natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On the basis of the fiscalbalances projected in the Convergence Programme, further substantial consolidationis required for Poland to comply with the Stability and Growth Pact’s mediumtermobjective of a budgetary position that is closeto balance or in surplus.
Ten sa v súčasnostivyznačuje veľmi vysokou mierounezamestnanosti a nízkou mierou účasti,pričom je súčasne brzdený viacerýmištrukturálnymi problémami, ako je nízkamzdová diferenciácia, nevhodná odbornákvalifikácia, vysoké daňové zaťaženie a nízkaregionálna mobilita.
However, it is important tohighlight the fact that the current fiscalposition, in terms of both the overall andprimary budget balances, would not appear tobe sufficient to stabilise the public debt ratio atbelow 60%. A balanced budget would, over
Okrem toho sa dáočakávať, že v nadchádzajúcich rokoch budemať dopad na infláciu aj proces dobiehania
Moving on to examine trends in other fiscalindicators, it can be seen from Chart 4 and Table 7 that the general government totalexpenditure ratio declined between 1998 and2000.
Pri spätnom pohľade na roky 1999 (prvý rok,za ktorý sú k dispozícii údaje o verejnom dlhu)až 2003 vidíme, že pomer verejného dlhuk HDP stúpol o 5,3 percentuálneho bodu (graf2a a tabuľka 5).
This occurred against the backdrop ofbuoyant output growth.
Z počiatočnej úrovne 40,1%v roku 1999 poklesol tento pomer na 36,8%v roku 2000.
In particular, othercurrent expenditure and capital expendituredecreased significantly.
Následne sa v roku 2001v podstate stabilizoval, ale v roku 2003 prudkostúpol na 45,4%.
More recently, withthe economy slowing down, the totalexpenditure ratio has risen again, largelyreflecting increases in spending on publicemployment and social transfers. On balance,
Ako je zrejméz podrobnejších údajov v grafe 2b, na rastepomeru verejného dlhu v rokoch 2002 a 2003 sanajvýraznejšie podpísali faktory spôsobujúcerozdiel medzi deficitom rozpočtového
time, allow the public debt ratio to be broughtfurther below the reference value.
Pri sledovaní vývoja ostatných fiškálnychukazovateľov vidíme (graf 4 a tabuľka 7),v rokoch 1998 až 2000 došlo k poklesu pomerucelkových výdavkov verejnej správy.
Making the tax/benefit system moreemploymentfriendly by strengthening workincentives could make a significantcontribution to fiscal consolidation whilepromoting economic growth and real incomeconvergence in the context of completing theprocess of transition to a market economy.Further improvements in the transparency andquality of statistical data would support themonitoring of fiscal developments.
Tentovývoj nastal na pozadí živého rastu produkcie.Predovšetkým došlo k výraznému poklesuostatných bežných výdavkov a kapitálovýchvýdavkov.
Ashighlighted in Table 8, from around 2010onwards a marked ageing of the population isexpected.
V poslednom období v súvislosti sospomalením hospodárskeho rastu došlo opäťk rastu pomeru celkových výdavkov, čoodzrkadľuje najmä zvýšenie výdavkov nazamestnancov vo verejnej správe a na sociálnezabezpečenie.
Poland’s partly funded pensionsystem operates according to definedcontribution principles.
V roku 2003 výdavky dosahovalio jeden percentuálny bod vyššiu úroveň akov roku 1998.
However, thetransition to the new arrangement is stillongoing.
V rokoch 1998 až 2003 pomerštátnych príjmov v Poľsku celkovo klesol o 0,8percentuálneho bodu.
If the funded pillar is excluded fromthe general government sector, the deficitratios would increase by around 1.5% of GDP.Debt ratios would also rise.
V porovnaní s krajinamis podobnou úrovňou príjmu na obyvateľaa dokonca aj s niektorými rozvinutýmiekonomikami sú pomery príjmov a výdavkovv Poľsku vysoké.
(see Chart 5 and Table 9a).
hospodárenia a zmenou štátneho dlhu (tabuľka6).
The maximumupward deviation from this benchmark – basedon tenday moving averages of daily data – was2.5% while the maximum downward deviationamounted to 20.9%.
Zatiaľ čo v roku 2000 mal na pomerverejného dlhu priaznivý vplyv primárnyprebytok, v rokoch 2001 až 2003 primárneschodky spôsobili zvýšenie pomeru verejnéhodlhu k HDP.
