natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In particular, appropriate social policies should simultaneously support the goals of mitigating adverse social impacts on the most vulnerable and of containing the impact of the crisis on the economy overall.
Najmä príslušné sociálne politiky by mali súčasne podporovať ciele zmierňovania nepriaznivých sociálnych dopadov na najzraniteľnejšie skupiny a dopadov krízy na celkové hospodárstvo.
Some 16% of the EU population – or 79 million people – are at risk of income poverty, and for children and the elderly, this proportion is even higher.
Približne 16 % populácie EÚ – t. j. 79 miliónom ľudí – hrozí chudoba a u detí a starších ľudí je tento podiel ešte vyšší.
Poverty has multiple roots: poor housing, insufficient skills, a lack of real access to healthcare and other vital services, an inability to access the labour market — all these factors, particularly in combination, can prevent citizens from being able to fully participate in society.
Chudoba zahŕňa viacero aspektov: nevhodné bývanie, nedostatočné zručnosti, absencia primeraného prístupu k zdravotnej starostlivosti a ďalším dôležitým službám, neschopnosť vstupu na trh práce – všetky tieto faktory, a hlavne ich kombinácia, môžu občanom znemožniť, aby sa stali plnohodnotnou súčasťou spoločnosti.
Social inclusion is about making sure that everybody, including vulnerable groups, can play a full part in work and society and that they have an equal opportunity to do so.
Sociálne začlenenie spočíva v zabezpečení možnosti všetkým vrátane zraniteľných skupín zohrávať plnohodnotnú rolu v práci a spoločnosti a v zaistení rovnakých príležitostí.
Promoting social inclusion is also vital to achieving the EU’s goals of sustained economic growth, more and better jobs and greater social cohesion.
Presadzovanie sociálneho začlenenia je rozhodujúce pre dosiahnutie cieľov EÚ týkajúcich sa udržateľného hospodárskeho rastu, zvyšovania počtu a kvality pracovných miest a vyššej sociálnej súdržnosti.
With 2010 being the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion, the EU is to reaffirm its commitment to making a decisive impact on the eradication of poverty and social exclusion by then.
Keďže rok 2010 bol vyhlásený za Európsky rok boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, EÚ chce dovtedy opätovne potvrdiť svoje odhodlanie podniknúť rozhodujúce kroky na odstránenie chudoby a sociálneho vylúčenia.
Social protection systems are highly developed in the EU.
Systémy sociálnej ochrany sú v EÚ vysoko vyvinuté.
They protect people against the risks of inadequate incomes associated with unemployment, illness and invalidity, parental responsibilities, old age or inadequate income following the loss of a spouse or parent.
Poskytujú ľuďom ochranu proti riziku neprimeraných príjmov súvisiacemu s nezamestnanosťou, chorobami a invaliditou, rodičovskými povinnosťami, vysokým vekom alebo neprimeraným príjmom v dôsledku straty manžela alebo rodiča.
They also guarantee access to services that are essential for a life in dignity.
Zaručujú tiež prístup k službám nevyhnutným pre dôstojný život.
However, inequalities persist and in a fast-changing world, social protection systems are facing new challenges.
Nerovnosť však stále pretrváva a v dnešnom rýchlo meniacom sa svete čelia systémy sociálnej ochrany novým problémom.
In particular, the principal threats come from the ageing population, with the proportion of citizens aged 65 and over projected to rise by 77% by 2050.
Najvážnejšie hrozby vyplývajú najmä zo starnúcej populácie, v ktorej sa do roku 2050 predpokladá nárast podielu občanov starších ako 65 rokov o 77 %.
Member States are therefore reforming their pensions, healthcare and long-term care systems in order to ensure universal and sustainable access.
Členské štáty preto prijímajú dôchodkové reformy, reformy zdravotníctva a dlhodobej starostlivosti s cieľom zabezpečiť všeobecný a udržateľný prístup.
The EU supports the modernisation of social protection systems with a view to ensure social justice for all and promote the active participation of all in society.
EÚ podporuje modernizáciu systémov sociálnej ochrany s cieľom zaistiť sociálnu spravodlivosť pre všetkých a presadzovať aktívnu účasť všetkých v spoločnosti.
