natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Drug users are over-represented in prisons compared withthe general population.
Užívatelia drog majú v porovnaní so všeobecnoupopuláciou zvýšené zastúpenie vo väzniciach.
Estimates of lifetime prevalence ofdrug use among prisoners vary between 22% and 86%,depending on the prison population, detention centre andcountry.
Odhadyceloživotnej prevalencie užívania drog medzi väzňami sapohybujú od 22% do 86%, v závislosti od populácie,nápravného zariadenia a od krajiny.
With a relatively high prevalence of injecting drug use, prisons are a highrisk setting for the spread ofinfectious diseases.
Pri relatívne vysokej prevalencii injekčného užívania drog sú nápravnézariadenia vysokorizikovou scénou šírenia infekčnýchchorôb.
Measures to combat this have includedintroducing substitution treatment and needle and syringeprogrammes (NSPs) in prisons.
Na zlepšenie tohto stavu boli prijaté opatrenia,ktorých súčasťou je zavedenie substitučnej liečbyaprogramy výmeny ihiel a striekačiek vo väzniciach.Vkontexte národných zdravotníckych systémov a systémovsociálneho zabezpečenia sa venuje čoraz väčšiapozornosť zdravotným dôsledkom užívania drog voväzniciach, ktoré ešte znásobuje obmedzený prístupkslužbám a izolácia väznice od zdravotníckych služiebštandardného zdravotníckeho systému a systému sociálnejstarostlivosti.
The health consequences ofdrug use in prisons, compounded by restricted access toservices and the isolation of prison health services from theregular health system, are increasingly being addressed inthe context of the national health and welfare systems.Alternatives to prison, introduced by innovations in penalpolicy, are diverting drug users to quasi-compulsorytreatment or community service on the assumption that theirneeds are better served by such interventions.
Alternatívy k väzniciam, zavedenéinováciami v trestnej politike, nasmerujú užívateľov drogna kvázipovinnú liečbu alebo na komunitnú službuvychádzajúc z predpokladu, že ich potrebám lepšieposlúžia takéto intervencie.
Chapter 1New developments in policies and laws
Kapitola 1Najnovší vývoj voblasti politiky aprávnych predpisov
Many Member States have alreadyincorporated the findings of this document in their nationaldrugs strategies.
Mnohé členskéštáty už závery tohto dokumentu zapracovali do svojichnárodných stratégií pre drogy.
Member States should, in order to provide for a highlevel of health protection, set as a public healthobjective the prevention of drug dependence and thereduction of related risks, and develop and implementcomprehensive strategies accordingly.
•Na zabezpečenie vysokého stupňa ochrany zdraviaby si členské štáty voblasti verejného zdravia malivytýčiť za cieľ predchádzať vzniku drogovej závislosti,znižovať stým súvisiace riziká avypracovaťarealizovať primerané komplexné stratégie.
In this chapter, recent developments in drugs policies in the EU as a whole, as well as in individual Member States, aredescribed.
Táto kapitola uvádza najnovší vývoj voblasti drogovejpolitiky na úrovni celej EÚ a vjednotlivých členskýchštátoch.
In most cases, the information supplied is basedon changes occurring in 2003, a year that marked thebeginning of the second half of the EU action plan on drugs2000–04.
Väčšina predkladaných informácií odráža zmeny,ku ktorým došlo vroku 2003, keď akčný plán pre drogy EÚ na obdobie 2000 – 2004 vstúpil do druhého polčasu.Rok 2003 zároveň predznamenal posledný termín, doktorého mali národné vlády vykonať priebežné hodnoteniepokroku dosiahnutého pri vypracúvaní aimplementáciinárodnej stratégie pre drogy vsúlade svyhlásenímohlavných zásadách znižovania dopytu po drogách,ktoré bolo výsledkom osobitného zasadnutia Valnéhozhromaždenia OSN (UNGASS)(1) venovanéhocelosvetovému drogovému problému.
In addition, 2003 heralded the deadline fornational governments to carry out a mid-term review oftheir progress in developing and implementing a nationaldrug control strategy, in accordance with the Declaration onthe Guiding Principles of Drug-Demand Reduction, whichstemmed from the 1998 United Nations General Assembly Special Session (UNGASS) (1) on the world drug problem.As the EU action plan 2000–04 concludes this year, it isopportune to consider the progress that has been made inthe evaluation of this action.
