natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Average inflation was below 2% in Denmark, Malta, Slovakia and Sweden in 2007, but picked up also in these countries towards the yearend owing primarily to increasing import prices for food and energy.
Vo väčšine ostatných členských štátov EÚ nepatriacich do eurozóny dosiahla inflácia úroveň blízku alebo mierne vyššiu ako priemer za eurozónu (od 0,7 % do 3,0 %), avšak aj v týchto krajinách sa ku koncu roka zvýšila, predovšetkým z dôvodu rastúcich dovozných cien potravín a energií.
The upward trend in inflation in the noneuro area EU Member States in 2007 was partly attributable to a significant increase in energy and food prices.
Stúpajúci trend inflácie v roku 2007 v členských štátoch EÚ nepatriacich do eurozóny možno čiastočne pripísať výraznému zvýšeniu cien energií a potravín.
In addition, rapid growth in domestic demand in the majority of the countries contributed to underlyinginfl ationary pressures.
Okrem toho k inflačným tlakom vo väčšine krajín prispieval rýchly rast domáceho dopytu.
Along with the stronger economic activity, the labour market situation continued to improve in 2007 in most noneuro area EU Member States.
Spolu so silnejšou hospodárskou aktivitou pokračovalo v roku 2007 vo väčšine členských štátov EÚ nepatriacich do eurozóny zlepšovanie situácie na trhu práce.
Unemployment rates continued their decline, mainly as a result of strong employment growth.
Miery nezamestnanosti naďalej klesali, hlavne v dôsledku výrazného rastu zamestnanosti.
Labour market conditions tightened further in many countries, particularly in the Baltic States, Denmark and the United Kingdom.
Podmienky na trhu práce sa vyostrili v mnohých krajinách, osobitne v pobaltských štátoch, Dánsku a Spojenom kráľovstve.
International labour flows continued to affect the labour supply of many countries.
Ponuku pracovnej sily v mnohých krajinách aj naďalej ovplyvňovala zahraničná pracovná migrácia.
Bulgaria, Latvia, Lithuania, Poland and Romania appear to have experienced particularly large labour outflows in recent years.
Osobitne výrazný odlev pracovnej sily v posledných rokoch zaznamenali najmä Bulharsko, Lotyšsko, Litva a Rumunsko.
This was also the case in Estonia in 2007.
Za rok 2007 to bolo aj v prípade Estónska.
These outflows have contributed to skill shortages and bottlenecks in several sectors of the countries’ economies, thereby increasing wage pressures.
Tento odlev prispel k nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily a pracovnej sily ako takej vo viacerých sektoroch národného hospodárstva uvedených krajín, čím sa zvýšili mzdové tlaky.
By contrast, the Czech Republic, Denmark, Cyprus, Hungary, Malta, Slovakia, Sweden and the United Kingdom have experienced net positive migration flows. flows.
Naopak, Česká republika, Dánsko, Cyprus, Maďarsko, Malta, Slovensko, Švédsko a Spojené kráľovstvo zaznamenali čisté pozitívne migračné toky.
PRICE DEVELOPMENTSHICP inflation increased significantly in many noneuro area EU Member States in 2007 (see Table 7).
Tabuľka 7 Inflácia HICP v členských štátoch EÚ nepatriacich do eurozóny a v eurozóne
1) The EU11 aggregate refers to the 11 countries that joined the EU on 1 May 2004 and 1 January 2007 (with the exception of Slovenia).
1) Agregát EÚ-11 zahŕňa údaje za jedenásť krajín, ktoré pristúpili do EÚ 1. mája 2004 a 1. januára 2007 (okrem Slovinska).
measures). By contrast, the fiscal stance in a number of countries was even loosened in a procyclical way, despite strong output growth.
pozitívnu zmenu v cyklicky upravenom rozpočtovom salde minimálne o 0,5 % HDP v rokoch 2006 a 2007 (očistené o jednorazové a iné dočasné opatrenia).
At the end of 2007 the Czech Republic, Hungary, Poland and Slovakia were subject to excessive deficit procedures.
Česká republika, Maďarsko, Poľsko a Slovensko podliehali koncom roka 2007 postupom pri nadmernom deficite.
According to the 2007-08 updates of the convergence programmes, the deficit ratio decreased in all of these countries in 2007 except in the case of the Czech Republic.
