natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Efforts to increase geographic mobilityin the EU need to continue, both interms of further reducing legal andadministrative barriers and tackling thesocial, cultural, educational and infrastructure barriers.
Na základe údajov sa vo väčšine krajínzvýši v blízkej budúcnosti mobilita v obmedzenej miere. Nepredpokladá sa,že by očakávaná úroveň mobility z krajín EÚ-8 do starých členských štátov viedla k problémom na ich pracovných trhoch.
Given the relatively low mobility levels in Europe, it is essential to further fosterthe free movement of workers as one of the fundamental freedoms of Europeancitizens and for its contribution to a better functioning of labour markets.
Z údajov z prieskumov o plánoch európskych občanov presťahovať sa do inej krajiny v priebehu nastávajúcich piatich rokov vyplýva, že cezhraničná mobilita v rámci členských štátov EÚ-15 sa môže o niečo zvýšiť, no z krátkodobého a strednodobého hľadiska pravdepodobne nie vo veľkej miere.
Effortsto further reduce and remove existing legal and administrative barriers to mobility,including the transitional arrangements for the free movement of workers fromnew Member States, need to continue.
Spomedzi krajín EÚ-8 sa miera mobility, ktorá nedosahuje úroveň väčšiny členských štátov, očakáva v Českej republike, Maďarsku, na Slovensku a v Slovinsku.
Employment in Europe 2006 and housing markets, improving language skills, raising educational levels, andhelping young people to gain first mobility experiences through studies or internships abroad.
Zamestnanosť v Európe vroku 2006 povedie k podstatným a trvalým výzvam pre pracovné trhy prijímajúcich krajín.Pri pohľade na dlhodobý vývoj sa zdá, že demografický faktor bude brzdou premobilitu, a to hlavne kvôli poklesu počtu obyvateľstva v mladom veku, ktoré bolozväčša najmobilnejšie.
Policies on geographic mobility need tobe put in context with other policies.
Je potrebné naďalej vyvíjať snahy o zvýšenie geografickej mobility v EÚ,pokiaľ ide o ďalšie odbúravanie administratívnych prekážok, ako ajspoločenských, kultúrnych, vzdelanostných bariér a bariér v infraštruktúre.
Geographic mobility represents a crucial element in the strategy to cope with thecurrent and future labour market challenges in the enlarged EU.
Pri relatívne nízkych hodnotách mobility v Európe je podstatné ďalej podporovaťvoľný pohyb pracovníkov ako jednu zo základných slobôd európskych občanov,ako aj kvôli jeho podielu na lepšie fungujúcich pracovných trhoch.
However, in orderto provide an efficient policy response to these challenges, policies on geographicmobility need to be coupled with actions in the field of other employment policies, education and immigration.
Keby sa všakodbúrali všetky administratívne bariéry a informačné prekážky, naďalej by zostalispoločenské, kultúrne, vzdelávacie bariéry a bariéry v infraštruktúre ako hlavnéprekážky.
Despite further progress in the employment situation in the EU, reaching the Lisbon target remains a challenge.
Politiky v oblasti geografickej mobilityje potrebné začleniť do kontextu ostatných politík.
Further progress was achieved in termsof overall, female and particularly older worker employment rates; though reaching the overall Lisbon employment target remains a major challenge.
Geografická mobilita predstavuje kľúčový prvok v stratégii zameranej na reagovanie na súčasné a budúce výzvy pracovného trhu v rozšírenej EÚ.
Increasedefforts will be needed in all three priority areas identified by the Employment Guidelines; namely attracting and retaining more people in employment, increasing labour supply and modernising social protection systems; improving theadaptability of workers and enterprises; and increasing the investment in humancapital through better education and skills.
S cieľomposkytnúť v rámci politiky účinnú odpoveď na tieto výzvy je potrebné viazať politiku v oblasti geografickej mobility s opatreniami v oblasti iných politík v oblastizamestnanosti, vzdelávania a prisťahovalectva.
Member States need to identify andimplement comprehensive reform packages aimed at enhancing the flexibilityand security of their labour markets…
Napriek ďalšiemu pokroku vo vývojisituácie v oblasti zamestnanosti v EÚzostáva dosiahnutie cieľov Lisabonskejstratégie naďalej výzvou.