Keďže sa akčnýplán EÚ na obdobie 2000–2004 zavŕši v tomto roku, jeto príležitosť prediskutovať doteraz dosiahnutý pokrok privypracúvaní hodnotenia.
The EMCDDA is playing a fulland active role in this process, which, it is to be hoped, willfacilitate sound policy-making in the field of drugs.
EMSDDZ vtomto procesezohráva plnú aaktívnu úlohu adúfa, že tým podporíprijímanie primeranej politiky vdrogovej oblasti.
It isprincipally from this perspective that strategies andlegislative developments at both national and EU levels willbe examined.
Najmäztejto perspektívy sa budú skúmať stratégie alegislatívnyvývoj na národnej úrovni ana úrovni EÚ.
EU developments
Vývoj na úrovni EÚ
Member States should, in order to reduce substantiallythe incidence of drugrelated health damage (such as HIV, hepatitis B and C and tuberculosis) and the numberof drugrelated deaths, make available, as an integralpart of their overall drug prevention and treatmentpolicies, a range of different services and facilities,particularly aiming at risk reduction.
•Scieľom podstatne znížiť incidenciu poškodeniazdravia súvisiaceho sužívaním drog (ako je napríklad HIV, hepatitída B a C atuberkulóza) apočet úmrtísúvisiacich sužívaním drog by členské štáty malivrámci svojej celkovej politiky prevencie aliečbydrogových závislostí sprístupniť rad rozličných služiebazariadení zameraných najmä na znižovanie rizika.
In 2003, two new legal instruments were adopted at European level to tackle the drugs problem.
V roku 2003 boli na európskej úrovni prijaté dva novéprávne dokumenty zamerané na zvládnutie drogovejproblematiky.
One addressesthe issue of public health while the other deals with illicitdrug trafficking.
Jeden sa vzťahuje na oblasť verejnéhozdravia, druhý na nelegálny obchod sdrogami.
Other issues dealt with at EU level during2003 included measures to take account of new syntheticdrugs, the implementation of coordination activities andinstruments and the role of the EMCDDA.
Kďalšímotázkam, ktoré sa riešili na úrovni EÚ vroku 2003, patriaopatrenia týkajúce sa nových syntetických drog,uskutočňovania koordinačných aktivít anástrojov a ú lohy EMSDDZ.
On 23 September 2002, the European Parliament and the Council adopted a new Community action programme forpublic health (2003–08), which is based on three generalobjectives: health information, rapid reaction to health threatsand health promotion through addressing healthdeterminants.
Dňa 23. septembra 2002 Európsky parlament a Radaprijali nový akčný program spoločenstva pre verejnézdravie (2003 – 2008), ktorý má tri hlavné ciele:informácie o verejnom zdraví, rýchla reakcia na ohrozeniezdravia a podpora zdravia prostredníctvom rozhodujúcichzdravotných činiteľov.
Actions under health information andpromotion strands are particularly relevant in the drugs area.
Kroky v oblasti informácií o zdravíapodpory sú obzvlášť dôležité pre drogovú problematiku.
Member States should report to the Commission on theimplementation of this recommendation within two years ofits adoption, and subsequently on request by the Commission. This will allow implementation of therecommendation to be followed up at Community level andenable subsequent appropriate action to be taken to meetthe objectives of the EU action plan on drugs.
Odporúčanie okrem toho vyzýva ESMDDZ kposkytnutiutechnickej podpory pre Európsku komisiu formou prípravysprávy vsúlade s Akčným programom pre drogyvzhľadom na prehodnotenie aaktualizáciu tohtoodporúčania.
)) http://www.unodc.org/adhoc/gass/content.htm.For an overview of the role of harm-reduction policy see Table 1 OL: Role of harm reduction.
) ) http://www.unodc.org/adhoc/gass/content.htm.Pre informáciu o úlohe politiky zameranej na znižovanie poškodzovania zdravia pozri tabuľku 1 OL: Úloha znižovania poškodzovania zdravia.
Annual report 2004: the state of the drugs problem in the European Union and Norway
Výročná správa 2004: stav drogovej problematiky v Európskej únii a v Nórsku
New synthetic drugs
Obchodovanie sdrogami
Continuing its task of controlling new synthetic drugs, the Council of Ministers, in November 2003, adopted adecision regarding control measures and criminal sanctionsin respect of the new synthetic drugs 2C-I, 2C-T-2, 2C-T-7and TMA-2.
