poľsku, Slovinsku
(excluding the exchange rate criterion)
Tabuľka A Ukazovatele hospodárskej konvergencie
Generalgovernmentsurplus (+) or
(bez kurzového kritéria)
General government
Inflácia
Long-terminterest rate
Dlhodobéúrokové miery
HICP inflation deficit (-) 3) gross debt 3)
Prebytok (+) /deficit(-)verejnej správy
Sources: ECB, Eurostat and European Commission.1) Annual average percentage change.
Zdroj: ECB, Eurostat a Európska komisia.1) Priemerná ročná percentuálna zmena.
2004 data refer to the period September 2003 to August 2004.2) In percentages, annual average.
Údaje v riadkoch 2004 sú za obdobie september 2003 – august 2004.2) Vpercentách, ročný priemer.
2004 data refer to the period September 2003 to August 2004.3) As a percentage of GDP.
Údaje v riadkoch 2004 sú za obdobie september 2003 – august 2004.3) Vpercentách HDP.
European Commission Services projections for 2004.4) Reference value refers to the period September 2003 to August 2004 for HICP inflation and longterm interest rates and to the year 2003for general government deficit and debt.
Prognóza European Commission Services na rok 2004.4) Referenčná hodnota pre HICPa pre dlhodobé úrokové miery je za obdobie september 2003 - august 2004 a pre deficit a dlh verejnejsprávy za rok 2003.
COMPATIBILITY OF NATIONAL LEGISLATION WITH THETREATY
ZLUČITEĽNOSŤ NÁRODNEJ LEGISLATÍVY SO ZMLUVOU
2.1.1GENERAL REMARKS
VŠEOBECNÉ POZNÁMKY
The aim of the assessment of legal convergenceis to facilitate the EU Council’s decision as towhich Member States “fulfil the necessaryconditions for the adoption of the singlecurrency”.
Cieľom posúdenia konvergencie legislatívy jeuľahčiť Rade EÚ rozhodnutie, či členský štát„spĺňa podmienky, ktoré sú potrebné na prijatiejednotnej meny“.
Such conditions refer, in the legaldomain, in particular to the achievement ofcentral bank independence and to the NCBs’legal integration into the Eurosystem.
Vprávnej oblasti sa tietopodmienky týkajú najmä dosiahnutianezávislosti centrálnej banky a právnejintegrácie NCB do Eurosystému.
Article 122(2) of the Treatyrequires the ECB(and the Commission) to report, at least onceevery two years or at the request of a Member State with a derogation, to the EU Council inaccordance with the procedure laid down in Article 121(1). Each such report must includean examination of the compatibility betweenthe national legislation of each Member Statewith a derogation, including the statutes of its NCB, and Articles 108 and 109 of the Treatyand the Statute of the ESCB (“Statute”).
Článok 122(2) Zmluvy vyžaduje, aby ECB (a Komisia) predložili Rade EÚ aspoň raz zadva roky alebo na požiadanie niektoréhočlenského štátu, pre ktorý platí výnimka správupodľa postupu stanoveného v článku 121(1).Každá takáto správa musí obsahovaťhodnotenie zlučiteľnosti národnej legislatívyjednotlivých členských štátov, pre ktoré platívýnimka, vrátane štatútu ich NCB, s článkami108 a 109 Zmluvy a Štatútom ESCB (ďalej len„Štatút“).
This Treaty obligation applying to Member Stateswith a derogation is also referred to as “legalconvergence”.
Táto povinnosť, ktorá vyplýva zo Zmluvy a platí pre členské štáty s výnimkou,sa nazýva aj „konvergencia legislatívy“.
STRUCTURE OF THE LEGAL ASSESSMENTThe legal assessment broadly follows theframework of the ECB’s and the EMI’sprevious reports on legal convergence: inparticular, the ECB’s Convergence Reports of2002 (on Sweden) and 2000 (on Greece and Sweden) and the EMI’s Convergence Reportof 1998.