Podľa ich aktualizovaných konvergenčných programov z rokov 2007 – 2008 sa pomer fiškálneho deficitu k HDP v roku 2007 vo všetkých týchto krajinách okrem Českej republiky znížil.
However, the Czech Ministry of Finance announced in January 2008 that the 2007 deficit is estimated at only 1.9% of GDP, instead of the 3.4% of GDP stated in the convergence programme.
České ministerstvo financií však v januári 2008 oznámilo, že fiškálny deficit za rok 2007 sa odhaduje iba 1,9 % HDP, namiesto 3,4 % HDP uvedených v konvergenčnom programe.
Only in the case of Slovakia did the convergence programme point to a return of the deficit ratio to below the reference value of 3% of GDP in 2007.
Iba v prípade Slovenska konvergenčný program uviedol, že pomer deficitu sa v roku 2007 vráti pod referenčnú hodnotu 3 % HDP.
with strong private consumption growth fuelled by strong credit growth on the back of negative real interest rates and substantial capital inflows.
Inflačné tlaky okrem toho ďalej zvyšoval silný domáci dopyt, a to najmä v krajinách s vysokým rastom súkromnej spotreby živeným rýchlym rastom úverov, negatívnymi reálnymi úrokovými mierami a významným prílevom kapitálu.
Inflationary pressures also resulted from strong wage growth in many countries, as labour market conditions tightened further.
Inflačné tlaky taktiež vyplývali z vysokého rastu miezd v mnohých krajinách, ktorý bol výsledkom ďalšieho vyostrenia podmienok na trhu práce.
Nominal wage growth was particularly pronounced in the countries with higher output growth rates (i.e. the Baltic States, Bulgaria and Romania), where it exceeded productivity gains, triggering fast (in most cases double-digit) unitlabour cost growth.
Rast nominálnych miezd bol obzvlášť vysoký v krajinách s vyšším rastom produkcie (t. j. v pobaltských štátoch, Bulharsku a Rumunsku), kde predstihol rast produktivity a podnietil rýchly (vo väčšine prípadov dvojciferný) rast jednotkových nákladov práce.
Import price trends differed significantly across countries, partly reflecting diverse exchange rate developments.
Trendy vývoja dovozných cien sa v jednotlivých krajinách výrazne líšili, čiastočne v dôsledku odlišného vývoja výmenných kurzov.
In countries that allow for a significant degree of exchange rate flexibility, currency appreciation had a broadly dampening impact on import prices and, ultimately – given the countries’ relatively high degree of openness – headline inflation. ation.
V krajinách, ktoré povoľujú výmennému kurzu značný stupeň flexibility, apreciácia meny v podstate tlmila rast dovozných cien a, vzhľadom na pomerne vysokú mieru otvorenosti krajín, v konečnom dôsledku aj ročnú infláciu. áciu.
With respect to the main decisions of the ECOFIN Council concerning the excessive deficit procedure in 2007, Malta and the United Kingdom received abrogations in June and October respectively, after reporting a deficit ratio below the 3% of GDP reference value for the fiscal year 2006-07 and improvements in the structural balance.
Čo sa týka hlavných rozhodnutí Rady ECOFIN o postupoch pri nadmernom deficite v roku 2007, postup pri nadmernom deficite bol ukončený v júni, resp. v októbri voči Malte a Spojenému kráľovstvu potom, ako tieto krajiny oznámili deficit za fiškálny rok 2006 – 2007 pod referenčnou hodnotou 3 % HDP a zlepšenie štrukturálnej rovnováhy.
As regards Poland, in November 2007 the ECOFIN Council adopted a decision stating that the action taken by the Polish authorities was consistent with the Council recommendations made in February 2007; nevertheless, the excessive deficit procedure was not abrogated as the correction of the excessive deficit was considered vulnerable to serious risks.
Vo vzťahu k Poľsku Rada ECOFIN v novembri 2007 prijala rozhodnutie, v ktorom uviedla, že opatrenia prijaté poľskými orgánmi sú v súlade s odporúčaniami Rady z februára 2007. Napriek tomu však postup pri nadmernom deficite nebol ukončený, keďže korekcia nadmerného deficitu sa považovala za príliš zraniteľnú vážnymi rizikami.
FISCAL POLICIESFiscal policies in the noneuro area EU Member States continued to be heterogeneous in 2007.
