natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We need to develop a strategic culture that fosters early, rapid, and when necessary, robust intervention.
Musíme vybudovať strategickú kultúru, ktorá podporuje včasný, rýchly a podľa potreby rozsiahly zásah.
As a Union of 25 members, spending more than 160 billion Euros on defence, we should be able to sustain several operations simultaneously.
Ako Únia 25 členov, ktorá na obranu vynakladá 160 miliárd eur, by sme mali byť schopní viesť viacero operácií súčasne.
We could add particular value by developing operations involving both military and civilian capabilities.
Mohli by sme rozvíjať operácie, v ktorých by boli obsiahnuté vojenské i civilné spôsobilosti.
The EU should support the United Nations as it responds to threats to international peace and security.
EÚ by mala podporovať Organizáciu Spojených národov pri reakciách na ohrozenie medzinárodného mieru a bezpečnosti.
The EU is committed to reinforcing its cooperation with the UN to assist countries emerging from conflicts, and to enhancing its support for the UN in short-term crisis management situations.
EÚ je odhodlaná posilniť s ňou spoluprácu s cieľom pomôcť krajinám, v ktorých sa konflikt urovnal, a posilniť podporu určenú OSN v situáciách, ktoré si vyžadujú krátkodobé krízové riadenie.
We need to be able to act before countries around us deteriorate, when signs of proliferation are detected, and before humanitarian emergencies arise.
Musíme vedieť konať ešte predtým, ako sa situácia v okolitých krajinách zhorší, a to keď sa objavia známky šírenia zbraní, a ešte predtým, ako nastane núdzová situácia, ktorá si vyžaduje humanitárnu pomoc.
Preventive engagement can avoid more serious problems in the future.
Preventívnymi opatreniami môžeme predísť vážnejším problémom v budúcnosti.
A European Union which takes greater responsibility and which is more active will be one which carries greater political weight.
Práve Európska únia, ktorá prevezme väčšiu zodpovednosť a bude aktívnejšia, bude tým aktérom, ktorý bude mať väčšiu politickú váhu.
More Capable. A more capable Europe is within our grasp, though it will take time to realise our full potential.
Schopnejšia: Schopnejšiu Európu máme na dosah, aj keď ešte potrvá, kým naplno využijeme svoj potenciál.
Actions underway – notably the establishment of a defence agency – take us in the right direction.
Činnosť, ktorá sa v súčasnosti vyvíja – najmä zriadenie obrannej agentúry – nás vedie správnym smerom.
To transform our militaries into more flexible, mobile forces, and to enable them to address the new threats, more resources for defence and more effective use of resources are necessary.
Potrebné je transformovať naše ozbrojené sily na flexibilnejšie a mobilnejšie a umožniť im, aby reagovali na nové hrozby, rovnako je potrebných viac zdrojov na obranu a ich efektívnejšie využívanie.
Systematic use of pooled and shared assets would reduce duplications, overheads and, in the medium-term, increase capabilities.
Systematické využívanie spoločných zdrojov by znížilo duplicitu, prevádzkové náklady a v strednodobom meradle by zvýšilo spôsobilosť.
In almost every major intervention, military efficiency has been followed by civilian chaos.
Takmer po každom veľkom a účinnom vojenskom zásahu nasledoval chaos v radoch civilistov.
We need greater capacity to bring all necessary civilian resources to bear in crisis and post crisis situations.
Potrebujeme väčšie kapacity na to, aby sa všetky potrebné civilné zdroje efektívne využívali v krízových situáciách, ako aj po nich.
Stronger diplomatic capability: we need a system that combines the resources of Member States with those of EU institutions.
Silnejšia diplomatická spôsobilosť: potrebujeme systém, ktorý spája zdroje členských štátov so zdrojmi inštitúcií EÚ.
Dealing with problems that are more distant and more foreign requires better understanding and communication.
Riešenie vzdialenejších a odlišných problémov si vyžaduje lepšie porozumenie a komunikáciu.
Common threat assessments are the best basis for common actions.
Najlepším základom spoločnej činnosti je spoločné hodnotenie hrozieb.
This requires improved sharing of intelligence among Member States and with partners.
Vyžaduje si lepšiu výmenu spravodajských informácií medzi členskými štátmi a partnermi.
As we increase capabilities in the different areas, we should think in terms of a wider spectrum of missions.
Pri zlepšovaní spôsobilosti v rozličných oblastiach by sme zároveň mali uvažovať o širšom spektre misií.
This might include joint disarmament operations, support for third countries in combating terrorism and security sector reform.
Môžu medzi ne patriť spoločné operácie odzbrojovania, podpora tretích krajín v boji proti terorizmu a reforma sektora bezpečnosti.
The last of these would be part of broader institution building.
Reforma by bola súčasťou širšieho budovania inštitúcií.
The EU-NATO permanent arrangements, in particular Berlin Plus, enhance the operational capability of the EU and provide the framework for the strategic partnership between the two organisations in crisis management.
Stále dohovory medzi EÚ a NATO, najmä Berlín plus, posilňujú operačnú spôsobilosť EÚ a poskytujú rámec pre strategické partnerstvo medzi týmito dvomi organizáciami v oblasti krízového riadenia.
This reflects our common determination to tackle the challenges of the new century.
Odráža sa tak naše spoločné odhodlanie čeliť výzvam, ktoré prináša nové storočie.
More Coherent. The point of the Common Foreign and Security Policy and European Security and Defence Policy is that we are stronger when we act together.
Väčšia súdržnosť: Podstatou spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky a európskej bezpečnostnej a obrannej politiky je skutočnosť, že v jednote je sila.
Over recent years we have created a number of different instruments, each of which has its own structure and rationale.
V priebehu minulých rokov sme vytvorili mnoho rôznych nástrojov, z ktorých každý má vlastnú štruktúru a opodstatnenie.
The challenge now is to bring together the different instruments and capabilities: European assistance programmes and the European Development Fund, military and civilian capabilities from Member States and other instruments.
Výzvou súčasnosti je tieto rôzne nástroje a spôsobilosti spojiť: európske programy pomoci a Európsky rozvojový fond, vojenské a civilné spôsobilosti členských štátov a iné nástroje.
All of these can have an impact on our security and on that of third countries.
Všetky môžu mať vplyv na našu bezpečnosť a na bezpečnosť tretích krajín.
Security is the first condition for development.
Bezpečnosť je prvoradou podmienkou rozvoja.
Diplomatic efforts, development, trade and environmental policies, should follow the same agenda.
Diplomatické úsilie, rozvojové, obchodné a environmentálne politiky by mali postupovať podľa rovnakého programu.
In a crisis there is no substitute for unity of command.
Jednotnosť velenia počas krízy sa nedá nijako nahradiť.
Better coordination between external action and Justice and Home Affairs policies is crucial in the fight both against terrorism and organised crime.
V boji proti terorizmu aj organizovanej trestnej činnosti je kľúčovou otázkou lepšia koordinácia medzi vonkajšou činnosťou a politikou v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí.
Greater coherence is needed not only among EU instruments but also embracing the external activities of the individual member states.
Potrebný je väčší súlad nielen medzi nástrojmi EÚ, ale aj v rámci vonkajšej činnosti jednotlivých členských štátov.
Coherent policies are also needed regionally, especially in dealing with conflict.
Súlad politík je potrebný aj na regionálnej úrovni, najmä pri riešení konfliktov.
Problems are rarely solved on a single country basis, or without regional support, as in different ways experience in both the Balkans and West Africa shows.
Problémy zriedkavo vyrieši jednotlivá krajina sama alebo bez regionálnej podpory, ako o tom svedčia skúsenosti získané na Balkáne a v západnej Afrike.
Working with Partners. There are few if any problems we can deal with on our own.
Spolupráca s partnermi: Existuje len málo problémov, ak vôbec nejaké, ktoré dokážeme zvládnuť sami.
The threats described above are common threats, shared with all our closest partners.
Uvedené hrozby sú spoločné hrozby, ktoré zdieľame so všetkými našimi najbližšími partnermi.
International cooperation is a necessity.
Medzinárodná spolupráca je nevyhnutnosťou.
We need to pursue our objectives both through multilateral cooperation in international organisations and through partnerships with key actors.
Je potrebné, aby sme naše ciele presadzovali prostredníctvom multilaterálnej spolupráce v rámci medzinárodných organizácií aj prostredníctvom partnerstiev s kľúčovými aktérmi.
The transatlantic relationship is irreplaceable.
Transatlantický vzťah je nenahraditeľný.
Acting together, the European Union and the United States can be a formidable force for good in the world.
Spoločne môžu byť Európska únia a Spojené štáty americké mohutnou silou, ktorá koná pre dobro vo svete.
Our aim should be an effective and balanced partnership with the USA.
Naším cieľom by malo byť efektívne a vyvážené partnerstvo s USA.
This is an additional reason for the EU to build up further its capabilities and increase its coherence.
To je ďalší dôvod, aby EÚ ďalej budovala svoje spôsobilosti a prehlbovala súdržnosť svojich členských štátov.
We should continue to work for closer relations with Russia, a major factor in our security and prosperity.
Mali by sme ďalej budovať užšie vzťahy s Ruskom, dôležitým faktorom v našej bezpečnosti a prosperite.
Respect for common values will reinforce progress towards a strategic partnership.
Rešpektovanie spoločných hodnôt posilní dosahovanie pokroku na ceste k strategickému partnerstvu.
Our history, geography and cultural ties give us links with every part of the world: our neighbours in the Middle East, our partners in Africa, in Latin America, and in Asia.
Naša história, zemepisné a kultúrne väzby nás spájajú s každou časťou sveta: našimi susedmi na Blízkom východe, našimi partnermi v Afrike, v Latinskej Amerike a v Ázii.
These relationships are an important asset to build on.
Tieto vzťahy sú dôležitou hodnotou, na ktorej sa dá stavať.
In particular we should look to develop strategic partnerships, with Japan, China, Canada and India as well as with all those who share our goals and values, and are prepared to act in their support.
Predovšetkým by sme sa mali usilovať rozvíjať strategické partnerstvá s Japonskom, Čínou, Kanadou a Indiou, ako aj so všetkými partnermi, s ktorými máme spoločné ciele a hodnoty a ktorí sú pripravení podporovať ich.
This is a world of new dangers but also of new opportunities.
Žijeme vo svete nových hrozieb, ale aj nových možností.
The European Union has the potential to make a major contribution, both in dealing with the threats and in helping realise the opportunities.
Európska únia má potenciál významne prispieť k riešeniu hrozieb a pomôcť využiť príležitosti.
An active and capable European Union would make an impact on a global scale.
Aktívna a schopná Európska únia by mohla zavážiť v celosvetovom meradle.
In doing so, it would contribute to an effective multilateral system leading to a fairer, safer and more united world.
Týmto spôsobom by mohla prispieť k efektívnemu multilaterálnemu systému, ktorého výsledkom by bol spravodlivejší, bezpečnejší a jednotnejší svet.
EN _ E S
Rada Európskej únie
Council of the European Unionwww.consilium.europa.eu
Rada Európskej úniewww.consilium.europa.eu
Q C -7 80 9 -9 6 6 - EN -
Ľ C -7 80 9 -9 6 6 - SK
Guide on videoconferencing in cross-border proceedings
Príručka pre videokonferencie v cezhraničných súdnych konaniach
This booklet, which has been prepared by the General Secretariat of the Council, does not commit either the European Union or the governments of the Member States.
Obsah tejto príručky, ktorú vypracoval Generálny sekretariát Rady, nie je záväzný pre inštitúcie Európskej únie ani pre členské štáty.
For further information, please contact the “Press, Communication, Protocol” Division at the following address:General Secretariat of the Council Rue de la Loi / Wetstraat 175B-1048 Brussels Fax: (32-2) 281 49 77Internet: www.consilium.europa.eu/infopublic
Podrobnejšie informácie môžete získať na oddelení Informácie pre verejnosť útvaru Komunikácia generálneho riaditeľstva F na tejto adrese:
Certain mobile telephone operators do not allow access to 00 800 numbers or these calls may be billed.
Niektorí operátori mobilných sietí nepovoľujú prístup k číslam 00800 alebo tieto hovory fakturujú.
It can be accessed through the Europa server (www.europa.eu).Cataloguing data can be found at the end of this publication.Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2009ISBN 978-92-824-2472-8doi:10.2860/3012© European Communities, 2009Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.Printed in Belgium PRINTED ON WHITE CHLORINE-FREE PAPER
Bibliografické údaje sa nachádzajú na konci tejto publikácie.Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2009.ISBN 978-92-824-2490-2doi:10.2860/33835© Európske spoločenstvá, 2009.Rozmnožovanie povolené len s udaním prameňa.Printed in Belgium VYTLAČENÉ NA BIELOM BEZCHLÓROVOM PAPIERI
CROSS-BORDER VIDEOCONFERENCING IN THE EU 1.1. Scope and Background 1.2.
USKUTOČŇOVANIE CEZHRANIČNÝCH VIDEOKONFERENCIÍ V EÚ 1.1 Rozsah pôsobnosti a predchádzajúce skúsenosti 1.2.
Overview of the Legal Framework in European Union law
Prehľad právneho rámca v práve Európskej únie
PRACTICAL CONSIDERATIONS FOR VIDEOCONFERENCING
PRAKTICKÉ ASPEKTY VIDEOKONFERENCIE
Preparatory arrangements Request Necessary Preparations Interpretation Hearing Minutes of the Hearing
Prípravné opatrenia Žiadosť Potrebné prípravy Tlmočenie Výsluch Zápisnica z výsluchu
Background to Technical Requirements 3.2. General Arrangements and Quality Principles
Východiská pre technické požiadavky 3.2 Všeobecné opatrenia a zásady kvality
ANNEX III KEY STEPS FOR USING VIDEOCONFERENCING IN CROSSBORDER PROCEEDINGS
PRÍLOHA III KĽÚČOVÉ KROKY PRE VYUŽITIE VIDEOKONFERENCIEV CEZHRANIČNÝCH KONANIACH
CROSS-BORDER VIDEOCONFERENCING IN THE EU
USKUTOČŇOVANIE CEZHRANIČNÝCH VIDEOKONFERENCIÍ V EÚ
This guide covers the use of videoconferencing equipment in cross-border court proceedings in the European Union.
Táto príručka sa vzťahuje na využívanie videokonferenčného vybavenia v cezhraničných súdnych konaniach v Európskej únii.
It discusses the organizational, technical and legal aspects of the use of videoconferencing technology.
Rozoberajú sa v nej organizačné, technické a právne aspekty využívania videokonferenčnej technológie.
Furthermore, it analyzes the use of equipment in courtrooms and witness rooms, and the use of portable equipment.
Navyše sa v nej analyzuje využívanie vybavenia v pojednávacích miestnostiach a miestnostiach pre svedkov a využívanie prenosného vybavenia.
The guidance applies to cases where videoconferencing is used for any part of legal proceedings, in particular for taking of evidence from remote locations in other EU Member States.
Usmernenie sa vzťahuje na prípady, keď sa videokonferencia používa na akúkoľvek časť súdneho konania, najmä pri vykonávaní dôkazov zo vzdialených miest v iných členských štátoch EÚ.
This guide contains advice and guidance for legal professionals, court clerks and technical staff.
Táto príručka obsahuje poradenstvo pre právnikov, súdnych úradníkov a technický personál.
The guide discusses practical considerations on the use of videoconferencing equipment that is of particular interest to legal professionals and court staff, and then examines technical aspects that are of specific interest to technical staff.
V príručke sa riešia praktické aspekty používania videokonferenčného vybavenia, ktoré by mohli zaujímať najmä právnikov a súdny personál, a následne sa skúmajú technické aspekty, ktoré by mohli zaujímať najmä technický personál.
The annex to the guide provides details on the legal framework for the cross-border use of videoconferencing in criminal, as well as civil and commercial matters.
Príloha k príručke poskytuje podrobnosti o právnom rámci cezhraničného využívania videokonferencie v trestných, ako aj občianskych a obchodných veciach.
Further annexes outline the technical standards to be taken into consideration and provide a summary of key steps in the processes for using videoconferencing in cross-border court proceedings.
V ďalších prílohách sú uvedené technické normy, ktoré by sa mali zvážiť, a tieto poskytujú zhrnutie kľúčových
This document is concerned mainly with the use of videoconferencing in legal proceedings in criminal, civil and commercial courts.
Tento dokumentsatýka najmä využívania videokonferencií vsúdnych konaniach na trestných, občianskych a obchodných súdoch.
However, many of the technical aspects on the use of videoconferencing are more generally applicable to its use within the wider justice community.
Viaceré technické aspekty využívania videokonferencií sú však uplatniteľné všeobecnejšie na využívanie videokonferencií v rámci širšej justičnej komunity.
The hearing of witnesses and experts does not always take place in courts and it is possible to arrange for a videoconferencing connection between courts and other locations, such as consular and diplomatic representations, prisons, hospitals and asylum centres.
Výsluch svedkov a znalcov sa neuskutočňuje vždy na súdoch a je možné zabezpečiť videokonferenčné spojenie medzi súdmi a inými miestami, ako sú diplomatické a konzulárne zastúpenia, väznice, nemocnice a azylové centrá.
As such, this document can be used as a basis for the use of videoconferencing in other procedures.
Ako taký tento dokument možno použiť ako základ pre využívanie videokonferencií v iných konaniach.
Usually in cross-border civil proceedings there are two possible situations where witnesses and experts may be heard via videoconferencing: i.
V cezhraničných občianskych súdnych konaniach zvyčajne existujú dve možné situácie, keď svedkov a znalcov možno vypočuť prostredníctvom videokonferencie: i.
Indirect taking of evidence, where the court in the requested state conducts the hearing of e.g. a witness (under certain conditions with the participation of the requesting court’s representatives) ii.
Nepriame vykonanie dôkazov, keď súd v dožiadanom štáte vykonáva výsluch napr. svedka (za určitých podmienok za účasti zástupcov dožadujúceho súdu), ii.
Direct taking of evidence, where the requesting court hears a witness in another Member State directly via videoconferencing.
Priame vykonanie dôkazov, keď dožadujúci súd vypočúva svedka v inom členskom štáte priamo prostredníctvom videokonferencie.
In pre-trial criminal investigations, the investigating judge or prosecutor could decide to take evidence from a witness who is under threat or a witness or expert residing abroad, via videoconference or any other appropriate means of remote audiovisual communication, with the witness’s agreement, if it is not possible or desirable for latter to appear at the trial in person.
V predsúdnej fáze vyšetrovaní trestných činov môže vyšetrujúci sudca alebo prokurátor rozhodnúť o vypočutí svedka, ktorý je ohrozený, alebo svedka alebo znalca, ktorí sa nachádzajú v zahraničí, prostredníctvom videokonferencie alebo inými vhodnými prostriedkami audiovizuálnej komunikácie na diaľku s ich súhlasom, ak nie je možné alebo žiadúce, aby sa na konaní zúčastnili osobne.
When expert witnesses are heard, it is advisable to contact the expert before the hearing, in order to check what kind of technical equipment might be needed during the hearing.
Disponibilita súdnych znalcov sa považuje za jednu z príčin omeškania v občianskom konaní (napr. lekárski znalci a psychológovia
For vulnerable and intimidated witnesses videoconferencing can be seen as a means of reducing the stress and discomfort which could be caused by the disruptive journey to a foreign court.
Z hľadiska zraniteľných a zastrašovaných svedkov možno videokonferencie považovať za prostriedok obmedzenia stresu a nepohodlia, ktoré by mohla spôsobiť náročná cesta na zahraničný súd.
For giving evidence to any foreign court, a separate witness room could be more practical than the court room.
Na účely výpovede pre zahraničný súd môže byť vhodnejšia ako pojednávacia miestnosť samostatná miestnosť pre svedkov.
Applications in criminal cases are usually governed by national acts and the Convention on Mutual Assistance in Criminal Matters between the Member States of the European Union of May 29, 2000 (further referred to as the“2000 MLA Convention”).1
Žiadosti vo všetkých trestných veciach sa zvyčajne riadia vnútroštátnymi zákonmi a Dohovorom z 29. mája 2000 o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi Európskej únie (ďalej len„dohovor o VPP z roku 2000“).1
Applications may also be made in civil cases on the basis of the EU Council Regulation No 1206/2001 of 28 May 2001 on cooperation between the courts of the Member States in the taking of evidence in civil or commercial matters (further referred to as the “2001 Taking of Evidence Regulation”).
Žiadosti možno podať aj v občianskych veciach na základe nariadenia Rady (ES) č. 1206/2001 z 28. mája 2001 o spolupráci medzi súdmi členských štátov pri vykonávaní dôkazov v občianskych a obchodných veciach (ďalej len „nariadenie o vykonávaní dôkazov z roku 2001“).
The standard forms and information about procedures are also available on the websites of the European Judicial Network in Civil and Commercial Matters (in the European Judicial Atlas)2and the European Judicial Network in Criminal Matters.3
Vzorové tlačivá a informácie o postupoch sú tiež dostupné na webových stránkach Európskej justičnej siete v občianskych a a Európskej obchodných veciach (v Európskom justičnom atlase)2justičnej siete v trestných veciach3.
For most EU Member States most of these instruments are already applicable (with some reservations made by some Member States, especially concerning the hearing of accused persons by videoconference).4
Vo väčšine členských štátov EÚ sa už väčšina týchto nástrojov uplatňuje (s niekoľkými výhradami zo strany niektorých členských štátov, najmä pokiaľ ide o výsluch obvinených osôb prostredníctvom videokonferencie)4.
In the arrangements for videoconferencing there are differences between on the one hand the civil and commercial and on the other hand the criminal proceedings.
V opatreniach na využívanie videokonferencií existujú rozdiely medzi občianskym a obchodným súdnym konaním na jednej strane a trestným konaním na strane druhej.
The steps that are necessary to undertake a hearing by videoconferencing and the differences between arrangements are given in the table in Annex III.
Kroky, ktoré sú potrebné pre uskutočnenie výsluchu prostredníctvom videokonferencie a rozdiely medzi opatreniami, sa uvádzajú v tabuľke v prílohe III.
4) Reservations to the MLA Convention of 2000 have been made by Denmark, Germany, Hungary, the Netherlands, Poland and the United Kingdom; Denmark is not a party to any instruments adopted under Title IV of the EC Treaty.
4) Výhrady k dohovoru o VPP z roku 2000 vzniesli Dánsko, Nemecko, Maďarsko, Holandsko, Poľsko a Spojené kráľovstvo; Dánsko sa nezúčastňuje na žiadnych nástrojoch prijatých podľa hlavy IV Zmluvy o ES.
In cross-border court proceedings, the objective is to make the videoconferencing session as close as possible to the usual practice in any court where evidence is taken in open court.
V prípadoch cezhraničných súdnych konaní je cieľom, aby videokonferencia čo najviac zodpovedala bežnej praxi na ktoromkoľvek súde, keď sa vypovedá na verejnom zasadnutí.
Compared to national judicial procedures, there are fairly small differences in the cross-border procedures.
V porovnaní s vnútroštátnymi justičnými konaniami existujú v cezhraničných súdnych konaniach len malé rozdiely.
The arrangement of a cross-border hearing using videoconferencing requires that certain formal measures are taken.
Zabezpečenie cezhraničného výsluchu prostredníctvom videokonferencie si vyžaduje, aby sa prijali určité formálne opatrenia.