The conclusions of the last Joint Employment Report stressed the importance of acomprehensive approach to reform in the face of rapid structural changes broughtabout by ageing and globalisation.
Situácia v oblasti zamestnanosti v rozšírenej EÚ sa v roku 2005 i napriek spomaleniu hospodárskeho rastu naďalej zlepšovala.
The findings of this year's Employment in Europe corroborate this assertion.
Ďalší pokrok sa dosiahol v oblasticelkovej miery zamestnanosti a miery zamestnanosti žien a najmä starších pracovníkov; hoci dosiahnutie celkového cieľa Lisabonskej stratégie v oblasti zamestnanosti zostáva naďalej výzvou.
The Member States need to identify and implement appropriate combinations of policies enhancing both the flexibility and security of their respective labour markets.
Zvýšené úsilie bude potrebné vynaložiť v trochprioritných oblastiach uvedených v Usmerneniach o zamestnanosti.
While there is clearly no single flexicuritysolution for all, and adopted reforms will need to reflect the specific situation ineach Member State, a comprehensive reform approach encompassing all the keyelements – modern labour laws, active labour market policies, lifelong learningsystems and modern social security systems – may not only deliver better employment outcomes, but also prove to be more politically feasible.
Tieto oblastipredstavujú tieto ciele: pritiahnuť viac ľudí do zamestnania a udržať ich v ňom,zvýšiť ponuku pracovných síl a modernizovať systémy sociálnej ochrany; zlepšiťadaptabilitu pracovníkov a podnikov; zvýšiť investície do ľudského kapitáluprostredníctvom lepšieho vzdelávania a zvyšovania kvalifikácie.
…in order to progress toward fulfillingthe EES objectives within the framework of the renewed Lisbon Agenda.
Je potrebné, aby členské štáty označilia uplatňovali komplexné balíkyreforiem zamerané na podporu flexibilnosti a istoty na svojich pracovnýchtrhoch.
Looking in some more detail into the individual policy areas, this Employment in Europe highlights the need to create a stronger culture of the evaluation of labourmarket policies, to invest in a highskilled and adaptable workforce, and to fosterthe free movement of workers in the enlarged EU.
Vzáveroch poslednej spoločnej správy o zamestnanosti sa podčiarkol významkomplexného prístupu k reformám na pozadí rýchlych štrukturálnych zmien v dôsledku starnutia a globalizácie. Zistenia uvedené v tohoročnej správe o zamestnanosti toto tvrdenie potvrdzujú.
These are some of the policyactions that will be needed in order to progress toward fulfilling the objectives ofthe European Employment Strategy within the broader framework of the relaunched Lisbon Agenda.
Je potrebné, aby členské štáty označili a uplatňovali vhodné spojenia jednotlivých politík a tým podporili flexibilnosť a istotu nasvojich pracovných trhoch.
European Commission Directorate-Generalfor Agricultureand Rural Development
Európska Komisia, Generálneriaditeľstvo pre Poľnohospodárstvo a Rozvoj vidieka
Telephone Exchange (+32 2) 2 99 11 11
Telefón Exchange (+32 2) 2 99 11 11
European Commission Directorate-General for Environmenthttp://ec.europa.eu/environment/climat/eccp.htm http://ec.europa.eu/environment/climat/adaptation/index_en.htm
Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre životné prostrediehttp://ec.europa.eu/environment/climat/eccp.htm http://ec.europa.eu/environment/climat/adaptation/index_en.htm
European Environmental Agencyhttp://www.eea.europa.eu/themes/climate
Európska agentúra pre životné prostrediehttp://www.eea.europa.eu/themes/climate
EU agriculture – taking on the climate change challenge
Poľnohospodárstvo EÚ – riešenie problémov vyplývajúcich z klimatických zmien n u l l
Figure 3: Breakdown of agricultural GHG emissions and share in EU total emissions (EU-27) – 2005 ure t
Diagram 3: Emisie jednotlivých skleníkových plynov a podiel EÚ na celkových emisiách (EÚ-27 ) – 2005 m a n e
Agriculture also releases GHGs into the atmosphere, though on a smaller scale
Aj poľnohospodárstvo vypúšťa do atmosféry skleníkové plyny, hoci v menšom roz- m ý
– the most widespread than other economic sectors.