In particular, between November 2002 and February 2004 the zlotydepreciated by some 19% visàvis the euro.The relative weakness of the zloty throughoutthis period seems to have been associated withinterest rate convergence between Poland andthe euro area, with some uncertaintysurrounding the Polish fiscal policy frameworkand with the impact of the concurrentdepreciation of the US dollar against the euroin the foreign exchange market.
V roku 2000 pôsobil na zníženieverejného dlhu aj rozdiel rastu a úrokovýchmier, od nasledujúceho roku však tentoukazovateľ naopak tlačil na rast dlhu.Sledovaný vývoj verejného dlhu, a to najmäv posledných dvoch rokoch, naznačuje rizikáv súvislosti s pomerom verejného dlhu, ktorévznikajú, keď na jeho rast tlačia mimoriadnefaktory, ktoré znásobujú dopadnedostatočných primárnych prebytkov.
Towards theend of the reference period, however, the zlotystrengthened.
V tejtosúvislosti možno poznamenať, že podielverejného dlhu s krátkodobou splatnosťou sav rokoch 1999 až 2003 zvýšil.
This appreciation seems to havebeen associated with the waning of politicaland fiscal uncertainty in Poland, the renewedwidening of the interest rate differentialrelative to the euro area, and the improvementof the economic outlook for Poland.
Z údajov za rok2003 vidieť, že podiel krátkodobého verejnéhodlhu je významný, keď však vezmeme do úvahypomer verejného dlhu, možno konštatovať, žefiškálne saldá sú relatívne necitlivé na zmenyúrokových mier.
For mostof the period under review the exchange rate ofthe zloty against the euro showed a high degreeof volatility, as measured by annualisedstandard deviations of daily percentagechanges (see Table 9b).
Podiel verejného dlhuv cudzích menách je vysoký a rozpočtové saldávykazujú relatívnu citlivosť na zmenyvýmenných kurzov.
From early 2004onwards volatility temporarily declined butrose again to 7% by the end of the referenceperiod.
Od roku 1996 pomer deficitu k HDP striedavoklesal a následne stúpal (graf 3a a tabuľka 7).Z počiatočnej úrovne 3,6% v roku 1996 sapomer deficitu znížil na 0,7% HDP v roku2000, potom sa však opäť vyšplhal na 3,9%v roku 2003.
Shortterm interest rate differentialsagainst the threemonth EURIBOR were high,albeit declining steadily between October 2002and September 2003.
Necyklické zmeny saldaverejných financií môžu odzrkadľovať buďpretrvávajúcu štrukturálnu zmenu, alebo vplyvdočasných opatrení.
Subsequently, however,the interest rate spread increased somewhat toreach a level of 4.6 percentage points in thethird quarter of 2004 (see Table 9b).
Dostupné údajenaznačujú, že dočasné zmeny prispelik zníženiu pomeru deficitu v roku 2003 o 0,2percentuálneho bodu, zatiaľ čo v roku 2002 tobolo 0,3 percentuálneho bodu.
During the reference period from October2002 to September 2004 the Polish zloty didnot participate in ERM II (see Table 9a).During this period, after a slight initialappreciation, the zloty consistently traded at amuch weaker level than its October 2002average exchange rate against the euro (4.043zlotys per euro, normalised to 100 in Chart 5),which is used as a benchmark for illustrativepurposes in the absence of an ERM II centralrate, following a convention adopted in earlierreports, while not reflecting any judgement asto the appropriate level of the exchange rate
Rastpomeru deficitu je vyvolávaný najmä rastom nastrane výdavkov. Prognóza vývoja ostatnýchvýdavkov predpokladá rast o 1,6percentuálneho bodu, čo čiastočne vyplývaz výdavkov spojených so vstupom do EÚ.Prognóza na rok 2004 tiež hovorí o miernompoklese celkových príjmov v dôsledku zníženiadane z príjmov právnických osôb, ktorý nebudecelkom kompenzovaný vyšším príjmom zozdrojov spojených so vstupom do EÚ.V súčsnosti nie sú k dispozícii informácieo nijakých významných opatreniach s dočasnýmdopadom na rozpočet roku 2004.