Social protection serves to cushion poverty, but it also helps insure people against important social risks.
Sociálna ochrana slúži na zmierňovanie chudoby, ale pomáha tiež poistiť ľudí proti závažným sociálnym rizikám.
A closer look at social protection expenditure shows that old-age pensions and sickness and healthcare benefits represent the bulk of spending in all EU Member States (see figure).
Bližší pohľad na výdavky na sociálnu ochranu ukazuje, že starobné dôchodky, nemocenské a zdravotné dávky predstavujú prevažnú časť výdavkov vo všetkých členských štátoch EÚ (viď graf).
This is why when assessing the preventive role of social protection, it is necessary to look in particular at the resilience of pension systems and access of citizens to healthcare.
Preto je pri hodnotení preventívnej úlohy sociálnej ochrany potrebné zohľadniť predovšetkým pružnosť dôchodkových systémov a prístup občanov k zdravotnej starostlivosti.
Social protection benefits (% of GDP, 2006)
Dávky sociálnej ochrany (v % HDP, r. 2006)
Old age and survivors Family/Children
Zdravotné postihnutie Bývanie/Sociálne vylučenie
Sickness/Health care Unemployment
Staroba/Pozostatl Rodina/deti
Disability Housing and Social exclusion
Choroba/zdravotná starostlivosť Nezamestnanosť
THE SOCIAL IMPACT OF THE ECONOMIC CRISIS
SOCIÁLNY DOSAH HOSPODÁRSKEJ KRÍZY
Recent employment statistics clearly show the impact of the financial downturn on labour markets.
Najnovšie štatistiky zamestnanosti jednoznačne ukazujú dopad finančného poklesu na pracovné trhy.
The EU unemployment rate reached 8.3% in March 2009, for example, from a low of 6.7% in March 2008.
Miera nezamestnanosti v EÚ napríklad v marci 2009 dosiahla 8,3 % oproti nízkej miere 6,7 % v marci 2008.
Some countries like Estonia, Spain, Ireland, Lithuania and Latvia have been particularly adversely affected. ected.
Niektoré krajiny ako Estónsko, Írsko, Litva, Lotyšsko a Španielsko, zaznamenali mimoriadne nepriaznivý dosah.
Unemployment rate (%)
Miera nezamestnanosti (v %)
EU (27 countries)
EÚ (27 štátov)
Note: The chart shows unemployed persons as a percentage of the labour force (total number of people employed and unemployed).
Poznámka: Graf zobrazuje percento nezamestnaných osôb z pracovných síl (celkový počet zamestnaných a nezamestnaných osôb). Zdroj: Eurostat.
More citizens claiming benefits
Viac občanov potrebuje dávky
In recent months unemployment has risen considerably in the EU as a whole and in most Member States, especially as regards certain groups such as the young, those on temporary contracts and migrants.
V posledných mesiacoch nezamestnanosť značne narástla v celej EÚ a vo väčšine členských štátov, najmä v určitých skupinách, ako sú mladí ľudia, pracovníci na dobu určitú a migranti.
Information collected by the Social Protection Committee suggests that most Member States expect social assistance schemes to be put under pressure as some people currently covered by unemployment insurance may lose their entitlements before finding a new job.
Informácie zhromaždené Výborom pre sociálnu ochranu naznačujú, že väčšina členských štátov očakáva tlak na systémy sociálnej pomoci, keďže niektorí ľudia, na ktorých sa v súčasnosti vzťahuje poistenie v nezamestnanosti, môžu stratiť svoj nárok skôr, ako si nájdu nové zamestnanie.
In addition, the percentage of older workers claiming early retirement or disability has already started to grow in some countries.
V niektorých krajinách už okrem toho začalo rásť percento starších pracovníkov, ktorí odchádzajú do predčasného dôchodku alebo invalidného dôchodku.
In some countries, the number of households defaulting on their mortgage payments or facing repossession is rapidly escalating.
V niektorých krajinách tiež prudko stúpa počet domácností, ktoré nie sú schopné splácať hypotéku alebo čelia možnosti odňatia majetku.
