natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Source: European Industrial Relations in EU Member States. Dublin 2002
V merzdravotníctvo než nové členska účinnosti zdravotných výdajo
Tripartism exists in varying, more or less formalised shapes and with different degrees of social partner involvement in most of the EU-15 countries, a development which has gathered momentum in the run-up to the introduction of EMU.
Početné rómskkéy v niektorých noproblémy sociálneho začlenenia a boja proti diskriminácii spojené s etnickou rozmanitosťou.
This also reflects the fact that bipartite bargaining in general is a new institution in most of these new Member States, which is gradually being developed.
Politika v oblasti zdravotného postihnutia v noená skôrna lekárskych modeloch a vyznačuje sa umiestňovaním do ústavov a chránenýmzamestnaním.
In terms of the proportion of workers directly covered by collective bargaining, the new Member States fall within the range of variations even though they do not fit entirely into the EU-15 clusters.
Rozvoj bipartitného sociálneho dialógu a režimov pracovnoprávnych vzťahov vo vno.
The social situation in the European Union 2004 Overview
Prehľad Sociálna situácia v Európskej únii v roku 2004
The European Social Agenda in the EU of 25
Európska sociálna agenda v EÚ 25 členskýc v
Comparisons of social protection provisions and social and civil dialogue in the new Member States and EU-15 document a whole range of differences, but also reveal many similarities.
Je zrejmé, že politika Spoločenstvtosť sociálnej situácie, a ude nútená zohľadniť vybňuje význam sociálnej agendy.
5.1 Developments in the European Social Agenda and the new Member States
5.1 Vývoj v rámci európskej sociálnej agendy a nových členskýc v
Recent years have witnessed significant developments in social policy at EU-level…
5.2 Kľúčové výzvy aj príležitosti nových členskýc v
Over the past six years developments in coordination on employment and social policy
Posledné roky sme boli svedkami významného vývoja sociálnej politiky na úrovni EÚ...
A crucial question raised by several observers is therefore whether the general thrust of the present social agenda will offer an adequate basis for the enlarged Union, or whether there will be a need to recast the agenda.
sústredili na prijatie legislatívneho acquis.Nové členskv koordinácie politiky EÚ zameranej na sociálnu ochranu a sociálne začlenenie zapojili len nedávno.
Across the board the ability to achieve changes and deliver on reforms is constrained by administrative and social governance capacities. Measures of supporting structures of civil society and social partnership continue to show a substantial gap to the EU-15.
Ao viacerých pristupujúcich krajinách, stále značne spojených so sprievodnýmijavmi prechodného obdobia, ale výrážajúca nový sociálny dosah hospodárskehorastu, ktorý za sebou nevyhnutne zanechá ľudí neschopných sa prispôsobiť novým ý náporú Úniu, alebo či bude
…and though the new Member States did not participate directly in these advances, their core policy concerns are well covered.
Zásadnou otázkou vznesenou viacerými pozorovsúčasnej sociálnej agendy ponúkne adekvátnpotrebné agendu prepracovať.
Pension reforms in a number of new Member States were inspired by innovations in EU-15 countries and current provisions fit into the range of pension arrangements in the EU-15.
technologickým požiadakých snáh, aby bolo možnéčeliť rozdielnym životným podmienkam, bojovať s chudobou a sociálnym vylúčením44.Úspech oku priamo nepodieľali,ich zásadné
The general Lisbon objectives43 clearly also apply to the new Member States.
…a hoci sa nové člpolitické záujmy sú dobre pokryté.
The integrated approach embedded in the Laeken pension objectives also apply in the new Member States. Present vulnerabilities of pension systems in many of the new Member States underscore the importance of securing adequate benefits, higher employment, later retirement and effective regulation and sound management of pension funds.