Pomer vládneho dlhu zostal v roku 2007 vo väčšine členských štátov EÚ nepatriacich do eurozóny podstatne nižší než 60 % HDP.
Bulgaria, Denmark, Estonia, Cyprus, Latvia and Sweden recorded fiscal surpluses, whereas the remaining countries registered fiscal deficits (see Table 8).
Iba na Malte a v Maďarsku zostal pomer dlhu nad referenčnou hodnotou 60 %, hoci sa v roku 2007 znížil.
With the exception of Romania and the United Kingdom, budgetary outcomes for 2007 were in line with, or better than, the budget balance targets of the updated convergence programmes submitted at the end of 2006 or the beginning of 2007.
Vo väčšine ostatných členských štátov EÚ nepatriacich do eurozóny pomer dlhu poklesol alebo zostal v podstate nezmenený.
However, in many cases, this was due to the starting position at the end of 2006 turning out to be better than foreseen in the programmes and buoyant tax revenues, which can be partly explained by higher GDP growth than initially expected.
FIŠKÁLNA POLITIKAFiškálna politika v členských štátoch EÚ nepatriacich do eurozóny bola aj v roku 2007 rôznorodá.
Progress in structural fi fiscal consolidation seems to have stalled in most countries.
Bulharsko, Dánsko, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko a Švédsko zaznamenali fiškálny prebytok.
Only Cyprus, Hungary, Poland and Sweden are estimated to have achieved a positive change in the cyclically adjusted budget balance of at least 0.5% of GDP between 2006 and 2007 (net of one-off and other temporary
V mnohých prípadoch to však bolo spôsobené východiskovou pozíciou na konci roka 2006 (ktorá sa ukázala lepšia, než boli prognózy uvedené v programoch) a vysokými daňovými príjmami, ktoré možno čiastočne vysvetliť rýchlejším rastom HDP, než sa pôvodne očakávalo.
The government debt ratio remained substantially below 60% of GDP in 2007 in most noneuro area EU Member States.
Zdá sa, že pokrok v štrukturálnej fiškálnej konsolidácii sa vo väčšine krajín spomalil.
In most of the other noneuro area EU Member States the debt ratio declined or remained broadly unchanged.
Podľa odhadov iba Cyprus, Maďarsko, Poľsko a Švédsko dosiahli
Table 8 Fiscal positions in the noneuro area EU Member States and the euro area
Tabuľka 8 Fiškálne pozície v členských štátoch EÚ nepatriacich do eurozóny a v eurozóne
Sources: European Commission (for 2004-06), updated convergence programmes (for 2007) and ECB calculations.
Zdroj: Európska komisia (za roky 2004 – 2006), aktualizované konvergenčné programy (na rok 2007) a výpočty ECB.Poznámky: Údaje vychádzajú z definície postupu pri nadmernom deficite.
Notes: Data are based on the excessive deficit procedure definition.
Z rozpočtových sáld (údaje Komisie) sú vyňaté príjmy z licencií UMTS.
UMTS licences. The 2007 figures in the convergence programmes are estimates by the national governments and hence could differ from the fi final outcomes.
Údaje na rok 2007 sú odhadmi národných vlád, a preto sa môžu líšiť od konečných výsledkov.
deficits mostly increased, except in the case of Hungary, Malta and Slovakia.
deficity vo väčšine krajín, s výnimkou Maďarska, Malty a Slovenska.
In Cyprus, Hungary, Slovakia and the United Kingdom, the deficit stood between 4% and 8% of GDP.
Na Cypre, v Maďarsku, na Slovensku a v Spojenom kráľovstve dosahoval deficit úroveň od 4 % do 8 % HDP.
The external imbalances in most countries originated from deficits in goods, except in the Czech Republic, Hungary,
Vonkajšia nerovnováha bola vo väčšine krajín spôsobená deficitom v bilancii tovarov, s výnimkou Českej republiky, Maďarska, Poľska
BALANCE OF PAYMENTS DEVELOPMENTS The combined current and capital account of the noneuro area EU Member States continued to vary considerably across countries in 2007 (see Table 9), although the overall picture showed a deterioration in comparison with 2006.
VÝVOJ PLATOBNEJ BILANCIE Spojený bežný a kapitálový účet platobnej bilancie členských štátov EÚ nepatriacich do eurozóny sa v roku 2007 medzi jednotlivými krajinami naďalej značne odlišoval (tabuľka 9), pričom celkový obraz ukázal v porovnaní s rokom 2006 zhoršenie.