Increased rates of over-indebtedness and issues with access to credit for individuals have also been reported.
Bola tiež zaznamenaná zvýšená miera prílišnej zadlženosti a problémy so získaním úverov pre jednotlivcov.
Funded pension schemes face a sharp decline in the value of investments backing pension liabilities.
Kapitálovo kryté dôchodkové systémy zaznamenali radikálny pokles hodnoty investícií garantujúcich dôchodkové záväzky.
Social protection systems play the role of ‘automatic stabilisers’ by helping to cushion the impact of the economic downturn on citizens, in particular the most vulnerable.
Systémy sociálnej ochrany pôsobia ako „automatické stabilizátory“ tým, že zmierňujú dopad hospodárskeho poklesu na občanov, predovšetkým na najzraniteľnejšie skupiny.
Given the current outlook, social protection expenditure is projected to grow, although Member States vary in their capacity to meet this increasing demand.
Vzhľadom na aktuálnu situáciu sa očakáva nárast výdavkov na sociálnu ochranu, hoci schopnosť jednotlivých členských štátov vyhovieť zvyšujúcim sa požiadavkám je rôzna.
The most badly hit victims of the crisis will likely be vulnerable households at a disadvantage in the labour market and in society.
Najvýraznejšie zasiahnutými obeťami krízy sa veľmi pravdepodobne môžu stať zraniteľné domácnosti, ktoré sú znevýhodnené na pracovnom trhu a v spoločnosti.
Hence the need for social safety nets which are tight enough to prevent people from falling through and effective enough to launch them back into active social and labour market participation.
Preto vzniká potreba záchranných sociálnych sietí dostatočne pevných na to, aby zaručili ľuďom určitú životnú úroveň, a dostatočne efektívnych na to, aby ich vrátili do aktívnej činnosti v spoločnosti a na pracovnom trhu.
One way to mitigate the effect of the economic crisis and help recovery is to build on the values that underpin the EU’s social policies and progress in system reforms.
Jedným zo spôsobov zmierňovania dôsledkov hospodárskej krízy a pomoci pri obnove je upevňovanie hodnôt, na ktorých stoja sociálne politiky EÚ a pokrok systémových reforiem.
Recent structural reforms in the field of social security have delivered results, bringing more people into employment, better ensuring that work pays and strengthening the resilience of labour markets, prolonging working lives and supporting economic growth.
Výsledky najnovších štrukturálnych reforiem v oblasti sociálneho zabezpečenia sa prejavili zvýšeným počtom zamestnaných ľudí, hlbším presvedčením, že pracovať sa oplatí, zvýšenou pružnosťou pracovných trhov, predĺžením dôb zamestnania a podporou hospodárskeho rastu.
Further reinforcing the positive mutual interaction with action for growth and jobs is vital, notably giving more attention to effective policy integration and mainstreaming of social concerns in other policy areas.
Je nevyhnutné ďalšie posilňovanie vzájomnej pozitívnej interakcie spolu s krokmi pre rast a zamestnanosť, predovšetkým venovanie väčšej pozornosti efektívnej integrácii politík a začlenenie sociálnych problémov do ďalších oblastí.
In order to address the negative impact on employment and social cohesion, long-term reforms need to be sustained.
S cieľom riešiť negatívny dopad na zamestnanosť a sociálnu súdržnosť je potrebné podporovať dlhodobé reformy.
These should be balanced with short-term measures aimed at preventing job losses and sustaining household incomes.
Tieto by mali byť vyvážené krátkodobými opatreniami zacielenými na predchádzanie stratám pracovných miest a udržanie príjmov domácností.
A strong coordinated EU response is necessary and valuable indications are provided by the European Economic Recovery Plan – the EU’s strategy to drive its recovery from the current economic crisis.
Je potrebná dôrazná a koordinovaná reakcia EÚ. Európsky plán hospodárskej obnovy – stratégia EÚ na zotavenie hospodárstva zo súčasnej hospodárskej krízy, poskytuje hodnotné podnety.
Role of the European Social Fund
Úloha Európskeho sociálneho fondu
In addition, the European Social Fund should be used to its full potential in a flexible and timely way to alleviate the social impacts of the crisis, by supporting rapid labour market re-entry of the unemployed and focusing on the most vulnerable.