– naj- sahu ako iné odvetvia hospodárstva.
Agriculture hardly emits CO2
Poľnohospodárstvo sotva emituje CO2 k c i t a
N2O – Agricultural Soils CH4 – Enteric Fermentation CH4 – Manure management to address the double challenge of reducing its GHG emissions while adapting to the new climate conditions.
N2O – poľnohospodárske pôdy CH4 – nakladanie s hnojom CH4 – nakladanie s hnojom m i l
N2O – Manure management CH4 – Rice Cultivation all e h
Znižovanie emisií v poľnohospodárstve Poľnohospodárstvo je významným zdrojom dvoch skleníkových plynov so silným v ú
Agriculture is an important source of two powerful GHGs: nitrous oxide (N2methane (CH4) (see figure 3): an g e ch
) (pozri diagram 3): účinkom: oxidu dusného (N2
• N2O is released into the atmosphere from farmland, mainly due to microbial transformation of nitrogen fertilisers in soils.
O uniká do atmosféry z poľnohospodárskej pôdy najmä následkom mikrobio-
(mainly cows and sheep); i mate cl
2O predstavujú viac ako r á logickej transformácie dusíkatých hnojív v pôde.
59,0% Energy, excluding transport21,0 % Transport9,0 % Agriculture8,0 % Industry3,0 % Waste
59,0 % Energetika, bez dopravy 21,0 % Doprava9,0 % Poľnohospodárstvo8,0 % Priemysel3,0 % Odpad e r p a h o l ú á
Source: European Commission, DG Agriculture elaboration based on EEA data
Zdroj: Európska komisia, vypracovalo GR pre poľnohospodárstvo na základe údajov EEA k a j o v
Adapting to climate change risks Climate change affects many sectors.
Adaptácia na riziká spojené s klimatickými zmenami Klimatické zmeny ovplyvňujú veľa sektorov.
Agriculture is one of the most exposed due to its dependence on weather conditions.
Pre závislosť od poveternostných podmienok je jedným z najviac ovplyvnených práve poľnohospodárstvo.
This affects everyone in Europe as farmland, woods and forests cover approximately 90 % of the EU’s land surface.
To sa dotýka každého obyvateľa Európy, pretože poľnohospodárska pôda, lesy a hory pokrývajú asi 90 % pevniny EÚ.
Climatic variability year-by-year is one of the main causes of variability in crop yields and the inherent risks of farming.
Každoročná nestabilita klímy je jednou z hlavných príčin nestability vo výnosoch poľnohospodárskych plodín a podstatným rizikovým faktorom poľnohospodárstva.
Farming is thus in the front line of the battle against climate change impacts.
Preto stojí poľnohospodárstvo v prednej línii boja proti negatívnym dôsledkom klimatických zmien.
Agricultural GHG emissions are declining Emissions from the EU-27 agriculture sector represent about 9 % of all EU GHG emissions.
Emisie skleníkových plynov z poľnohospodárstva klesajú Emisie z poľnohospodárskeho sektora krajín EÚ-27 predstavujú asi 9 % všetkých emisií skleníkových plynov EÚ.
However, in the EU, the influence of agriculture on emissions is diminishing.
Avšak v EÚ sa podiel poľnohospodárstva na emisiách zmenšuje.
Continuing efforts by the agriculture sector should yield further reductions.
Trvalým úsilím poľnohospodárskeho sektora sa môže dosiahnuť ešte ďalšie zníženie.
Total EU agricultural emissions actually fell by 20 % in the period 1990–2005, largely due to changed farming techniques such as reduced use of nitrogen fertilisers, and fewer livestock (see Figure 4).
V rokoch 1990–2005 celkové množstvo poľnohospodárskych emisií EÚ v skutočnosti pokleslo o 20 %, a to do značnej miery vďaka zmeneným poľnohospodárskym postupom, napríklad znížením používania dusíkatých hnojív a znížením chovov (pozri diagram 4).
This compares to a global increase in farming emissions of nearly 17%.
To kontrastuje s celosvetovým nárastom poľnohospodárskych emisií o takmer 17 %.
The reduction of farming emissions is considerably higher than the overall reduction in emissions in all EU sectors of about 8%.