While Denmark and Sweden reported surpluses, the remainder of the countries all recorded deficits.
Kým Dánsko a Švédsko vykázali značné prebytky, všetky zostávajúce krajiny vykázali deficit.
Compared with 2006, these
V porovnaní s rokom 2006 vzrástli
Table 9 Balance of payments of the noneuro area EU Member States and the euro area
Tabuľka 9 Platobná bilancia v členských štátoch EÚ nepatriacich do eurozóny a v eurozóne
Net portfolio investment
Čisté portfóliové investície
Source: ECB.1) The EU11 aggregate comprises the weighted contributions of the 11 countries that joined the EU on 1 May 2004 and1 January 2007 (with the exception of Slovenia).2) The EU14 aggregate comprises the weighted contributions of the 14 noneuro area EU Member States as at 31 December 2007.3) Data for 2007 refer to the four-quarter cumulative sum up to the third quarter of 2007.
Zdroj: ECB.1) Agregát EÚ-11 zahŕňa údaje za jedenásť krajín, ktoré pristúpili do EÚ 1. mája 2004 a 1. januára 2007 (okrem Slovinska).
For Malta, data refer to the four-quarter cumulative sum up to the second quarter of 2007.
2) Agregát EÚ-14 zahŕňa údaje za štrnásť členských štátov EÚ nepatriacich do eurozóny v období do 31. decembra 2007.
Poland and Slovakia, where the deficits in income – often linked to the reinvested earnings of foreign-owned companies – were the most important factor.
3) Údaje za rok 2007 sú priemerom za štyri štvrťroky po 3. štvrťrok 2007, v prípade Malty po 2. štvrťrok 2007.
In many of the countries that joined the EU on 1 May 2004 and 1 January 2007, deficits are, to a certain degree, a normal feature of the catching-up process, to the extent that they reflect favourable investment opportunities and intertemporal consumption smoothing.
a Slovenska, kde bol najdôležitejším faktorom deficit bilancie výnosov, čo často súviselo s reinvestovanými ziskami spoločností so zahraničnými vlastníkmi.
In comparison with 2006, net direct investment in 2007 decreased substantially in Denmark, Sweden and the United Kingdom.
V prípade posledných dvoch krajín možno výrazný pokles považovať za normalizáciu po vysokých úrovniach zaznamenaných v roku 2006.
It remained rather stable for the EU11 aggregate, although a marked decline was recorded in Hungary, Slovakia and
Aj keď čisté PZI vo viacerých štátoch EÚ nepatriacich do eurozóny naďalej vytvárali dôležitý zdroj fi financovania, v prípade pobaltských štátov,
While net direct investment continued to constitute an important source of financing in a number of noneuro area EU Member States, in the case of the Baltic States, Hungary, Romania and the United Kingdom the deficit in the basic balance, i.e. the sum of the combined current account and capital account balance and net direct investment, was higher than 4% of GDP, and for Latvia it exceeded 15% of GDP.
Maďarska, Rumunska a Spojeného kráľovstva bol deficit základnej bilancie, t. j. súčtu zostatku bežného a kapitálového účtu a čistých PZI, vyšší ako 4 % HDP a v prípade Lotyšska dokonca presiahol 15 % HDP.
As regards net portfolio inflows, the balance remained negative or broadly neutral in all noneuro area EU Member States, with the exceptions of Denmark and Hungary.
Čo sa týka prílevu čistých portfóliových investícií, bilancia zostala negatívna alebo v podstate neutrálna vo všetkých členských štátoch EÚ nepatriacich do eurozóny, s výnimkou Dánska a Maďarska.
In these two countries, net portfolio investment inflows resulted from substantial net debt inflows related, in the case of Hungary, to yield differentials, whereasnet equity flows were negative.
V týchto dvoch krajinách bol prílev čistých portfóliových investícií výsledkom vysokého prílevu čistého dlhu, ktorý v prípade Maďarska súvisel s výnosovými diferenciálmi, pričom čisté toky majetkového kapitálu boli negatívne.
Net “other investment” flows were largely positive in most countries that joined the EU on 1 May 2004 and 1 January 2007, reflecting mainly loans from foreign-owned parent banks to their subsidiaries in the region.