Okrem toho by sa mal Európsky sociálny fond využívať v plnom rozsahu, flexibilne a včas, aby sa podporou rýchleho návratu nezamestnaných do práce a sústredením sa na najzraniteľnejšie skupiny zmiernili sociálne dopady krízy.
Efforts are being made to simplify the implementation of the EU Structural Funds and to enhance coordination with social policies.
Pracuje sa na zjednodušení implementácie štrukturálnych fondov EÚ a na zlepšení koordinácie so sociálnymi politikami.
FIGHTING POVERTY AND SOCIAL EXCLUSION
BOJ PROTI CHUDOBE A SOCIÁLNEMU VYLÚČENIU
As shown in the SOCIAL SITUATION IN NUMBERS box, a noticeable proportion of the EU population lives below the poverty threshold 1. This number ranges from 10% in the Czech Republic and the Netherlands to 21% in Latvia.
Údaje v rámčeku SOCIÁLNA SITUÁCIA V ČÍSLACH ukazujú, že značný podiel populácie EÚ žije pod hranicou chudoby.1 Toto číslo sa pohybuje od 10 % v Českej republike a Holandsku do 21 % v Lotyšsku.
What is more, children and the elderly face an even higher poverty risk, at 19%.
Ešte väčšie riziko chudoby však hrozí deťom a starším ľuďom – až 19 %.
Vigilance is needed as new risk groups – e.g. young workers and labour market entrants – as well as new risks, may emerge.
Je potrebná zvýšená opatrnosť, keďže sa môžu objaviť nové rizikové skupiny, napríklad mladí pracovníci a noví účastníci pracovného trhu, ako aj nové riziká.
SOCIAL SITUATION IN NUMBERS: 16% of Europeans, or 79 million people, were at risk of poverty in 2007
SOCIÁLNA SITUÁCIA V ČÍSLACH: 16 % Európanom, t. j. 79 miliónom ľudí, hrozila v roku 2007 chudoba
At-risk-of poverty rate in the EU (%, 2007)
Miera rizika chudoby v EÚ (v %, r. 2007)
Value of thresholds for a single household (right axis)At-risk-of-poverty rate (left axis) ds
Prahové hodnoty na jednu domácnosť (pravá os)Miera rizika chudoby (ľavá os)
9000 o o tal population
9000 do c h kú p nej s ily ej populácie v
Source: EU-SILC (2007); income year 2006; except for UK (income year 2006) and for IE (moving income reference period 2005-06); RO: National Household Budget Survey 2006.
Zdroj: EU-SILC (2007); fiškálny rok 2006; okrem Spojeného kráľovstva (fiškálny rok 2006) a Írska (pohyblivé fiškálne referenčné obdobie 2005 – 2006); Rumunsko: Národný prieskum rozpočtu domácností za rok 2006.
This defined as 60% of the national median equivalised disposable income, after social transfers.
Príjem definovaný ako 60 % národného priemerného čistého príjmu po pripočítaní sociálnych dávok.
Helping children out of poverty
Riešenie detskej chudoby
The proportion of children at risk of poverty in the EU has not fallen since 2000.
Podiel detí v EÚ, ktorým hrozí riziko chudoby, neklesol od roku 2000.
Tackling child poverty and breaking the transmission of disadvantage between generations has been a significant concern since the launch of the social inclusion process.
Riešenie detskej chudoby a prelomenie prenosu znevýhodnenia z jednej generácie na druhú predstavuje závažný problém od začatia procesu sociálneho začlenenia.
The issue has increasingly been singled out as a key priority for Member States.
Riešenie tohto problému bolo stanovené ako kľúčová priorita členských štátov.
In 2006, the March European Council asked the EU-27 to take decisive steps to eradicate poverty among children.
V roku 2006 bolo na marcovom zasadaní Európskej rady 27 členských štátov EÚ požiadaných o prijatie rozhodujúcich krokov na odstránenie detskej chudoby.
Many have taken this invitation to heart.