In a longerterm context, both bilaterallyagainst the euro and in effective terms, the realexchange rate of the Polish zloty in September2004 was close to its historical average ascalculated from the first quarter of 1996 andsince the launch of the euro (see Table 10).However, these measures should be interpretedwith caution, as Poland was subject to aprocess of transition to a market economy inthe reference period, which complicates anyhistorical assessment of real exchange ratedevelopments.
Očakáva sa,že pomer deficitu do roku 2007 klesne na 1,5%HDP a že pomer verejného dlhu dosiahnemaximálnu hodnotu 52,7% v roku 2006,a v roku 2007 mierne poklesne na úroveň52,3%.
POLAND mid2003 to 1.3 percentage points, after whichit gradually increased to 3.2 percentage pointsin August 2004 (see Chart 6b).
POĽSKO úrokovú mieru spolu o 13,75 percentuálnehobodu.
Uncertaintyabout economic and financial developments in Poland was reflected in downward adjustmentsof its domestic and foreigncurrency debtratings.
Súbežne s obnoveným klesaním hodnotymeny, zvýšením inflačných tlakov a rastúcoumierou neistoty sa od polovice roku 2003dlhodobé úrokové miery v Poľsku zdvihli.
As a result, the interest ratedifferential between Poland and the euro areais relatively high at this juncture.
Neistota ohľadom hospodárskehoa finančného vývoja v Poľsku vyústila dozníženia ratingov úverov v domácej ajv cudzích menách, výsledkom čoho dosiaholrozdiel poľskej úrokovej miery voči eurozónerelatívne vysokú úroveň.
For the concluding summary on Poland, pleasesee the “Introduction and Executive Summary”.
Súhrnné hodnotenie Poľska je v časti „Úvoda zhrnutie“.
developments, Poland has consistently rundeficits in the combined current and capitalaccount balance, which in the past eight yearswere often sizeable.
V zahraničnej oblasti Poľsko trvalo vykazovalo deficit na spojenombežnom a kapitálovom účte, ktorý sav uplynulých ôsmich rokoch často vyšplhal navysokú úroveň.
However, since 2000 thedeficit has gradually been contracting (see Table 11).
Od roku 2000 sa však tentodeficit postupne zmenšuje (tabuľka 11).
From a financing perspective,foreign direct investment has made asignificant contribution.
K jehofinancovaniu výrazne prispievali priamezahraničné investície.
Against thisbackground, the country has a negative netinternational investment position, which stoodat 42.3% of GDP in 2003.
Mieraotvorenosti poľského hospodárstva je najnižšiazo všetkých krajín zahrnutých do tejto Konvergenčnej správy, keď pomerzahraničného obchodu v oblasti tovarova služieb k HDP v roku 2003 predstavoval34,5% na strane vývozu a 36,9% na stranedovozu.
The degree ofopenness of the Polish economy is the lowestamong the countries covered in this Convergence Report, with a ratio of foreigntrade in goods and services to GDP of 34.5%for exports and 36.9% for imports in 2003.Exports of goods to the euro area and to the EUas a share of total exports amounted to 57.8%and 80.8% respectively in 2003.
V roku 2003 tvoril vývoz tovarov doeurozóny a do EÚ 57,8%, resp. 80,8%z celkového objemu vývozu.
Thecorresponding figures for imports as apercentage of total imports were 53.3% and69.2%.
Podiel dovozuz eurozóny a z EÚ predstavoval 53,3%a 69,2% z celkového objemu dovozu.
8.4LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS
8.4.VÝVOJ DLHODOBÝCH ÚROKOVÝCH MIER
Over the reference period from September2003 to August 2004 longterm interest rates in Poland were 6.9% on average and thus stoodabove the 6.4% reference value for the interestrate criterion (see Table 12).
V sledovanom období od septembra 2003 doaugusta 2004 dosahovali dlhodobé úrokovémiery v Poľsku v priemere 6,9%, čo je nadreferenčnou hodnotou 6,4% (tabuľka 12).
2001 is the first year for which data are available on the referencelongterm interest rate for Poland.
Rok 2001 je prvým rokom, za ktorý sú k dispozícii údajeo referenčnej dlhodobej úrokovej miere v Poľsku.
Polski reduced its key interest rate by a total of13.75 percentage points between February2001 and June 2003. Since mid2003, longterm interest rates have risen in Poland, inparallel with renewed exchange ratedepreciation, an increase in inflationarypressures and growing fiscal uncertainty.