Táto správa dokazuje, že okrem výrazných a náročných rozdielov medzi krajinami EÚ-15 a noxistujú aj zreteľné podobnosti náročných úloh, najmä zvládnutierýchlej ekonomickej zmeny a reakcie na starnutie obyvateľstva.é ciele43 taktiež jasne platia pre nové člensk
In PPS (Purchasing Power Standards) the EU-15 spends roughly four times as much on health as the new Member States of central and eastern Europe. Raising the scale and effect of health expenditure is a precondition for health improvements.
vania populácie v produktívnom veku a rýchly nárast obyvateľstva za hranicoudôchodkového veku predstaú Úniu zásadnú, spoločnú výzvu.Zdôrazňuje, žesúčasné aj nové člensku vyvinúť vzájomne sa posilňujúce politickékoncepcie, ktorých snahou je stavať na súčinnosti hospodárskej, zamestnaneckej a sociálnejpolitiky.Prejavuje sa tak potreba zavádzať Lisabonskú stratégiu v plnom rozsahu.
As the foreseen economic upswing is likely to be the last before the demographic shift sets in and ageing begins to accelerate, all EU-25 Member States will have a strong common interest to introduce the necessary changes in employment and social protection policies as quickly as possible.
V rámci takého vývoja bude dôležité stavať na vzájomne sa posilňujúcej súčinnosti medzipolitikou zamestnanosti a sociálnou politikou a bohatstve politických skúsenostínahromadenom na úrovni EÚ.Implementácia európskych Smerníc zamestnanosti a odporúčaní, ako aj spoločných cieľov vymedzených pre procesy koordinácie politiky v oblasti dôchodkov a sociálneho začlenenia, bude rozhodujúca.Investície do nákladovoefektívnej sociálnej ochrany a zdravotnej starostlivosti priaznivých voči zamestnanosti
The substantial Roma and other ethnic minorities in some new Member States will increase the social inclusion and anti-discrimination challenges associated with ethnic diversity.
Keďže očakávaný hospodársky vzostup bude zrejme posledným predtým, než dôjde k demografickému posunu a starnutie sa urudú maťvýrazný spoločný záujem na čo najrvedení nutných zmien politiky zamestnanostia sociálnej ochrany.
The development of the bipartite social dialogue and the industrial relations regimes need further strengthening in most of the new Member States
stať sa najviac konkurencieschopnou ekonomikou založenou na dynamických znalostiach na svete, ktorá bude schopná
41 I.e. in employment, social inclusion, anti-discrimination, modernisation of social protection, Citizens' Charter etc.42 For example, the Open Method of Coordination.43 At the March 2000 EU summit in Lisbon the Union set itself a new strategic goal for the decade until 2010 to "…become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion." english.indd 21
41 Tzn.v zamestnanosti, sociálnom začlenení, boji proti diskriminácii, modernizácii sociálnej ochrany, Občianskej charte atď.42 Napríklad otvorená metóda koordinácie.43 Na marcovom summite EÚ v Lisabone si Únia stanovila nový strategicudržateľného hospodárskeho rastu s viac pracovnými miestami a v44 „The Joint Memoranda on Social Inclusion“, zhrňujúca správa Európskej komisie.
Considerable labour force reserves with a relatively high educational achievement level make many new Member States well placed for a long period of sustained growth, particularly if this relative advantage is underpinned by further human resource development and more employment-friendly social protection.
Existuje celý rad úspechov a relatívnych výhod, na ktorých nové členskvať.Tieto potom spoločne vytvárajú súbor príležitostí.Ako je zdôraznené v tejto správe, tietopríležitosti zahŕňajú:
The ability of several new Member States to introduce advanced pension reforms in the midst of economic and political turmoil demonstrates an ability to tackle difficult reform issues, which can be applied in the further process of change.
Značné rezervy pracovných síl s pomerne vysokým dosiahnutým vzdelaním umiestňujúmnohé nové členskvia do dobrej pozície a na dlhé obdobie trvalého rastu,ojom ľudských zdrojov a sociálnou ochranou priazniv
Health sector reforms in many new Member States have established important parts of the conditions for a period of rapid and significant improvements in the contributions from health care to a better overall health status, particularly as these countries become able to move more money to the sector.
Schopnosť viacerých nov zavádzať moderné dôchodkové reformyuprostred hospodárskych a politických nepokojov dokazuje schopnosť vyrovnať sa počasrefor
Moderate levels of relative poverty in most new Member States indicate a fair degree of national social cohesion and a sizeable impact of social protection schemes that can be an important asset for successfully tackling the challenges of economic modernisation and globalisation.