Pokračujúc vplnení svojej úlohy kontrolovať nové syntetickédrogy, Rada ministrov prijala vnovembri 2003 rozhodnutietýkajúce sa kontrolných opatrení atrestného postihuvsúvislosti snovými syntetickými drogami 2C-I, 2C-T-2, 2C-T-7 a TMA-2.
These substances, which are not listed in anyof the schedules to the 1971 United Nations Convention on Psychotropic Substances, are now to be subject to controlmeasures and criminal penalties in the Member States.
Na tieto látky, ktoré neuvádzaanijedenzo zoznamov pripojených k Dohovoru OSNopsychotropných látkach zroku 1971, sa dnes včlenskýchštátoch vzťahujú kontrolné opatrenia atrestný postih.
Following the conclusions of a special meeting of the European Council in Tampere, Finland, in 1999, and inresponse to the EU strategy and action plan on drugs, aproposal for a framework decision laying down ‘minimumprovisions on the constituent elements of criminal acts andpenalties in the field of illicit drug trafficking’ was submittedby the European Commission to the Council and European Parliament.
Vychádzajúc zo záverov osobitného zasadnutia Európskejrady vo fínskom Tampere vroku 1999 a vreakcii na Stratégiu a Akčný plán EÚ pre drogy, Európska komisiapredložila Rade a Európskemu parlamentu návrhrámcového rozhodnutia o„minimálnych ustanoveniachtýkajúcich sa znakov trestných činov apostihov voblastinelegálneho obchodu sdrogami“.
The Council of Ministers in November 2003reached a political agreement on this first frameworkdecision in the field of drug trafficking.
Rada ministrov dosiahlavnovembri 2003 politickú dohodu týkajúcu sa tohtoprvého rámcového rozhodnutia pre oblasť obchodusdrogami.
This frameworkdecision is considered to be a key instrument in tacklingdrug trafficking as the alignment of penalties for drugtrafficking offences among Member States in an enlarged EU becomes increasingly important.
Toto rámcové rozhodnutie sa považuje zakľúčový nástroj vboji proti obchodu sdrogami vzhľadomna narastajúci význam zosúlaďovania trestov za trestnéčiny obchodu sdrogami včlenských štátochrozšírenej EÚ.
directly related to the outcome of the external evaluation ofthe joint action undertaken by the Commission as stipulatedby the European Union action plan on drugs 2000–04.
Táto iniciatíva priamosúvisí s výsledkami externého hodnotenia spoločnej akcie Komisie tak, ako je to upravené v Akčnom pláne Európskej únie pre drogy 2000 – 2004.
Theproposed new legal instrument aims to clarify thedefinitions and procedures and extends the scope to all newsynthetic drugs and all new narcotic drugs alike.
Nový navrhnutýprávny nástroj má za cieľ vyjasniť definície apostupyarozšíriť pôsobnosť na všetky nové syntetické drogyapodobné nové narkotické látky.
The basic principle of this framework decision is that Member States should criminalise not only drug traffickingbut also attempting to do so or inciting, aiding or abettingothers to traffic drugs.
Základným princípom tohto rámcového rozhodnutia je, žečlenské štáty by mali medzi trestné činy zaradiť nielenobchodovanie sdrogami, ale aj pokus oň anavádzanie,napomáhanie alebo podnecovanie iných osôbkobchodovaniu sdrogami.
Measures contained in thisframework decision target drug traffickers and the criminaland terrorist organisations that derive funds from traffickingin order to finance their illegal activities.
Opatrenia obsiahnuté vtomtorámcovom rozhodnutí sú zamerané proti obchodníkomsdrogami ateroristickým organizáciám, ktoré získavajúfinančné prostriedky zobchodovania sdrogami nafinancovanie svojich nezákonných aktivít.
Also in November 2003, the Commission adopted acommunication on coordination activities and instruments inthe field of drugs in the EU.
Vnovembri 2003 prijala Komisia Oznámenieokoordinačných aktivitách anástrojoch vdrogovej oblasti v EÚ.