Mnohé z nich sa k tejto žiadosti postavili veľmi zodpovedne.
Indeed, most countries which made the issue a priority are now planning to reinforce their strategies and follow a more multidimensional and integrated approach.
Väčšina krajín, ktoré určili tento problém ako svoju prioritu, v súčasnosti plánuje posilnenie stratégií a uplatňuje viacdimenzionálny a integrovaný prístup.
A boost must be given to Member States’ efforts to implement comprehensive strategies against poverty and social exclusion of children, including accessible and affordable quality childcare.
Je nutné podporiť úsilie členských štátov o realizáciu komplexných stratégií proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu detí, ako aj o zabezpečenie prístupu k dostupnej kvalitnej starostlivosti o deti.
22 countries have set targets relating to child poverty, 16 of them using EU-agreed indicators.
Ciele týkajúce sa detskej chudoby stanovilo 22 krajín, pričom 16 z nich použilo ukazovatele odsúhlasené na úrovni EÚ.
A few have also set intermediate targets for their specific challenges (jobless households, families most at risk, intensity of poverty, childcare).
Niektoré tiež určili prechodné ciele týkajúce sa špecifických problémov (domácnosti bez práce, najohrozenejšie rodiny, stupeň chudoby, starostlivosť o deti).
In addition, greater attention is generally given to children and families in the overall design of social inclusion policies, notably in the context of active inclusion policies.
Vo všeobecnosti sa okrem toho viac pozornosti venuje deťom a rodinám v rámci celkových koncepcií politík sociálneho začlenenia, predovšetkým v kontexte politík aktívneho začlenenia.
Many have ‘mainstreamed’ child poverty in this way in areas such as minimum income and wages, reconciliation of work and family life and family-friendly services.
Mnohé krajiny týmto spôsobom začlenili problém detskej chudoby do oblastí, ako sú minimálny príjem a mzda, zosúladenie práce a rodinného života a služby pre rodiny.
Promoting the social inclusion of Roma
Presadzovanie sociálneho začlenenia Rómov
Roma throughout Europe tend to face a range of disadvantages, making them extremely vulnerable to social exclusion and poverty.
Rómovia v celej Európe čelia rôznym formám znevýhodňovania, čím sa stávajú mimoriadne zraniteľnými voči sociálnemu vylúčeniu a chudobe.
Accordingly, the Member States with a sizable Roma minority have given more coverage to this question and in general there is a better understanding of the challenges involved.
Členské štáty s väčšími rómskymi menšinami preto venujú tejto otázke viac pozornosti. Vo všeobecnosti v týchto štátoch existuje lepšie pochopenie súvisiacich problémov.
In particular, the issues to be tackled include desegregation, access to employment, addressing educational disadvantage, and improved access to basic services such as housing and healthcare.
Problémy, ktoré je nutné riešiť, zahŕňajú predovšetkým desegregáciu, prístup k zamestnaniu, odstránenie znevýhodnenia vo vzdelávaní a zlepšenie prístupu k základným službám ako bývanie a zdravotná starostlivosť.
However, there is a need for a comprehensive policy framework, together with more data and a more extensive and reliable knowledge base.
Je však potrebný komplexný rámec politiky, ako aj viac údajov a rozsiahlejšia a spoľahlivá poznatková základňa.
Active inclusion
Aktívne začlenenie
Combating social exclusion means promoting the inclusion of vulnerable groups and tackling discrimination in all spheres of life, including on the job market.
Boj proti sociálnemu vylúčeniu znamená presadzovanie začlenenia zraniteľných skupín a odstraňovanie diskriminácie vo všetkých oblastiach života vrátane pracovného trhu.
‘Active inclusion’ strategies have an important part to play, to make sure that social policies mobilise people who are capable of working while providing a decent standard of living to those who are and will remain outside the labour market.
Stratégie aktívneho začlenenia zohrávajú dôležitú úlohu tým, že zabezpečujú, aby sociálne politiky mobilizovali ľudí, ktorí sú schopní pracovať, a súčasne poskytujú dôstojnú životnú úroveň ľuďom, ktorí sú a aj zostanú mimo pracovného trhu.