ŠTRUKTÚRA SPRÁVY Posúdenie legislatívy má v zásade rovnakýrámec ako predchádzajúce správy ECB a EMIo konvergencii legislatívy, a to Konvergenčnáspráva ECB z roku 2002 (o Švédsku),Konvergenčná správa ECB z roku 2000 (o Grécku a Švédsku) a Konvergenčná správa EMI z roku 1998.
The compatibility of nationallegislation is also considered in the light of anylegislative amendments enacted before30 September 2004.
Kompatibilita národnejlegislatívy sa hodnotí aj vo svetlelegislatívnych novelizácií, ktoré boli prijatépred 30. septembrom 2004.
This report does not cover Denmark and the United Kingdom, Member States with aspecial status that have not yet adopted theeuro.
Táto správa nehodnotí Dánsko a Spojenékráľovstvo, členské štáty s osobitným statusom,ktoré zatiaľ euro neprijali.
All of the Member States whose nationallegislation is examined in this report have thestatus of a Member State with a derogation.This status refers to 11 Member States thathave not yet adopted the euro as singlecurrency in accordance with the Treaty.
Toto postavenie sa týka 11 členských štátov,ktoré v súlade so Zmluvou zatiaľ neprijali euroako jednotnú menu.
Thecases of Denmark and the United Kingdom aredealt with separately (see 2.1.2 below).
Prípady Dánska a Spojeného kráľovstva sú popisované osobitne(2.1.2.).
Swedenwas given the status of a Member State with aderogation by a decision of the EU Council of May 1998.
Švédsko dostalo status členského štátu,pre ktorý platí výnimka rozhodnutím Rady EÚz mája 1998.
As far as the new Member States areconcerned, Article 4 of the Act concerning theconditions of accession provides that: “Each ofthe new Member States shall participate in Economic and Monetary Union from the dateof accession as a Member State with aderogation within the meaning of Article 122of the EC Treaty”.
Článok 4 právneho aktu o podmienkach pristúpenia vo vzťahu k novýmčlenským štátom stanovuje:
In view of their status as Member States with aderogation, the ECB has therefore examinedthe level of achievement of legal convergencein each of the 11 Member States and thelegislative measures that have been taken orneed to be taken by them with a view toachieving such a goal.
„Každý nový členský štát sa odo dňapristúpenia stane účastníkom hospodárskej a menovej únie ako členský štát, pre ktorý platívýnimka v zmysle článku 122 Zmluvy.“
The Protocol on certain provisions relating to Denmark, annexed to the Treaty, provides thatthe Danish Government shall notify the EUCouncil of its position concerningparticipation in the third stage of EMU beforethe Council makes its assessment under Article121(2) of the Treaty.
Vzhľadom na postavenie členských štátov s výnimkou hodnotila ECB úroveňkonvergencie legislatívy v každom z týchtojedenástich členských štátov, ako aj legislatívneopatrenia, ktoré boli prijaté, alebo ktoré je eštepotrebné prijať, z hľadiska dosiahnutia cieľa v tejto oblasti.
Denmark has alreadygiven notification that it will not participate inthe third stage of EMU.
Protokol o niektorých opatreniach týkajúcich sa Dánska, ktorý je súčasťou Zmluvy stanovuje,že predtým, než Rada EÚ vykoná svojehodnotenie podľa článku 121(2) Zmluvy,oznámi dánska vláda Rade svoje stanoviskoohľadom účasti Dánska v tretej etape HMÚ.Dánsko už svoje stanovisko o tom, že sa natretej etape HMÚ nezúčastní, odovzdalo.
In accordance with Article 2 of the Protocol, this means that Denmark is treated as a Member State with aderogation.
Podľačlánku 2 uvedeného protokolu to znamená, že Dánsko sa bude posudzovať ako členský štát s výnimkou.
The implications for Denmarkwere elaborated in a Decision taken by the Heads of State or Government at their Edinburgh summit meeting on 11 and 12December 1992.