The communication is based onthe findings of a study, organised by the EMCDDA incooperation with the Commission, of the existingarrangements and mechanisms for coordination in the
Oznámenie vychádza zvýsledkov štúdie,vypracovanej na podnet EMSDDZ vspolupráci s Komisiou, o existuj ú cich koordinačných postupoch amechanizmochvčlenských štátoch(4).
Member States (4). The communication confirms that coordination is essential if the EU is to respond effectively tothe complexity of the drugs phenomenon and itsconsequences.
Oznámenie potvrdzuje zásadnývýznam koordinácie pre schopnosť EÚ účinne reagovať nadrogový fenomén ajeho dôsledky vcelej jeho šírke.
Finally, in December 2003, the Commission proposedrecasting the regulations governing the EMCDDA.
Napokon vdecembri 2003 Komisia navrhla zrevidovaťvnútorné predpisy EMSDDZ.
Theproposal, which will be discussed by the Council in 2004,covers several areas, including amendments to the basicregulations, changes designed to strengthen the role of the EMCDDA in the context of new drug use patterns and EUenlargement and amendments to take account of the role ofthe EMCDDA as a contributor to the evaluation of the EUaction plan on drugs.
Tento návrh, ktorý Radaprediskutuje vroku 2004, sa týka viacerých oblastí,vrátane zmeny základných predpisov, zmien zameranýchna posilnenie úlohy EMSDDZ vkontexte nových vzorcovužívania drog arozšírenia EÚ azmien odrážajúcich ú lohu EMSDDZ ako prispievateľa khodnoteniu Akčného plánupre drogy EÚ.
This framework decision envisages the imposition ofsanctions on those who participate at any stage in thetraffic of substances covered by United Nations conventionsand EC decisions: production, offering for sale, transport,distribution and possession or purchase with intent totraffic.
Toto rámcové rozhodnutie predpokladá ukladanie trestovosobám zapojeným do ktoréhokoľvek štádia obchodovaniasdrogami uvedenými vdohovoroch OSNavrozhodnutiach ES: do výroby, ponúkania na účelypredaja, prepravy, distribúcie adržania alebo kúpysúmyslom obchodu.
It asks countries to ensure that ‘offences … arepunishable by criminal penalties of a maximum of at leastbetween 1 and 3 years of imprisonment’ or between 5 and10 years of imprisonment when the offence involves largequantities of drugs or those drugs that cause the most harmto health.
Ustanovuje požiadavku, aby krajinyzabezpečili, že „za trestné činy … sa ukladajú maximálnetresty odňatia slobody vtrvaní najmenej 1 až 3 roky, pokiaľje čin spojený sveľkým množstvom drog alebo sdrogamispôsobujúcimi najväčšie škody na zdraví.“ Kľúčovýmprvkom tohto rámcového rozhodnutia je, že zavádzaspoločnú definíciu toho, čo sa považuje za obchodsdrogami na úrovni EÚ austanovuje odporúčané tresty zatento trestný čin vrámci EÚ.
The crux of the framework decision is that it setsout a common definition of what is considered drugtrafficking at EU level and lays down recommendedpenalties for this offence within the EU.
Ztohtodôvodu sa zuvedeného rámcového rozhodnutia vylúčilitrestné činy spojené sosobnou spotrebou drog, ako juvymedzuje vnútroštátna legislatíva členských štátov.
In achievingagreement among Member States, national differences inthe definition of what constitutes personal consumption hadto be overcome.
Rámcové rozhodnutie nadobudne platnosť dňom jehouverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
For this reason, offences related topersonal drug consumption, as defined by the national lawsof Member States, are excluded from the frameworkdecision.
Členskéštáty budú mať 18 mesiacov na prijatie potrebnýchopatrení na dosiahnutie súladu stýmto dokumentom.
Chapter 1: New developments in policies and laws
Kapitola 1: Najnovší vývoj v oblasti politiky a právnych predpisov
Figure 1:Variety of ‘national drugs strategies’
Obrázok1: Rozmanitosť „národných stratégií pre drogy“ vroku 2003 (obrázok1).