Dlhodobé úrokové miery, odzrkadľujúcvýrazný pokles miery inflácie, vykazovali odpolovice roka 2001 do polovice roka 2003všeobecný klesajúci trend (graf 6a).1Za tejtosituácie poľská centrálna banka v čase odfebruára 2001 do júna 2003 znížila hlavnú
3EXCHANGE RATE DEVELOPMENTSTable 9(a) Exchange rate stability
3.VÝVOJ VÝMENNÉHO KURZU
(b) Key indicators of exchangerate pressure for the Polishzloty
(a)Stabilita výmennéhokurzu
Chart 5Exchange rate against the euro Table 10Real exchange rate developments Table 11External developments
Výmenný kurz voči euru Vývoj výmenného kurzu Vývoj vo vzťahu k zahraničiu
Recent inflation trends andforecasts
(a)Aktuálny vývoj HICP(b)Prognózy inflácie
(a)Recent trends in the HICP(b)Inflation forecasts
2.FIŠKÁLNY VÝVOJ
4LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTSTable 12Longterm interest rates Chart 6:(a) Longterm interest rate
4.VÝVOJ DLHODOBÝCH ÚROKOVÝCH MIERTabuľka 12Dlhodobé úrokové miery Graf 6(a)Dlhodobé úrokové miery
Output gap (percentage points)
Produkčná medzera (v percentuálnych bodoch )
Stock prices (WIG Index) 4)
Bankové úvery 4)
Sources: Eurostat, national data (CPI).Note: a positive (negative) sign indicates an appreciation (depreciation).1) Total industry excluding construction, domestic sales (19962000, domestic and nondomestic sales).2) Definition conforms to ILO guidelines.3) Nominal effective exchange rate.4) Annual percentage change of end of period data, ECB definition.
Zdroj: Eurostat, národné údaje (CPI).Poznámka: Kladné znamienko znamená zhodnotenie a záporné znehodnotenie meny.1) Priemysel okrem stavebníctva, domáci odbyt (19962000 domáci a zahraničný odbyt).2) Definícia v súlade so smernicami Medzinárodnej organizácie práce.3) Nominálny efektívny výmenný kurz.4) Ročné percentuálna zmena údaja z konca obdobia, definícia ECB.
HICPAnnual percentage change Change in the average of the latest 3 months from theprevious 3 months, annualised rate, seasonally adjusted Change in the average of the latest 6 months from theprevious 6 months, annualised rate, seasonally adjusted
HICPRočná percentuálna zmena Priemerná zmena medzi poslednými tromi mesiacmia predchádzajúcimi tromi mesiacmi, anualizovaná a očistenáo sezónne vplyvy Priemerná zmena medzi poslednými šiestimi mesiacmia pred chádzajúcimi šiestimi mesiacmi, anualizovanáa očistená o sezónne vplyvy
Primary balance Surplus/deficit, net of governmentinvestment expenditure
Primárne saldo Prebytok/deficit po očistení oinvestičné výdavky štátnej správy
Source: ESCB and European Commission.Note: The difference between total expenditure and total revenue does not equal surplus (+)/deficit () for the years 1999, 2000 and 2002.Interest payable as reported under the excessive deficit procedure.
Zdroj: ESCB a Európska komisia.Poznámka: Rozdiel medzi celkovými výdavkami a celkovými príjmami za roky 1999, 2000 a 2002 sa nerovná prebytku (+)/deficitu ().Splatné úroky podľa postupu v prípade nadmerného deficitu.
The item ‘impact of swaps and FRAs’ is equal to the difference betweenthe interest (or deficit/surplus) as defined in the excessive deficit procedure and in ESA 95.
Položka „Dopady swapov a kontraktov FRA“ sa rovná rozdielu medzi úrokmi(alebo deficitom/prebytkom) podľa definície uvedenej v Postupe v prípade nadmerného deficitu a v ESA 95.
See Regulation (EC) No 2558/2001 of the European Parliament and of the Council on the reclassification of settlements under swaps arrangements and under forward rateagreements.
Pozri nariadenie (ES) č. 2558/2001 Európskeho parlamentu a Rady o preklasifikovaní zúčtovania swapových dohôd a kontraktov FRA.