Čisté toky „ostatných investícií“ boli vo väčšine krajín, ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004 a 1. januára 2007, pozitívne, čo odzrkadľovali najmä úvery od zahraničných materských bánk svojim dcérskym spoločnostiam v regióne.
The Danish krone, the Estonian kroon, the Cyprus pound, the Lithuanian litas and the Maltese lira were stable against the euro in 2007 and traded continuously at, or very close to, their central rates.
Dánska koruna, estónska koruna, cyperská libra, litovský litas a maltská líra boli v roku 2007 voči euru stabilné a trvalo sa obchodovali na úrovni ich centrálnych parít alebo v ich blízkosti.
Moreover, the Cyprus pound and the Maltese lira were converted irrevocably to the euro following euro area enlargement on 1 January 2008.
Cyperská libra a maltská líra boli okrem toho neodvolateľne prekonvertované na euro po rozšírení eurozóny dňa 1. januára 2008.
The currencies of Denmark, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Malta and Slovakia participated in ERM II.
Naopak, slovenská koruna vykazovala pomerne vysoký stupeň volatility (tabuľka 10).
They maintained a standard fluctuation band of ±15% around their central rates against the euro, except the Danish krone, with a narrower band of ±2.25%.
Podporená zlepšujúcimi sa makroekonomickými fundamentmi a priaznivým ekonomickým výhľadom vstúpila slovenská koruna v polovici roka 2006 do obdobia stáleho zhodnocovania, ktoré sa ešte viac zrýchlilo vo februári a v prvej polovici marca 2007.
ERM II participation is, in some cases, also accompanied by unilateral commitments on the part of the countries concerned to maintain narrower f l fluctuation bands.
S cieľom obmedziť volatilitu výmenného kurzu a nadmerné trhové tlaky Národná banka Slovenska začiatkom marca 2007 intervenovala za oslabenie meny.
These unilateral commitments placed no additional obligations on the ECB. In particular, it was agreed that the Estonian kroon and the Lithuanian litas could join ERM II with their existing currency board arrangements in place.
Dňa 19. marca 2007 na žiadosť slovenských orgánov, na základe vzájomnej dohody a pri dodržaní spoločného postupu, bola centrálna parita slovenskej koruny voči euru revalvovaná o 8,5 %.
The Maltese authorities stated their intention to maintain the exchange rate of the Maltese lira at its central rate against the euro and the Latvian authorities decided that they would maintain the exchange rate of the lats at the central rate against the euro with a fluctuation band of ±1%.
So zohľadnením výhľadu miernejšej inflácie Národná banka Slovenska koncom marca a koncom apríla 2007 znížila svoju základnú sadzbu celkovo o 50 bázických bodov na úroveň 4,25 %, čo pomohlo stabilizovať korunu voči euru.
The Slovak koruna, by contrast, experienced a relatively high degree of volatility(see Table 10).
VÝVOJ VÝMENNÝCH KURZOVVývoj výmenných kurzov v členských štátoch EÚ nepatriacich do eurozóny v roku 2007 prevažne odzrkadľoval režimy výmenných kurzov jednotlivých krajín.
Against the background of improving macroeconomic fundamentals and a favourable economic outlook, in mid-2006 the koruna entered a period of protracted appreciation, which gained further momentum during February and the first half of March 2007.
Meny Dánska, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Malty a Slovenska sa zúčastňovali na ERM II. Udržiavali štandardné fluktuačné pásmo ±15 % okolo svojich centrálnych parít voči euru, okrem dánskej koruny s užším pásmom ±2,25 %.
To containexchange rate volatility and excessive market pressures, in early March 2007 Národná banka Slovenska intervened to weaken the currency.
Účasť v ERM II je v niektorých prípadoch spojená s jednostrannými záväzkami príslušných krajín udržiavať užšie fluktuačné pásmo.
On 19 March 2007, at the request of the Slovak authorities, by mutual agreement and following a common procedure, the central rate of the Slovak koruna was revalued by 8.5% vis-à-vis the euro.
Tieto jednostranné záväzky neznamenali pre ECB žiadne dodatočné povinnosti. Konkrétne sa dohodlo, že estónska koruna a litovský litas môžu vstúpiť do ERM II s ich jestvujúcim režimom menovej rady.