Reformy sektora zdravotníctva v mnohých noorili významnúčasť podmienok pre obdobie rýchlych a významnlasti prispievaniazdravotnej starostlivosti k celkovu zdravotnému stavu, najmä len čo tieto krajinybudú schopné previesť do daného sektora viac peňazí.
In such developments it will be important to draw on the mutually reinforcing synergies between employment and social policies and the wealth of policy experience accumulated at EU level. Implementing the European Employment Guidelines and Recommendations as well as the common objectives assigned to the policy coordination processes in the fields of pensions and social inclusion will be crucial.
Mierna úroveň chudoby vo vv naznačuje priaznivú mieru národnejsociálnej súdržnosti a merateľného dosahu systémov sociálnej ochrany, ktoré sa môžustať dôležitým aktívutie náročných úloh ekonomickej modernizáciea globalizácie.Vutné pripomenúť, žeýprah absolútna chudoba naznačuje, ževeň rizika chudoby existuje v novýchôr než v pôvodných.
Ageing of the population
Starnutie populácie
Key indicator
Kľúčový ukazovateľ
Old age dependency ratio (Population aged 65 and over as a percentage of the working age population (15-64) on 1st January)
Miera demografickej závislosti (Populácia vo veku 65 rokov a viac ako percento populácie v produktívnom veku (15 – 64) rokov k 1.januáru)
Old age dependency ratio, 2003 and 2010
Miera demografickej závislosti,2003 a 2010
Living with partner only
65 – 79 rokov80 rokov a viac
Living in a collective household
ijúci v spoločnejdomácnosti
Source: Eurostat - 1995-based (baseline) household projections
Zdroj:Eurostat – Prognózy vývoja domácností so základným rokom 1995
Crude net migration rate, 2002 (The difference between population change and natural increase during the year per 1000 population)
Hrubá miera čistej migrácie,2002 (Rozdiel medzi zmenou populácie a prirodzeným prírastkom počas roku na 1 000 obyvateľov)
Average annual rate of population change by component, EU-25, 1960-2002 per 1000 population
Priemerná ročná zmena populácie podľa jednotlivých zložiek,EÚ-25,1960 – 2002 na 1 000 obyvateľov
Natural increase Net migration
Prirodzený prírastok Čistá migrácia
Education and its outcomes
Vzdelávanie a jeho výsledky
Youth education attainment level, 2002 (Percentage of the population aged 20 to 24 having completed at least upper secondary education)
Úroveň dosiahnutého vzdelania u mladých ľudí,2002(Percento populácie vo veku 20 až 24 rokov olským vzdelaním)
Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey
Zdroj:Eurostat – Výberové zisťovanie pracovných síl v Európskej únii
Unemployed persons as a percentage of the total active population of the same group
Osobvací systém podľa pohlavia,2002Percento populácie vo veku 18 – 24 rokovnym
Percentage of the population aged 18-24 with at most lower secondary education and not in further education or training
Miera nezamestnanosti podľa dosiahnutej úrovne vzdelania a podľa pohlavia,EÚ-25,2002 Nezamestnané osoby ako percento celkovej aktívnej populácie rovnakej skupiny vaní alebo odbornom výcviku
Upper secondary and postsecondary, not tertiary
Vysok olské vzdelanie olské olské a nadstavbovévzdelanie, nie vysok olské vzdelanie
In the Union (EU-25), 8% of the population aged 25-64 participated in education/training (over the four weeks prior to the survey) in 2002. Such training activities are more prevalent (between 18-22%) in Denmark, Finland, Sweden and the United Kingdom, whereas the new Member States display the lowest level of adult population participating in education or training (the peak stands at around 9% for the Slovak Republic and Slovenia).
V roku 2002 bolo v Únii (EÚ-25) zapojených do vzdelávania a odborného výcviku 8 % populácie vo veku 25 – 64 (počas posledných 4 týždňov pred zisťovaním).Tieto aktivity odbornéhoédsku a vo Veľkej Británii, zatiaľ čo nové člensku úroveň dospelej populácie, ktorá sa zúčastňuje vzdelávaniaalebo odborného výcviku (vrchol dosahuje približne 9 % v Slovenskej republike a Slovinsku).