Závery pre Dánsko bolivypracované v rozhodnutí, ktoré prijali hlavyštátov a vlád na samite v Edinburghu v dňoch11. a 12. decembra 1992.
This Decision states that Denmark retains its existing powers in the fieldof monetary policy according to its nationallaws and regulations, including the powers of Danmarks Nationalbank in the field ofmonetary policy.
Vtomto rozhodnutísa uvádza, že Dánsko si ponecháva svojesúčasné právomoci v oblasti menovej politikyv súlade so svojou národnou legislatívouvrátane právomocí Danmarks Nationalbank v tejto oblasti.
The 1998 EMIConvergence Report concluded that thisrequirement had been fulfilled.
Keďže Dánskomá osobitný status, konvergencia Dánska sa odroku 1998 neposudzuje.
The legalintegration of Danmarks Nationalbank intothe ESCB does not need to be provided for andno legislation needs to be adapted as long as Denmark does not notify the EU Council thatit intends to adopt the single currency.
Kým Dánskoneoznámi Rade EÚ, že zamýšľa prijať jednotnúmenu, nemusí sa zabezpečiť legislatívnaintegrácia Danmarks Nationalbank do Eurosystému a ani prijať príslušná legislatíva.
Article 109 of the Treaty requires nationallegislation to be “compatible” with the Treatyand the Statute; any incompatibilities musttherefore be removed.
Článok 109 Zmluvy vyžaduje, aby národnálegislatíva bola „zlučiteľná“ so Zmluvou a so Štatútom; prípadné nekompatibility sa pretomusia odstrániť.
Neither the supremacyof the Treaty and the Statute over nationallegislation, nor the nature of theincompatibility, affects this obligation.
Táto povinnosť nie jeovplyvnená ani nadradenosťou Zmluvy a Štatútu nad národnou legislatívou, anicharakterom nezlučiteľnosti.
According to the Protocol on certainprovisions relating to the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland, annexedto the Treaty, the United Kingdom is under noobligation to move to the third stage of EMUunless it notifies the EU Council that it intendsto do so.
Podľa Protokolu o niektorých opatreniachtýkajúcich sa Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska, ktorý je súčasťouzmluvy, Spojené kráľovstvo nie je povinnédovtedy, kým neoznámi Rade EÚ svoj úmyseltakto učiniť, prejsť do tretej etapy EMU.
On 30 October 1997 the United Kingdom notified the Council that it did notintend to adopt the single currency on 1January 1999 (and this situation has notchanged).
Dňa30. októbra 1997 oznámilo Spojené kráľovstvo Rade, že dňa 1. januára 1999 nezamýšľa prijaťjednotnú menu (táto situácia sa zatiaľnezmenila).
Pursuant to this notification, certainprovisions of the Treaty (including Articles 108and 109) and of the Statute do not apply to the United Kingdom. Accordingly, there is nocurrent legal requirement to ensure thatnational legislation (including the Statute ofthe Bank of England) is compatible with the Treaty and the Statute.
Podľa tohto oznámenia sa určitéustanovenia Zmluvy (vrátane článkov 108 a 109) a Štatútu Spojeného kráľovstva netýkajú.Rovnako v súčasnosti nie je kladená nijakáprávna požiadavka na to, aby sa zabezpečilazlučiteľnosť národnej legislatívy (vrátaneštatútu Bank of England) so Zmluvou a so Štatútom.
SCOPE OF ADAPTATION
ROZSAH PRISPÔSOBENIA
2.2.1AREAS OF ADAPTATION
OBLASTI PRISPÔSOBENIA
The requirement for national legislation to be“compatible” does not mean that the Treatyrequires “harmonisation” of the NCB statutes,either inter se or with the Statute.
Na identifikovanie oblastí, v ktorých sa národnálegislatíva musí prispôsobiť, používa ECBnasledujúcu všeobecnú štruktúru: