natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2004.
Luxemburgsko: Úrad pre vydávanie úradných publikácií Európskych spoločenstiev, 2004.
© European Communities, 2004Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Európske spoločenstvá 2004Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
Draft Constitutionfor Europeprepared by the European Convention(*
Návrh Zmluvy zakladajúcej Ústavu pre Európuvypracovan˘Európskym konventom (*
Presentation to citizens
Súhrnn˘ prehºad pre obãana
(*) This text was produced as a document for information purposes only. It does not necessarily reflect the views of the European institutions.
(*) Tento dokument bol vytvorený ako informačný materiál a nemusí sa stotožňovať so stanoviskom európskych inštitúcií.
It is based on the draft Constitution as it was presented to the Thessaloniki European Council on 20 June 2003.
Dokument sa zakladá na návrhu, ktorý bol predstavený na zasadnutí Európskej rady v Solúne 20. júna 2003.
Origin and development of the draft Constitution
Zrod a vypracovanie návrhu Ústavy
What does the draft Constitution look like?
Ako vyzerá návrh Ústavy?
A Constitution for the citizens of Europe3.1 The Union’s values and objectives3.2 European citizenship and fundamental rights3.2.1 European citizenship3.2.2 Fundamental rights3.3 Who does what in the Union?
Ústava pre obãanov Európy3.1 Hodnoty a ciele Únie3.2 Európske občianstvo a základné práva3.2.1 Európske obãianstvo3.2.2 Základné práva3.3 Kto robí čo v Únii?
Clarification of powers3.4 The principle of subsidiarity: ensuring the proper exercise of powers3.5 A legitimate and democratic Union3.6 Belonging to the Union
Jasné rozdelenie právomocí3.4 Princíp subsidiarity: záruka správneho uplatňovania právomocí3.5 Legitímna a demokratická Únia3.6 Patriť do Únie
The institutions and the European project4.1 The Union’s institutional framework
In‰titúcie a európsky projekt4.1 Inštitucionálny rámec Únie4.1.1 Európsky parlament
The European Parliament The European Council The Council of Ministers The European Commission The Foreign Affairs Minister The Court of Justice The European Central Bank (ECB)The Court of Auditors The Committee of the Regions The Economic and Social Committee
Európska rada Rada ministrov Európska komisia Minister zahraniãn˘ch vecí Súdny dvor Európska centrálna banka (ECB)Dvor audítorov V˘bor regiónov Hospodársky a sociálny v˘bor
The Union’s external action
Vonkaj‰ie pôsobenie Únie
An area of freedom, security and justice
Priestor slobody, bezpeãnosti a spravodlivosti
The Union’s other policies: what the Constitution contributes
Ostatné politiky Únie: prínos Ústavy
Entry into force and review of the Constitution
Nadobudnutie úãinnosti a revízia Ústavy
What will happen after the Convention?
âo bude nasledovaÈ po Konvente?
Treaties regularly revised
Pravidelne revidované zmluvy
The history of the European Union has over the past 15 years been marked by aseries of changes to the European treaties. Each one was prepared by an Intergovernmental Conference (IGC) bringing together over a period of monthsthe representatives of the governments of the Member States.
Za posledných pätnásť rokov prešli európske zmluvy podstatnými zmenami.Každá zmena bola pripravovaná medzivládnou konferenciou (MVK), ktorá vždyna pár mesiacov zjednotila predstaviteľov vlád členských štátov.
The Commissionalso took part in the work of the IGCs, and the European Parliament was alsoinvolved.
Na prácimedzivládnej konferencie sa zúčastnila aj Komisia spolu s Európskymparlamentom.
The Single European Act, signed in February 1986, enabled the Union to createthe single market and establish on its territory the freedom of movement ofpeople, goods, services and capital, from which the business sector and thepeople of Europe now benefit.
Jednotný európsky akt, podpísaný vo februári 1968, umožnil Únii vznikjednotného trhu a voľný pohyb osôb, tovaru, služieb a kapitálu na svojom území,z čoho má dnes výhodu obchodný sektor aj občania Európy.
The Maastricht Treaty, signed six years later, enabled the Union to moveforward in a number of areas: the introduction of a single currency, a commonforeign policy, cooperation in the area of justice and internal affairs.
Maastrichtská zmluva, ktorá bola podpísaná o šesť rokov neskôr, umožnila Únii napredovanie vo viacerých oblastiach: zavedenie jednotnej meny, spoločnázahraničná politika a spolupráca v oblasti spravodlivosti a vo vnútornýchzáležitostiach.
After Maastricht, however, the further development of the European politicalunion seemed to lose its momentum.
Zdá sa však, že po Maastrichtskej zmluve sa vývoj Európskej politickej Potreba inštitucionálnejúnie spomalil.
The two IGCs which led to the signature ofthe Amsterdam (1997) and Nice (2001)Treaties, even though moderatelysuccessful, were characterised by a weaker political resolve and manyinstitutional questions, capitally important though they were on the eve of the Union’s enlargement, remained unanswered (how to ensure the smooth runningof a Union of 25 or more Member States, how to guarantee the legitimacy of theinstitutions representing the states and the people of Europe).
Ďalšie dve medzivládne konferencie vyústili do podpisureformy kvôli Amsterdamskej zmluvy (1997)a Zmluvy z Nice (2001), ktoré síce dosiahlirozširovaniu Únieurčitý pokrok, boli však poznačené slabou politickou vôľou a mnohoinštitucionálnych otázok zásadného významu, hlavne v súvislosti s rozširovaním EÚ, zostalo nezodpovedaných(napr. ako zabezpečiť plynulý beh Únie, ktorápozostáva z` 25 členských štátov, ako zabezpečiť legitimitu inštitúcií, ktoréreprezentujú európske štáty a občanov).
When in December 2000, the heads of state and government of the 15 Member States, meeting in Nice, reached an agreement on the revision of the Treaties,they felt the need to pursue the institutional reform which many deemed tootimidly expressed in the Treaty of Nice.
Vdecembri sa šéfovia vlád aštátov pätnástich členských štátov na stretnutí Impulz Európskej rady v Nice v decembri 2000 rozhodli revidovať zmluvy apokračovať vinštitucio-v Nicenálnej reforme, ktorá bola podľa mnohých len veľmi opatrne stelesnená v Zmluve z Nice.
The European Council accordinglyinstituted a broader and more comprehensive debate on the future of the Union with a view to fresh revision of the Treaties.
V nadväznosti na to Európska rada otvorila širšiu a hlbšiu debatuo budúcnosti Únie s cieľom nanovo revidovať zmluvy.
Laeken Declaration
Deklarácia z Laekenu
A year after Nice, the European Council met in Laekenand on 15 December2001 adopted the Declaration on the future of the European Union,committingthe Union to becoming more democratic, more transparent and more effective,and to paving the way for a Constitution in response to the expectations of thepeople of Europe.
Rok po stretnutí v Nice prijala Európska rada v Laekene Deklaráciu obudúcnosti Európskej únie, ktorá zaväzuje Európsku úniu zvýšiť demokraciu,transparentnosť, efektivitu a otvoriť cestu Ústave, ktorá bude zohľadňovaťočakávania občanov Európy.
The Convention: The methodused so far to review the Treaties has come in for much criticism.a new more open and European integration is a matter for all our citizens.
Metóda revidovania zmlúv, ktorá sa dosiaľ používala, bola ostro kritizovaná.Európska integrácia je vecou všetkých občanov.
The major stages in its deve-more transparent method lopment can no longer be decided at Intergovernmental Conferences heldof revising the Treatiesbehind closed doors and involving only the leaders of the governments of the Member States.
O dôležitých krokoch užnemožno rozhodovať na fórach medzivládnych konferencií za zatvorenýmidverami, kde sú prítomní len predstavitelia vlád členských štátov.
In order to prepare the next IGC in as transparent and as wideranging a way as possible, the European Council therefore decided to convenea Conventionbringing together the main stakeholders in the debate: representatives of the governments of the 15 Member States and the 13 candidatecountries, representatives of their national parliaments, representatives of the European Parliament and of the European Commission, 13 observers from the Committee of the Regions and the Economic and Social Committee, plusrepresentatives of the European social partners and the European Ombudsman.The Convention method has made it possible for the first time for all Europeanand national viewpoints to be expressed in a broad, open and transparent debate.
Európska rada v snahe dosiahnuť čo najtransparentnejšiu a najrozsiahlejšiu medzivládnukonferenciu zvolala Konvent, ktorý združoval hlavných aktérov debaty:predstaviteľov vlád 15 členských štátov a 13 kandidátskych krajín, predstaviteľovich národných parlamentov, predstaviteľov Európskeho parlamentu a Európskejkomisie, 13 pozorovateľov z Výboru regiónov a Hospodárskeho a sociálnehovýboru, ako i predstaviteľov európskych sociálnych partnerov a európskeho Ombudsmana. Vďaka metóde Konventu sa tak do veľkej, otvorenej atransparentnej debaty mohli po prvýkrát zapojiť európske i národné stanoviská.
Mandate of the Convention: The mandateof the 105 members of the Convention and their alternates, underto provide a response the chairmanship of Mr Giscard d’Estaing, was established by the Laekento various questions European Council.
Európska rada v Laekene udelila členom Konventu mandátpre 105 členov a ichzástupcov, ako i predsedajúcemu Giscardovi d’Estaing.
The aim was to examine the essential questions raised by theon the future of Europefuture development of the Union, and to seek out responses to be presented ina document which will be used as the starting point for the negotiations of the IGC, which will, as set out in the Treaty on European Union, take the finaldecisions.
Cieľom Konventu boloskúmať základné otázky týkajúce sa budúceho vývoja Únie a odpovede zhrnúťdo dokumentu, z ktorého sa bude vychádzať pri rokovaniach na medzivládnejkonferencii, ktorá prijme záverečné rozhodnutia podľa postupu definovaného v Zmluve o Európskej únii.
Certain issues had been identified by the Laeken European Council.How to ensure better distribution of the Union’s powers, how to simplify theinstruments whereby the Union takes action, how to provide better guaranteesof democracy, transparency and effectiveness in the European Union, how tosimplify the current Treaties, and whether this simplification could pave the wayfor the adoption of a European Constitution.
Niektoré otázky definovala Európska rada v Laekene:ako zabezpečiť lepšie rozdelenie kompetencií, ako zjednodušiť nástroje pri zachovaní akcieschopnosti Únie, ako lepšie zaručiť demokraciu,transparentnosť a efektivitu v Európskej únii, ako zjednodušiť súčasnú Zmluvua či zjednodušenie zmlúv povedie k európskej Ústave.
In order to guide the debates of the Convention a Praesidiumwas set up,composed of twelve leading personalities: the Chairman, Mr Giscard d’Estaingand two Vice-Chairmen, Messrs Amato and Dehaene, representatives of thegovernments of the three Member States which held the Presidency of the Council during the Convention, two representatives of the national parliaments,two representatives of the European Parliament and two representatives of the Commission (Messrs Barnier and Vitorino).
Organizácia práce Konventu:Vedením diskusií bolo poverené predsedníctvo Konventu, ktoré bolo zostavené predseda Giscard d'Estaing,z dvanástich vedúcich osobností: predseda Giscard d'Estaing, dvaja podpred-prezídium poverené sedovia Amato a Dehaene, predstavitelia vlád troch členských štátov, ktoréjeho vedením predsedali Rade počas trvania Konventu, dvaja predstavitelia Európskehoparlamentu a dvaja zástupcovia z Komisie (Barnier a Vitorino).
In addition, the representative of the Slovene parliament was invited to take part in the meetings.
Na tieto stretnutiabol prizvaný aj zástupca slovinského parlamentu.
Plenary sessions andworking groups
Plenárne zasadnutia apracovné skupiny
The first session of the Convention was held on 28 February 2002.
Prvé zasadnutie Konventu sa konalo 28. februára 2002.
The Convention met over a period of 15 months in plenary sessionslasting two orthree days and involving one or two meetings monthly in the premises of the European Parliament in Brussels.
Konvent sa schádzalpätnásť mesiacov na plenárnych zasadnutiach, ktoré sa uskutočňovali jedenalebo dvakrát do mesiaca v trvaní dvoch až troch dní v priestoroch Európskehoparlamentu v Bruseli.
In parallel with the Convention’s plenarysessions, work was also organised within working groupsor think tanks, eachchaired by a member of the Praesidium and focusing on a series of specific topics.
Okrem plenárnych zasadnutí sa paralelne konali aj rokovaniapracovných skupínalebo think-tankov, ktoré vždy viedol niekto z predsedníctva Konventu. Pracovné skupiny sa zaoberali konkrétnymi otázkami a problémami.
In the interests of transparency, a Convention Internet site(http://european-convention.eu.int) published the contributions of the members of the Convention,the proceedings of the debates and the draft texts debated.
V záujme transparentnosti Konvent zverejnil príspevky svojich členov, ako Internetová lokalita aj priebeh debát a návrhy diskutovaných textov v internetovej lokalite(http://european-convention.eu.int).
Civil society forum
Fórum občianskejspoločnosti
In order to further widen the debates and involve all the people of Europe, aplenary session of the Convention was devoted to listening to civil society.Contact groups, along the lines of the working groups, also enabled theorganisations of civil society to put forward their points of view.
V snahe rozšíriť debatu a zapojiť do nej čo najširšie vrstvy občanov Európy saplenárne zasadnutie Konventu venovalo aj vypočutiu postojov občianskejspoločnosti. Kontaktné skupiny, ktoré vznikli pri pracovných skupinách,umožňovali organizáciám občianskej spoločnosti vyjadriť svoje názory.
A forum was opened for these organisations (social partners, business circles,NGO’s, academic world, etc.) which thus had the opportunity to post on adedicated Internet site (http://europa.eu.int/futurum/forum_convention) theircontributions to the debate on the future of the Union.
Pre tieto organizácie (sociálni partneri, obchodné kruhy, MVO, akademickékruhy, atď.) sa otvorilo fórum, ktoré im umožnilo na určenej internetovej lokalite (http://europa.eu.int/futurum/forum_convention) zverejniť svoje príspevky dodebaty o budúcnosti Európskej únie.
The Futurum site (http://europa.eu.int/futurum) has continued to publish alldocuments and links related to the debate on the future of the European Union.
V lokalite Futurum (http://europa.eu.int/futurum) sa naďalej zverejňujú všetkydokumenty a prepojenia rôzneho pôvodu, ktoré sa týkajú debaty o budúcnosti Európskej únie.
After over a year of debates, the Convention reached a consensusto forward adraft Constitution to the European Council.
Po viac ako rok trvajúcich debatách dospel Konvent ku konsenzu postúpiť návrh Ústavy Európskej rade.
Mr Giscard d’Estaing accordingly submitted the results of the work of the Convention to the Thessaloniki European Councilon 20 June 2003.
Na základe toho predseda Giscard d'Estaing predložil výsledky Konventu nazasadnutí Európskej rady v Solúne20. júna 2003.
Convention consensus to submit a draft Constitution in preparation for the Intergovernmental Conference
Návrh textu, ktorý zostavil Konvent, bude slúžiť ako východisko pre prácumedzivládnej konferencie, kde sa zídu predstavitelia vlád, Európskej komisie a Európskeho parlamentu.
The text submitted by the Convention is a draft to serve as the basis for the workof the Intergovernmental Conferencewhich will bring together the representatives of the governments and the European Commission and the European Parliament, starting in October 2003, prior to taking the final decisions.
Na pôde medzivládnej konferencie, ktorá sa otvorízačiatkom októbra 2003, sa má dospieť k záverečným rozhodnutiam.
A single text: The draft Constitution puts forward a single textto replace all the existingthe European Constitution Treaties in the interests of readability and clarity.
Jediný text: Návrh ústavy predstavuje jeden celistvý text, ktorý nahrádza existujúce zmluvy,Ústava pre Európu aby sa dosiahla lepšia čitateľnosť a jasnosť.
Four parts:
Štyri časti
It consists of four parts.
Návrh je rozdelený do štyroch častí:
I. The Constitution’sfundamental provisions
I. Definícia a ciele Únie
Part I contains the provisions which define the Union, its objectives,its powers,its decision-making proceduresand its institutions.
Prvá časť obsahuje ustanovenia, ktoré definujú Úniu, jej ciele, kompetencie,rozhodovacie postupy ainštitúcie.
Charter of The Charter of Fundamental Rights,solemnly proclaimed at the Nice European Fundamental Rights Council in December 2000, has been incorporated into the draft European Constitution as Part II.
Charta základných práv Charta základných práv, ktorá bola slávnostne vyhlásená na zasadnutí Európskej rady v Nice v roku 2000, bola včlenená do návrhu Ústavy pre Európua tvorí časť II.
Part III of the draft Constitution focuses on the Union’s policiesand actions andincorporates many of the provisions of the current Treaties.
Časť IIIsa v Ústave venuje politikám a činnostiam Únie a obsahuje aj mnohoustanovení zo súčasných zmlúv.
The final clauses
Záverečné ustanovenia
Part IV contains the final clauses, including the procedures for adopting andreviewingthis Constitution.
Časť IV obsahuje záverečné ustanovenia vrátane definície procedúr na prijatiea revíziutejto Ústavy.
A Constitution for the citizens of Europe
Ústava pre obãanov Európy
The Union’s values and objectives
Hodnoty a ciele Únie
A Union of peoples and states
Únia občanov a štátov
The draft European Constitutionestablishes the European Union, a union ofthe peoples and States of Europe.
Návrh Ústavy pre Európu ustanovuje Európsku úniu,úniuobčanov a štátov Európy.
This Union is open to all European stateswhich respect its values and undertake to promote them jointly.
Táto Únia je otvorená všetkým európskym štátom, ktoré rešpektujú aspoločne presadzujú jej hodnoty.
The draft Constitution sets out the values on which the Union is based: respectfor human dignity, freedom, democracy, equality, the rule of law, and respectforhuman rights. These values are common to the Member States in a societycharacterised by pluralism, tolerance, justice, solidarity andnon-discrimination.
Návrh Ústavy vytyčuje hodnoty, na ktorých je založená Európska únia:rešpektovanie ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právnehoštátu, ako i rešpektovanieľudských práv.Tieto hodnoty sú spoločné prečlenské štáty a v spoločnosti sa charakterizujú ako pluralita, tolerancia,spravodlivosť, solidaritaa neprípustnosť diskriminácie.
Fundamental freedomsand non-discrimination
Základné slobody aneprípustnosťdiskriminácie
Freedom of movement for people, goods, services and capital,and thefreedom of establishment,are guaranteed by the Union throughout its territory.The Constitution prohibits all discriminationon grounds of nationality.
Voľný pohyb osôb, tovarov, služieb a kapitálu iprávo usadiť sa sú zaručenéna celom územní Únie. Ústava zakazuje akúkoľvekdiskrimináciu na základeštátnej príslušnosti.
The aim of the Union is to promote peace, its values and the well-being of itspeople.It offers its citizens an area of freedom, security and justice, and a singlemarket in which competition is free and undistorted.
Cieľom Únie je presadzovať mier, svoje hodnoty ablaho svojich ľudí. Úniaponúka svojim občanom priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti ajednotný trh so slobodnou a nenarúšanou hospodárskou súťažou.
It works for a Europe ofsustainable developmentbased on balanced economic growth, a highlycompetitive social market economy, a high level of protection and improvementof the quality of the environment.
Únia takumožňuje trvalo udržateľný rozvojv Európe, ktorý je založený na rovnomernomhospodárskom raste, sociálnom hospodárstve vysoko konkurenčného trhu,zvyšovaní úrovne ochrany a kvality životného prostredia.
It fosters scientific and technical progress.Ittakes action to stem exclusion and discriminationand promotes justice andsocial protection, gender equality, inter-generational solidarityandprotection of children’s rights.The Union promotes economic, social andterritorial cohesion and solidaritybetween its Member States.
Podporuje vedecký atechnický pokrok. Bojuje proti vylúčeniu zo spoločnosti a diskrimináciiapresadzuje spravodlivosť a sociálnu ochranu, rovnoprávnosť pohlaví, solidaritumedzi generáciami a ochranu práv detí.
Instruments to serve the Union’s objectives
Únia podporuje hospodársku, sociálnua teritoriálnu súdržnosť medzi členskými štátmi.
In order to attain these objectives, the Union has certain powerswhich areconferred upon it in the Constitution by the Member States.
Na dosiahnutie týchto cieľov udeľuje Ústava Únii určité kompetencie.
These powers areexercised using the Community methodand specific instruments within asingle institutional framework.
Tieto Nástroje, ktoré slúžia nakompetencie sa uplatňujú prostredníctvom komunitárnej metódya v rámci dosiahnutie cieľov Úniejednotného inštitucionálneho rámcasa využívajú špecifické nástroje.
The Union and the Member States
Únia a členské štáty
The Union respects the national identityof its Member States, including withregard to local and regional autonomy.
Únia rešpektuje národnú identitučlenských štátov, nevynímajúc miestnu aregionálnu autonómnosť.
It respects the essential functions ofthe State,including those for ensuring territorial integrity, maintaining law andorder and safeguarding internal security.
Rešpektuje základné funkcie štátu, vrátane zaručeniateritoriálnej integrity, udržania poriadku a ochrany vnútornej bezpečnosti.
By virtue of the principle of sincerecooperation, the Union and its Member States, in full mutual respect, assisteach other in pursuing the tasks stemming from the Constitution.
Na základe princípu lojálnej spoluprácesa Únia a členské štáty navzájomrešpektujú, pomáhajú si pri napĺňaní úloh, ktoré vyplývajú z Ústavy.
The Member States help the Union to fulfil its mission and refrain from any measures whichwould jeopardise the attainment of the objectives set out in the Constitution.
Členské štátypomáhajú Únii pri plnení svojho poslania a prijímajú len také opatrenia, ktorénijakým spôsobom neohrozujú dosiahnutie cieľov definovaných v Ústave.
The Union and The Union has a legal personalityto assert and uphold its values and intereststhe rest of the worldin the international arena.
Únia má právnu subjektivitu, čo jej umožňuje uplatňovať a podporovať svojehodnoty a záujmy na medzinárodnej scéne.
It contributes to peace, security, the sustainabledevelopmentof our planet, solidarity and mutual respectamong peoples, freeand fair trade,eradication of povertyand protection of human rights,and inparticular children’s rights, and respect for and consolidation of international law.
Prispieva k mieru, bezpečnosti,trvalo udržateľnému rozvojunašej planéty, solidarite a vzájomnémuporozumeniumedzi ľuďmi, voľnému a poctivému obchodu,odstraňovaniuchudoby, ochrane ľudských práv a hlavne práv detí. Únia rešpektuje a rozvíjamedzinárodné právo.
European citizenship and fundamental rights
Európske obãianstvo a základné práva
3.2.1European citizenship
3.2.1Európske občianstvo