Older people are less likely to receive training than younger people.
, že sa takého výcviku zúč
Lifelong learning (adult participation in education and training), 2002 (Percentage of the population aged 25-64 participating in education and training over the four weeks prior to the survey)
Celoživotné vzdelávanie (účasť dospelých na vzdelávaní a výcviku),2002(Percento populácie vo veku 25 – 64 rokov zúčastňujúce sa procesu vzdelávania a výcviku v posledn ovaním)
Note: FR - The reference period is one week preceding the survey Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey
Poznámka:FR – porovnávacím obdobím je jeden týždeň, ktorý zisťovaniu predchádzal Zdroj: Eurostat – Výberové zisťovanie pracovných síl v Európskej únii
Public expenditure on education as a percentage of GDP
Výdaje na ľudské zdroje,1999 a 2000Verejné výdaje na vzdelanie ako percento HDP
Percentage of the population aged 25-64 participating in education and training over the four weeks prior to the survey
Celoživotné vzdelávanie podľa vekových skupín a dosiahnuté úrovne vzdelania,EÚ-15,2002 Percento populácie vo veku 25 – 64 rokov zúčastňujúce sa procesu vzdelávania a výcviku v posledn vaním
Total,
Celkom
Employment rate, 2002 (Employed persons aged 15-64 as a percentage of the population of the same age group)
Miera zamestnanosti,2002(Zamestnané osoby vo veku 15 – 64 rokov ako percento populácie rovnakej vekovej skupiny)
Employment rate of older workers, 2002 (Employed persons aged 55-64 as a percentage of the population of the same age group)
Miera zamestnanosti star h osôb,2002(Zamestnané osoby vo veku 55 – 64 rokov ako percento populácie rovnakej vekovej skupiny)
Source: Eurostat - Quarterly Labour Force Data (QLFD)
Zdroj: acovných silách (QLFD)
Employed persons aged 15-64 as a percentage of the population of the same age group
Miera zamestnanosti podľa vekových skupín a podľa pohlavia,EÚ-25,2002Zamestnané osoby ako percento populácie rovnakej vekovej skupiny
Employed persons as a percentage of the population of the same age group
Miera zamestnanosti podľa pohlavia,2002 Zamestnané osoby vo veku 15 – 64 rokov ako percento populácie rovnakej vekovej skupiny y y
In 2002, the unemployment rate increased by 0.3 percentage points for the first time since 1996. The rise occurred in all Member States except in Hungary, Finland and Sweden, where it remained unchanged, and in Greece, Italy, Cyprus, the three Baltic States, the Czech Republic and the Slovak Republic where it continued to decrease.
V roku 2002 miera nezamestnanosti prvýkrát od roku 1996 narástla o 0,3 percentné body.Nárast prebehol votoch s výnimk, a v Grécku, Tej republike a Slovenskej republike sa miera nezamestnanosti naďalej znižovala.
Unemployment rate, 2002 (Unemployed persons as a percentage of the active population)
Miera nezamestnanosti,2002(Nezamestnané osoby ako percento aktívnej populácie)
Source: Eurostat - Unemployment rates (ILO definition)
Zdroj:Eurostat – Miery nezamestnanosti (definícia ILO)
Long-term unemployment rate, 2002 (Long-term unemployed persons (12 months and more) as a percentage of the active population)
Dlhodobá miera nezamestnanosti,2002 (Dlhodobo nezamestnané osoby (12 mesiacov a viac) ako percento aktívnej populácie)
(in ascending order by total unemployment rate; Left bar: Females, Right bar: Males)
Miera nezamestnanosti a miera dlhodobej nezamestnanosti podľa pohlavia,2002 (vo vzostupnom poradí podľa celkovej miery nezamestnanosti;ľavý stĺpec:ženy, pravý stĺpec:muži)
Unemployment rate (UER) 1992-2002 and long-term unemployment rate (LT UER) 1992-2002 by sex, EU-15 and EU-25
Miera nezamestnanosti (UER) 1992 – 2002 a miera dlhodobej nezamestnanosti (LT UER) 1992 – 2002 podľa pohlavia,EÚ-15 a EÚ-25Nezamestnané a dlhodobo nezamestnané osoby (12 mesiacov a viac) ako percentoaktívnej populácie
Unemployed less than 12 months Unemployed at least 12 months
Nezamestnaní menej než 12 mesiacov Nezamestnaní najmenej 12 mesiacov
Source: Eurostat - Quarterly Labour Force Data (QLFD)
Zdroj:Eurostat – Mier acovných silách (QLFD)
Source: Eurostat - Unemployment rates (ILO definition) and Quarterly Labour Force Data (QLFD)
Zdroj: acovných silách (QLFD)
Social protection expenditure and receipts
Príjmy a výdaje na sociálnu ochranu xistujú značné rozdiely vo výdajoch vyjadrenýchystémy financovania sociálnej ochrany v závislosti na tom, ajín Európskvu.Rôzne krajiny majú výrym príspevkom.