Active inclusion, simultaneously promoting inclusive labour markets, ensuring adequate income and access to quality services, is a priority for most Member States.
Aktívne začlenenie, ktoré súčasne podporuje inkluzívne trhy práce a zaisťuje tak primeraný príjem a prístup ku kvalitným službám, je prioritou väčšiny členských štátov.
However, the various aspects are dealt with separately in most cases, whereas most disadvantaged people suffer from multiple disadvantages and integrated responses are essential.
Vo väčšine prípadov sa však k jednotlivým aspektom pristupuje samostatne, hoci väčšina znevýhodnených ľudí trpí viacerými znevýhodneniami. Je preto nevyhnutný integrovaný prístup.
Several countries have taken steps to ensure that the purchasing power of minimum income beneficiaries is maintained, But it remains essential, for example, to design better links between out-of-work benefits and inwork support, in order to create the right incentives, while at the same time ensuring adequate income support and prevent inwork poverty, and foster lasting labour market inclusion.
Viacero krajín podniklo kroky na udržanie kúpyschopnosti ľudí s minimálnymi príjmami. S cieľom vytvoriť správne stimuly zaistením primeranej podpory príjmov a predchádzaním chudobe pracujúcich má však aj naďalej zásadný význam napríklad vypracovanie lepšieho prepojenia podpory v nezamestnanosti s podporou zamestnanosti, ako aj podpora trvalého začlenenia na pracovný trh.
Another group that tends to face social disadvantages are immigrants.
Ďalšou skupinou, ktorá často čelí sociálnemu znevýhodneniu, sú prisťahovalci.
Indeed, significant gaps persist between this group and the majority population in terms of poverty, income, health, employment, unemployment, education and early school-leaving.
Medzi touto skupinou a väčšinou populácie stále existujú významné rozdiely v oblasti chudoby, príjmov, zdravia, zamestnanosti, nezamestnanosti, vzdelania a predčasného ukončenia školskej dochádzky.
As such, the Member States give priority to improving the inclusion of migrants.
Členské štáty sa preto prednostne zaoberajú zlepšovaním začlenenia migrantov.
Increasingly adopting a holistic approach, they are focusing more on getting both migrants and the host society involved in the process, and several are working to create synergies between inclusion policies and antidiscrimination measures.
Čoraz viac uplatňujú holistický prístup a sústreďujú sa na to, aby do procesu zapojili aj migrantov, aj hostiteľskú spoločnosť. Viacero štátov sa tiež usiluje o dosiahnutie súčinnosti medzi politikami začlenenia a antidiskriminačnými opatreniami.
But still the issue needs to be given increased attention.
Problému je však naďalej potrebné venovať zvýšenú pozornosť.
Disabled people
Zdravotne postihnutí ľudia
With an estimated 50 million European citizens or more having some form of disability2, the inclusion of these citizens continues to be addressed.
Viac ako 50 miliónov občanov Európy trpí nejakou formou postihnutia,2 preto sa ich začlenenie naďalej rieši.
Economic inactivity and insuf-fi ficient income support are commonly seen as underlying disabled people’s poverty, yet quantitative evidence is scarce.
Ako hlavné príčiny chudoby zdravotne postihnutých ľudí sa uvádzajú ekonomická neaktivita a nedostatočná podpora príjmov, existuje však málo kvantitatívnych dôkazov.
Member States are focusing on integrating disabled people into the labour market, and eliminating barriers to education and lifelong learning, for example.
Členské štáty sa sústreďujú na integráciu zdravotne postihnutých ľudí na pracovný trh a na odstraňovanie bariér napríklad v štúdiu a celoživotnom vzdelávaní.
Few, however, are giving priority to eliminating structural obstacles to full participation in society.
Málo z nich sa však prednostne venuje odstraňovaniu štrukturálnych prekážok plnej účasti v spoločnosti.
There is further scope for giving more attention to disabled people in policy design across different areas (disability mainstreaming).
Pri vypracúvaní politík v rôznych oblastiach je preto zdravotne postihnutým ľuďom nutné venovať viac pozornosti (začlenenie zdravotného postihnutia do politík).
Tackling homelessness
Riešenie bezdomovectva