Zníženie emisií z poľnohospodárskej produkcie EÚ je podstatne výraznejšie ako celkové zníženie množstva emisií vo všetkých sektoroch EÚ, ktoré predstavuje asi 8 %.
EU agriculture has therefore already made a significant contribution to achieving the Kyoto commitment.
Poľnohospodárstvo EÚ tak už výrazne prispelo k dosiahnutiu cieľov stanovených Kjótskym protokolom.
Agriculture will cut its emissions further Emissions from agriculture are projected to decrease further − by 23% (EU-27) compared to 1990, and by 15 % in the EU-15.
Poľnohospodárstvo bude ďalej znižovať množstvo emisií Očakáva sa ďalší pokles emisií z poľnohospodárskej výroby − o 23 % (EÚ-27) v porovnaní s hodnotami z roku 1990 a o 15 % pre krajiny EÚ-15.
This expected trend is due to improvements in farming techniques, continued falls in livestock numbers, the ongoing effects of the 2003 Common Agricultural Policy (CAP) reform measures and environmental legislation.
Tento očakávaný vývoj je výsledkom zlepšení poľnohospodárskych postupov, pokračujúceho poklesu počtu poľnohospodárskych zvierat, trvalých účinkov reformných opatrení v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky (CAP) z roku 2003 a environmentálnej legislatívy.
This compares well with other sectors (see figure 5).
To sú veľmi dobré výsledky v porovnaní s inými sektormi (pozri diagram 5).
The EU is the only world region where agricultural emissions are expected to be reduced.
EÚ je jediným regiónom na svete, kde sa očakáva znižovanie emisií z poľnohospodárskej výroby.
Figure 4: Trends in cattle numbers and nitrogenous fertiliser use 1990–2005 (indexed relative to 1990 levels) – EU-25
Diagram 4: Vývoj v stavoch dobytka a v používaní dusíkatých hnojív 1990–2005 (indexované k úrovniam v roku 1990) – EÚ-25 o p k
Figure 5: Projected agricultural emissions trends to 2010 (EU-15)
Diagram 5: Predpokladaný vývoj emisií v poľnohospodárstve do roku 2010 (EÚ-15)
Fertiliser and manure use
Použitie hnojív a hnoja
Cattle numbers
Počet kusov dobytka
Source: Commission DG Agriculture elaboration based on EEA data (agri-environmental indicators)
Zdroj: Európska komisia
Source: European Commission
Zdroj: Vypracovalo GR EK pre poľnohospodárstvo na základe údajov EEA (poľnohospodárske a environmentálne ukazovatele)
Figure 6: Change in total emissions of CHagriculture – 1990–2005 (EU-27) is sions m d u ce e l p re can h es li c ie o
Diagram 6: Zmena celkového množstva emisií CHz poľnohospodárstva – 1990–2005 (EÚ-27) í is im iu e n e ž í n z ť k e i p s i r y EÚ p k i t i l
Unlike other industries, gas releases in agriculture cannot be controlled by pushing a button.
V poľnohospodárstve nie je na rozdiel od iných priemyselných odvetví možné regulovať emisie plynov stlačením nejakého tlačidla.
Agricultural activities involve complex biological and ecological processes.
Poľnohospodárske činnosti zahŕňajú zložité biologické a ekologické procesy.
Measures that contribute to cutting GHG emissions from farming are driven by policies aimed at long-term sustainability, and by farmers’ own initiatives.
Opatrenia prispievajúce k znižovaniu emisií skleníkových plynov z poľnohospodárskej výroby sú založené na politikách zameraných na dlhodobo udržateľný rozvoj a na vlastných iniciatívach poľnohospodárov.
The CAP plays a strong part Steps have already been taken to integrate climate change concerns into the CAP.
% zmeny: celkové množstvo emisií CH a N
Environmental legislation plays its role While many climate change problems linked to agriculture are being addressed by farm management techniques, such actions run alongside rules that set legal limits on some practices.
Úloha environmentálnej legislatívy Hoci sa mnohé problémy v poľnohospodárstve súvisiace s klimatickými zmenami riešia metódami riadenia poľnohospodárstva, takéto postupy sa uskutočňujú v súlade s pravidlami, ktoré stanovujú pre niektoré postupy právne limity.
One example is the Nitrates Directive.
Príkladom je nariadenie o nitrátoch.
This is put into practice by Member States and involves: monitoring of water quality; designation of nitrate vulnerable zones; and, establishment of codes of good agricultural practice (such as fertiliser application limits and spreading conditions, manure storage methods, livestock density limits and crop rotation requirements).
Jednotlivé členské štáty ho už uvádzajú do praxe a toto nariadenie zahŕňa: sledovanie kvality vody; určenie zraniteľných zón z hľadiska znečistenia nitrátmi a vytvorenie kódexu dobrej praxe v poľnohospodárstve (napríklad obmedzenia na použitie hnojív a podmienky pre ich aplikáciu, metódy skladovania hnoja, limity hustoty chovov a požiadavky na striedanie plodín).
Adverse impacts can also be expected from the likely rise in the distribution and intensity of existing pests, diseases, and weeds, due to higher temperatures and humidity.
Nepriaznivé účinky možno v súvislosti s vyššími teplotami a vlhkosťou očakávať aj následkom pravdepodobného zvýšenia výskytu a intenzity existujúcich drobných škodcov, buriny a rôznych chorôb.
The effect is likely to be highly regionalised.
Tieto účinky sa budú pravdepodobne veľmi líšiť v závislosti od regiónu.
5.Howagricultureisaffected byclimatechange
5.Akoklimatickézmenyovplyvňujú poľnohospodárstvo
Projected climatic changes will affect the level and variability of crop yields and, in the long term, cultivation of several agricultural crops could shift to more northern latitudes.
Očakávané klimatické zmeny ovplyvnia úroveň a nestálosť výnosov plodín a z dlhodobého hľadiska sa môže pestovanie niektorých poľnohospodárskych plodín posunúť do severnejších zemepisných šírok.
Climate change affects agriculture globally Experts believe that even small amounts of global warming will reduce crop yields and trigger higher yield variability in low-latitude world regions.
Klimatické zmeny ovplyvňujú poľnohospodárstvo na celom svete Odborníci sú presvedčení, že aj malý rozsah globálneho otepľovania povedie k zníženiu úrody poľnohospodárskych plodín a k väčším výkyvom vo výnosoch v regiónoch s malou nadmorskou výškou.
Negative effects on agricultural yields will be exacerbated by more frequent extreme weather events (such as floods, heat waves and drought).
Negatívne účinky na poľnohospodárske výnosy budú ešte zosilnené častejším výskytom extrémneho počasia (napríklad záplav, vĺn horúčav a sucha).
Smallholders and subsistence farmers will be particularly affected as they also have less capacity to adapt.
Zvlášť postihnutí budú drobní farmári a tí, ktorí žijú z toho, čo si dopestujú, keďže môžu urobiť len málo, aby sa tejto situácii prispôsobili.
This is expected to increase the risk of famine, particularly in the African continent.
To pravdepodobne zvýši riziko výskytu hladomoru, najmä na africkom kontinente.
Different climate change effects among EU regions All EU regions are increasingly feeling the adverse effects of climate change, but some areas will be more affected than others.
Rôzne dopady klimatických zmien na jednotlivé regióny EÚVšetky regióny EÚ stále intenzívnejšie pociťujú nepriaznivé účinky klimatických zmien, ale niektoré oblasti budú postihnuté viac ako iné.
Southern Europe and the Mediterranean basin will experience the combined effect of large temperature increases and reduced precipitation.
Južná Európa a Stredomorie sa budú musieť vyrovnávať s kombinovaným účinkom veľkého nárastu teplôt a zníženého množstva zrážok.
Also particularly vulnerable are mountain areas, notably the Alps, and small islands.
Mimoriadne zraniteľné sú aj horské oblasti, najmä Alpy, a malé ostrovy.
Densely populated floodplains will be under threat due to increased risks of storms, intense rainfall and flash floods leading to widespread damage.
Husto osídlené záplavové nížiny budú ohrozené pre zvýšené riziko búrok, prudkých dažďov a náhlych záplav, čo povedie k veľkým škodám.
Climate change will increase regional differences in Europe’s natural resources.
Klimatické zmeny zväčšia regionálne rozdiely v prírodných zdrojoch Európy.