In 2001, social protection expenditure as a percentage of GDP increased in most of the countries in the European Union.
V roku 2001 výdaje na sociálnu ochranu vyjadrené ako percento HDP sa vo vakči dávajú prednosť príspevk
Expenditure on social protection as a percentage of GDP, 2001
Výdaje na sociálnu ochranu vyjadrené ako percento HDP,2001
Source: Eurostat - European System of integrated Social Protection Statistics (ESSPROS)
Zdroj:Eurostat – Európsky systém integrovan any (ESSPROS)
Expenditure on social protection per head of population, 2001
Výdaje na sociálnu ochranu na obyvateľa,2001
Employer’s social contributions
Sociálne príspevky zamestnávateľov íspevky
Social contributions of protected persons
Sociálne príspevky od osôb pokrytýchsociálnou ochranou
Note: CZ, EE, CY, LV LT, PL, BG, RO and TR: No data.Source: Eurostat - European System of integrated Social Protection Statistics (ESSPROS)
Poznámka:pre CZ, EE, CY, LV, LT, PL, BG, RO a TR:nie sú k dispozícii žiadne údaje.Zdroj:Eurostat – Európsky systém integrovanany (ESSPROS)
The other functions accounted for less than 30 % of the total.
V roku 2001 pripadal vo vv najvpredstavovali menej než 30 % z celkového objemu.
The structure of benefits is relatively stable over time.
v na sociálnu ochranu na starobné a vdovecké dôchodky, po ktorých nasledovali nemocenské dávky.Ostatné dávkyuktúra dávok bola počas tejto doby relatívne stabilná.
Old age and survivors benefits as a percentage of total social benefits, 2001
Starobné a pozostalostné dávky vyjadrené ako percento celkových sociálnych dávok,2001
Source: Eurostat - European System of integrated Social Protection Statistics (ESSPROS)
Sociálne dávky podľa skupín ako percento celkových dávok,2001
Old age and survivor benefits as a percentage of total social benefits in 1993 and 2001
Starobné a pozostalostné dávky ako percento celkových sociálnych dávok v rokoch 1993 a 2001
1993 2001 housing / social exclusion disability unemployment sickness / health care family / children old age / survivors
1993 2001 bývanie/sociálne vylúčenie zdravotné postihnutie nezamestnanosť nemocenské dávky/zdravotná starostlivosť rodinné dávky/dávky na deti starobné/pozostalostné dávky
Labour Market Policy expenditure
Výdaje na politiku trhu práce
Public expenditure on active LMP measures as a percentage of GDP, 2001 (Categories 27 excl. 2.4)
Verejné výdaje na aktívne opatrenia politiky trhu práce (LMP) vyjadrené ako percento HDP,2001 (Kategórie 2 – 7 okrem 2.4)
Notes: Categories 2-7: Training - Job rotation and job sharing - Employment incentives - Integration of the disabled - Direct job creation - Start-up incentives.