The trend for Member States to adopt a ‘national drugsstrategy’, a cornerstone of EU drug policy, was reported inlast year’s annual report and continued in 2003 (Figure 1).In 2003, drugs plans and programmes were adopted in Denmark, Germany, Lithuania and Slovenia. In 2004,
Vroku 2003 prijali plányaprogramy pre drogy Dánsko, Nemecko, Litva a Slovensko a vroku 2004 by sa knim malo pripojiť
Estonia and France (6
Estónsko a Franc ú zsko (6
) are expected to follow suit, bringing the total number of Member States that operate a drugpolicy under the framework of an overall national drugsstrategy to 21 out of a total of 25 (22 out of 26 if Norway is included) (7
), čím sa celkový počet členských štátov uplatňujúcich drogovú politiku vrámci celkovejnárodnej stratégie pre drogy zvýši na 21 zcelkovéhopočtu 25 štátov (spolu s Nórskom na 22 z26 štátov) (7
The fact that ‘national drugs strategies’ have beenimplemented so widely in a relatively short period of time
Skutočnosť, že „národné stratégie pre drogy“ sa vtakomširokom meradle zaviedli za taký relatívne krátky čas
), and within a well-defined geographical area, affords the opportunity to make comparisons of thephenomenon in different Member States and obtain an EU-wide perspective.
) a vrámci zreteľne vymedzenej zemepisnej oblasti, ponúka možnosť porovnávať tentovývoj vjednotlivých členských štátoch azískať prehľadosituácii vcelej EÚ.
Cyprus the socalled ‘balanced approach’ (10
Po prvé, čoraz častejšie sa uplatňuje celostný prístupkdrogovej politike, zahŕňajúci aktivity na znižovaniedopytu aj na znižovanie ponuky, tzv. „vyvážený prístup“ (10
All documents analysed exhibit this trait.
Túto črtu majú všetky analyzované dokumenty.
Increasingly, nationaldrugs strategies are carried out in a centrally coordinatedmanner (most EU countries have national coordination agencies and national coordinators (11
11 )], koordinačné agentúry anárodných koordinátorov(ajkeď sa to deje vtesnej súčinnosti sregionálnymi
cooperation with regional and local agencies.
Cyprus amiestnymi agentúrami.
Thirdly,greater consideration is being given to the delivery ofinterventions on the ground and to the monitoring andassessment of implementation as tools to ensureaccountability to decision-makers (see selected issue onevaluation, p.75).
Po tretie, väčšia pozornosť savenuje intervenciám priamo vteréne amonitorovaniuahodnoteniu implementácie ako nástrojom nazabezpečenie zodpovednosti rozhodovacích orgánov(pozri vybranú problematiku Hodnotení, s. 75).
Because the structure and content of national drugs strategies vary greatly among countries, no attempt is made in this report to harmonise definitions and concepts.
Poznámky:Teoretické odlíšenie drogovej politiky, národnej stratégie pre drogy(ktorá by mala identifikovať všeobecné princípy, ako aj rámecasmerovanie) od akčného plánu (ktorým sa vykonáva stratégiaastanovujú podrobné konkrétne akcie) sa vjednotlivýchnárodných dokumentoch nie vždy dodržiava.
Thus, the expression ‘national drugs strategy’ (in quotation marks) means any official document approved by a government and which identifiesgeneral principles and specific interventions/objectives to be achieved (in a stated time span) in the field of drugs, whether officially presented as a drugsstrategy or as a plan of action, political notes, etc.For further information, see EMCDDA National strategies and coordination mechanismsreport(http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1354).
Vzhľadom narozdiely medzi krajinami uvádzame národné strategickédokumenty tak, ako boli oficiálne prezentované, bez snahyokonsolidáciu definícií alebo oporovnávanie.Zdroj:Národné stratégie členských štátov.
See Box 1 OL: Recently adopted ‘national drugs strategies’.Norway, although not a member of the EU, is a member of the EMCDDA.
Jednotlivé „národné stratégie pre drogy“ sa všakvýznamne líšia svojou štruktúrou aobsahom.
(6 (7 called national drugs strategy: Cyprus, Latvia, Malta and Austria.
Výrazne salíšia napríklad čo do stupňa rozpracovanosti adôrazu najednotlivé akcie aciele.
(1995) and various follow-up documents (XTC 2001, Cocaine 2002, Cannabis 2004).
Do tohto časového obdobia spadá aj Holandsko, ktoré zdokumentovalo svoju drogovú politiku v politickej nóte Drogová politika v Holandsku: pokračovanie azmeny (1995) arôzne nadväzujúce dokumenty (Extáza 2001, Kokaín 2002, Kanabis 2004 [Drug policy in the Netherlands:continuity and change (1995) and various follow-up documents (XTC 2001, Cocaine 2002, Cannabis 2004)].