EU agriculture is affected too – key climate change concerns While some of the projected impacts could be beneficial for farming in certain European regions, mostly northern areas (for instance lengthening of the growing season and improvements in crop yields due to warmer conditions), most impacts are likely to be adverse, lead to economic losses, and occur in regions already under pressure due to socio-economic and other environmental factors, such as water scarcity.
Postihnuté je aj poľnohospodárstvo v EÚ – hlavné problémy súvisiace s klimatickými zmenami Hoci niektoré z predpokladaných dopadov môžu byť prospešné pre poľnohospodárstvo v určitých európskych oblastiach, predovšetkým v severných regiónoch (napríklad predĺženie obdobia rastu a zlepšenie vo výnosoch vďaka teplejším podmienkam), väčšina dopadov bude pravdepodobne nepriaznivých a povedie k hospodárskym stratám a vyskytnú sa v oblastiach, ktoré sú už teraz následkom sociálno-ekonomických a iných environmentálnych faktorov, ako je nedostatok vody, pod tlakom.
The impact of some changes in weather conditions can already be seen on the ground.
Dôsledky niektorých zmien v počasí sú už viditeľné na poľnohospodárskej pôde.
Numerous effects are already observed: advances in tree flowering periods, lengthening of the vine growing season, and changes in other natural plant cycles.
Boli spozorované už početné dopady: skoršie kvitnutie stromov, predĺženie sezóny rastu hrozna a zmeny v ďalších prirodzených cykloch rastlín.
Changes in the calendar of farm operations (sowing, harvesting etc) suggest that farmers are already adapting to new climate conditions.
Zmeny v poľnohospodárskom kalendári (siatie, zber úrody atď.) naznačujú, že farmári sa už prispôsobujú novým klimatickým podmienkam.
There are significant regional variations in the expected climatic conditions but, over the 21st Century, predicted impacts can be summarised as milder and wetter winters, hotter and drier summers, and more frequent and intense weather events.
Pokiaľ ide o očakávané klimatické podmienky, existujú výrazné regionálne odlišnosti, no dopady predpovedané na 21. storočie sa dajú stručne vyjadriť asi takto: miernejšie a vlhkejšie zimy, horúcejšie a suchšie letá a častejšie a intenzívnejšie výčiny počasia.
The most severe consequences of changes in weather variables may not be felt until 2050 but significant adverse impacts are expected earlier from extreme weather events, such as more frequent and prolonged heat waves, droughts and floods.
Najhoršie dôsledky zmien súvisiacich s nestálosťou počasia nemusíme pocítiť do roku 2050, ale výrazné nepriaznivé dopady vo forme extrémneho počasia, ako sú častejšie a dlhotrvajúce vlny horúčav, suchá a záplavy, možno očakávať už skôr.
Figure 7: Projected impacts from climate change in different EU regions
Diagram 7: Očakávané dôsledky klimatických zmien v regiónoch EÚ
Specific risks faced by agriculture Most of the impacts of climate change on agriculture come through water.
Konkrétne riziká pre poľnohospodárstvo Väčšina dopadov klimatických zmien na poľnohospodárstvo súvisí s vodou.
Water shortages will have a major impact on agricultural production and European landscapes.
Nedostatok vody bude mať významný dopad na poľnohospodársku produkciu a na ráz európskej krajiny.
Many areas, notably in southern EU countries, have practised irrigation for hundreds of years as part of their farming tradition – they will need to review irrigation techniques.
Mnohé oblasti, najmä v južných krajinách EÚ, používajú už celé stáročia zavlažovanie ako súčasť svojej poľnohospodárskej tradície – no budú musieť prehodnotiť svoje techniky zavlažovania.
Agriculture must also improve its water use efficiency and reduce water losses.
Poľnohospodárstvo musí tiež zlepšiť hospodárenie s vodou a znížiť straty vody.
sea/lake levelsstorms, floodshotter and drier summersgrowing seasonscrop potentialpests permafrost thaw winter rainfall (floods)sea levelshotter and drier summerscrop yields, range
hladiny morí/jazierbúrky, záplavyteplejšie a suchšie letáobdobia rastumožnosti plodín drobní škodcovia rozmŕzanie stále zamrznutej pôdy zimné dažďové zrážky (záplavy)hladina morí teplejšie a suchšie letávýnosy a druhy plodín
Effects of climate change
Následky klimatických zmien