Poznámky:Kategórie 2 – 7:Odborný výcvik – Rotácia pracovných miest a zdieľanie jedného pracovného miesta viacerými zamestnancami – Ponuky na zamestnávanie – Integrácia osôb sa zdravotným postihnutím – Priama tvorbapracovných miest – Stimulácia zakladania nových podnikov.Podkategória 2.4:a učňovskolstva.Kategórie 8 – 9:Podpora príjmov v nezamestnanosti – Predčasný odchod do dôchodku.
Labour Market Policy expenditure by type of action (categories 2-7), EU-15, 2001
Výdaje na politiku trhu práce podľa druhov činnosti (kategórie 2 – 7),EÚ-15,2001
Public expenditure on LMP measures as a percentage of GDP, 2001
Stimulácia zakladanianových podnikov 3,8 %
Start-up incentives 3.8%
Priama tvorba pracovných miest25,0 %
Training (excl. sub-category 2.4) 32.5%
Odborný výcvik (mimo podkategórie 2.4)32,5 %
Integration of the disabled16.5%
Ponuky na zamestnávanie 21,3 %
Employment incentives 21.3%
, alebo kandidátske krajiny
Source: Eurostat - Labour Market Policy Database (LMP)
Poznámka:nie sú k dispozícii žiadne údaje buď pre nové člensk Zdroj: Eurostat – Databáza politiky trhu práce (LMP)
Income distribution
Distribúcia príjmov
As a population-weighted average in EU-25 Member States in 2001 the top (highest income) 20% of a Member State’s population received 4.4 times as much of the Member State’s total income as the bottom (poorest) 20% of the Member State’s population.
Vyjadrené ako vážený pr v EÚ-25 v roku 2001, horn íjmami) populácie člensk íjmy než spodných édsko, Fínsko,
This gap between the most and least well-off people is smallest in Denmark (3.2), followed by Sweden, Finland, Austria, Germany.
Táto pr o Veľkej Británii.S výnimk v a Slovenskej republiky sa rozmedzie v no
Inequality of income distribution (income quintile share ratio), 2001 (The ratio of total income received by the 20% of the population with the highest income (top quintile) to that received by the 20% of the population with the lowest income (lowest quintile).
Nerovnosť rozdelenia príjmov (pomer príjmov medzi pätinami populácie),2001(Pomer celkových príjmo Príjmy sú chápané ako vyrovnané disponibilné príjmy.)
Note: CY: 1997, LV: 2002, MT: 2000, SI: 2000, SK: 2003 and TR: 2002.Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB version December 2003, except the ten new Member States and the three candidate countries: National Surveys.
Poznámka:CY:1997, LV:2002, MT:2000, SI:2000, SK:2003 a TR:2002Zdroj:Eurostat – Panel domácností Európskeho spoločenstva, verzia UDB december 2003, s výnimkou DK, SE a desiatich nových člens v a troch kandidátskych krajín:národné prieskumy
Gini coefficient, 2001
Úroveň príjmov a nerovnosť rozdelenia príjmov,2001
Level of income and inequality of income distribution, 2001
29Gini koeficient,2001 v íjm o v nos ť rozdelenia pr
Median annual disposable equivalised household income (in PPS)
Stredový ročný disponibilný vyrovnaný príjem domácností (v PPS)
Note: CY: 1997, LV: 2002, MT: 2000, SI: 2000, SK: 2003 and TR: 2002.Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB version December 2003, except the ten new Member States and the three Candidate Countries: National Surveys.
Poznámka:CY:1997, LV:2002, MT:2000, SI:2000, SK:2003 a TR:2002Zdroj:Eurostat – Panel domácností Európskeho spoločenstva, verzia UDB december 2003, s výnimkou DK, SE a desiatich nov a troch kandidátskych krajín:národné prieskumy
Note: CY: 1997, LV: 2002, MT: 2000, SI: 2000, SK: 2003 and TR: 2002.Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB version December 2003, except the ten new Member States and the three Candidate Countries: National Surveys.
Poznámka:CY:1997, LV:2002, MT:2000, SI:2000, SK:2003 a TR:2002Zdroj:Eurostat – Panel domácností Európskeho spoločenstva, verzia UDB december 2003, s výnimkou DK,SE a desiatich nov a troch kandidátskych krajín:národné prieskumy
Low-income households
Domácnosti s nízkymi príjmami