Nevertheless, while theterms action plan, programme and strategy may be used interchangeably (12
Napriek tomu, že výrazy akčný plán, program a stratégia sa používajú rovnocenne(12
), they do not necessarily reflect differences in political objectives or agendas.
), nemusia vždy vyjadrovať rozdiely vpolitických cieľochalebo programoch.
Another aspect that varies between Member States is thetimeframe of the national drugs strategy.
Rozdiely vobsahu môžu vyjadrovať odlišné politické cielealebo rozdiely vnárodných charakteristikách drogovéhofenoménu.
Most countrieshave adopted a timeframe of 3–5 years; however, in somecountries the strategy covers a period of 8–10 years,whereas in others no timeframe at all is indicated (Table 1).In this respect, the link between ‘national drugs strategies’and the EU action plan on drugs should be considered.
Na tomto mieste uvádzame dve oblastisnajrelevantnejšími rozdielmi: látky, ktorých sa stratégietýkajú, ahlavné ciele stratégií.
Although national drugs strategies typically focus onclassified drugs, many documents extend to the so-calledlegal drugs, mainly alcohol and tobacco, particularlywhenconsidering the areas of education, preventionandtreatment (Table 2).
Hoci národné stratégie pre drogy sa vtypickom prípadesústreďujú na klasifikované drogy, mnohé dokumenty savzťahujú aj na tzv. legálne drogy, najmä alkohol atabak,predovšetkým vsúvislosti so vzdelávaním, prevencioualiečbou (tabuľka 2).
In some countries, thisconsideration takes the form of specific actions andprojects, while in other countries ‘legal drugs’ are onlymentioned.
Ďalším aspektom, vktorom sa jednotlivé členské štátynavzájom odlišujú, je časový rámec národnej stratégiepre drogy.
In many countries that include alcohol intheir‘drugs’ strategies, a national action plan on alcoholisalsoin place.
Vtejto súvislosti bybolo vhodné zvážiť prepojenie medzi jednotlivými„národnými stratégiami pre drogy“ a Akčným plánompre drogy EÚ.
Table 1: Timeframe of ‘national drugs strategies’
Tabuìka 1: Îasový rámec „národných stratégií pre drogy“
No indication of timeframe
Časový rámec sa neuvádza
Up to 2008–13
V termíne do 2008 – 2013
Hungary (2000)
Maďarsko (2000)
Netherlands (1995)
Holandsko (1995)
Until the year 2003 with a prospect to the year 2008
Do roka 2003 s výhľadom do roka 2008
(1) No indication of timeframe
(1) Časový rámec sa neuvádza
Shading indicates period covered by a ‘national drugs strategy’: (1) and (2) indicate successive ‘strategies’.
Tieňovanie znázorňuje časové obdobie, na ktoré sa vzťahuje „národná stratégia pre drogy“: 1 a 2 označujú po sebe nasledujúce stratégie.
A drugs strategy may be defined as a ‘unifying theme, framework for determination, coherence and direction’ and an action plan as a ‘scheme or programme for detailed specific actions’ (Strategies and coordination in the field of drugs in the European Union, a descriptive review, November 2002:http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1354).
Do piatich rokov významne znížiť prevalenciu užívania drog apočet nových užívateľov, najmä medzi mladými ľuďmi vo veku do 18 rokov; 2. dopiatich rokov významne znížiť incidenciu poškodenia zdravia súvisiaceho sdrogami (HIV, hepatitída, TB atď.) aúmrtí súvisiacich s drogami; 3.výraznezvýšiť počet úspešne liečených závislých; 4. do piatich rokov výrazne zredukovať dostupnosť nelegálnych drog; 5. do piatich rokov výrazne znížiťpočet trestných činov súvisiacich s drogami; 6. do piatich rokov výrazne obmedziť pranie špinavých peňazí anelegálny obchod s prekurzormi.
Chapter 1: New developments in policies and laws
Kapitola 1: Najnovší vývoj v oblasti politiky a právnych predpisov stratégií zahŕňajú aj alkohol, bol prijatý aj národný akčnýplán pre alkohol.
Table 2: ‘Legal drugs’ in national drugs strategies
Tabuìka 2: „Legálne drogy“ v národnýchstratégiách pre drogy