Owing to a more moderate inflation outlook, Národná banka Slovenska lowered its policy rate by a total of 50 basis points in late March and late April 2007 to 4.25%, which helped to stabilise the koruna vis-à-vis the euro.
Maltské orgány oznámili zámer udržiavať výmenný kurz maltskej líry na úrovni centrálnej parity voči euru a orgány Lotyšska zamýšľajú udržiavať výmenný kurz latsu na úrovni centrálnej parity voči euru s fluktuačným pásmom ±1 %.
Central rate
Horný výmenný kurz
Lower rate
Dolný výmenný kurz
1 January 1999 28 June 2004 2 May 2005 2 May 2005 28 June 2004 2 May 2005 28 November 2005
1. január 1999 28. jún 2004 2. máj 2005 2. máj 2005 28. jún 2004 2. máj 2005 28. november 2005
Source: ECB.Note: A downward (upward) deviation corresponds to a movement towards the lower (upper) rate and constitutes a strengthening (weakening) of the currency against the euro.
Zdroj: ECB.Poznámka: Odchýlka nadol (nahor) zodpovedá pohybu smerom k dolnému (hornému) kurzu a znamená spevnenie (oslabenie) meny voči euru.
The central rate of the Slovak koruna was revalued by 8.5% on 16 March 2007.
Centrálna parita slovenskej koruny bola 16. marca 2007 revalvovaná o 8,5 %.
The reference period for reported maximum deviations from respective ERM II central rates is from 2 January 2007 to 29 February 2008.
Referenčné obdobie vykázanej maximálnej odchýlky od príslušných centrálnych parít ERM II je od 2. januára 2007 do 29. februára 2008.
Turning to the currencies of the noneuro area EU Member States that were not participating in ERM II, developments varied considerably across countries (see Chart 38).
Graf 38 Zmeny výmenných kurzov eura voči menám krajín EÚ, ktoré sa nezúčastňujú na ERM II
In February 2008 longterm interest rates in the noneuro area EU Member States were, on
Zdroj: Výpočty ECB.Poznámka: Kladná (záporná) hodnota znamená zhodnotenie (znehodnotenie) meny voči euru.
Source: ECB staff calculations.Note: A positive (negative) value represents an appreciation (depreciation) of the euro.
Maďarský forint napriek určitým fluktuáciám zostal v roku 2007 bez výraznejších zmien a na začiatku roka 2008 sa mierne oslabil.
Changes refer to the period from 2 January 2007 to 29 February 2008.
zostali v jednostranne stanovenom zúženom pásme ±1 % okolo centrálnej parity.
10 No comparable longterm interest rate is available for Estonia.
10 Za Estónsko nie je k dispozícii žiadna porovnateľná dlhodobá úroková sadzba.
Chart 39 Credit to the private sector in 2007
Graf 39 Úvery poskytnuté súkromnému sektoru v roku 2007
(percentages) credit growth (left-hand scale)credit-to-GDP ratio (right-hand scale) average, around 25 basis points higher than at the beginning of 2007, compared with an increase of more than 30 basis points in the euro area.
Miera rastu úverov (ľavá os) Podiel úverov na HDP (pravá os)
6 Lithuania 7 Bulgaria 8 Estonia 9 Latvia10 Malta
1 Poľsko2 Rumunsko3 Slovensko4 Česká republika5 Maďarsko
1 Poland2 Romania3 Slovakia4 Czech Republic5 Hungary
6 Litva 7 Bulharsko 8 Estónsko 9 Lotyšsko10 Malta
11 Sweden12 Cyprus13 Euro area14 United Kingdom15 Denmark
11 Švédsko12 Cyprus13 Eurozóna14 Spojené kráľovstvo15 Dánsko
For credit growth in 2007 for each country the latest available month was used.
Čo sa týka vývoja úverov v roku 2007, za každú krajinu sa použili údaje za posledný možný mesiac.
The data for the United Kingdom are based on a national definition. nition.
Údaje za Spojené kráľovstvo vychádzajú z národných definícií. nícií.
Compared with euro area rates, government bond yield spreads in the noneuro area EU Member States in February 2008 recorded mixed developments when compared with the beginning of last year.
V porovnaní so začiatkom minulého roka spready medzi výnosmi z vládnych dlhopisov členských štátov EÚ nepatriacich do eurozóny a ich mierami v eurozóne zaznamenali vo februári 2008 zmiešaný vývoj.