(b) Key indicators of exchange rate pressure for the Polish zloty
(b) Kľúčové indikátory tlakov na výmenný kurz poľského zlotého
Chart 5 Polish zloty: Exchange rate againstthe euro
Graf 5 Poľský zlotý – výmenný kurz voči euru
Source: ECB.Note: An upward movement of the line indicates an appreciationof the Polish zloty, while a downward movement indicates adepreciation.
Zdroj: ECB.Poznámka: Pohyb krivky nahor znamená zhodnotenie poľskéhozlotého a nadol jeho znehodnotenie.
Table 10 Polish zloty: Real exchange rate developments
Tabuľka 10 Poľský zlotý – vývoj výmenného kurzu
Over the reference period from September2003 to August 2004 the average rate of HICPinflation in Slovenia was 4.1%, i.e.considerably above the reference value of2.4%.
V sledovanom období od septembra 2003 doaugusta 2004 dosahovala inflácia HICPv Slovinsku priemernú úroveň 4,1%, čo jevýrazne nad referenčnou hodnotou vo výške2,4%.
range of 67%. Wage growth measured bynominal compensation per employeedecelerated until 1999.
pozitívny dopad na znižovanie inflácie(tabuľka 2).
It subsequently roseagain to doubledigit figures in 2000 beforedeclining to 8.4% in 2003.
Na trhu práce pretrvávali pomernestabilné podmienky s mierou nezamestnanosti pohybujúcou sa zväčša v rozpätí 6 až 7%.
In conjunction witha temporary slowdown of labour productivitygrowth, this resulted in a substantial increasein unit labour cost growth in 2000 and 2001,followed by a gradual decline to moremoderate levels.
Rastmiezd meraný prostredníctvom nominálnejodmeny na zamestnanca sa do roku 1999spomaľoval, následne sa však zvýšil a v roku2000 dosiahol až dvojciferné číslo. V roku 2003opäť klesol na 8,4%.
Import prices have beenrather volatile during the period under review,mainly reflecting exchange rate and oil pricedevelopments.
V spojení s dočasnýmspomalením rastu produktivity práce tentovývoj vyústil do podstatného nárastujednotkových nákladov práce v rokoch 2000a 2001, ktorý sa neskôr postupne zmiernil.Počas sledovaného obdobia dosahovalidovozné ceny pomerne vysokú mieru volatilitynajmä v dôsledku kurzového vývoja a vývojacien ropy.
The general pattern of inflationdevelopments is also apparent from otherrelevant indices (see Table 2).
Všeobecný model vývoja infláciemožno pozorovať aj na ostatných relevantnýchindexoch (tabuľka 2).
Looking at recent trends and forecasts, theannual rate of HICP inflation has increasedsomewhat in recent months, but remainedbelow 4% until August 2004 (see Table 3a).This is mostly due to faster administered pricesgrowth and oil price increases.
Aktuálny vývoj a prognózy ukazujú, že ročnámiera inflácie HICP sa v poslednýchmesiacoch do istej miery zvýšila, ale do augusta2004 zotrvala na úrovni nižšej ako 4% (tabuľka3a). Tento rast bol spôsobený najmä rýchlejšímrastom regulovaných cien a zvýšením cienropy.
Banka Slovenijeestimates that changes in indirect taxes andadministered prices will add around 0.3percentage point to inflation in 2004.
Centrálna banka Slovinska (Banka Slovenije) odhaduje, že zmeny v oblastinepriamych daní a regulovaných cien prispejúk inflácii za rok 2004 približne hodnotou0,3 percentuálneho bodu.
Mostinflation forecasts of major internationalinstitutions suggest rates of 3.6%3.8% for2004 and 3.2%3.3% for 2005 (see Table 3b).Upside risks to inflation over this period areassociated with a strengthening of domesticdemand and further hikes in administeredprices.
Inflačné prognózyväčšiny medzinárodných inštitúcií naznačujú,že miera inflácia v Slovinsku v roku 2004dosiahne 3,6% až 3,8% a v roku 2005 3,2% až3,3% (tabuľka 3b). Riziká rastu infláciev tomto období vyplývajú najmä z posilňovaniadomáceho dopytu a ďalšieho rasturegulovaných cien.
Looking back over a longer period, consumerprice inflation in Slovenia decreased graduallyuntil 1999, when the downward trend wasinterrupted but continued again after 2000 (see Chart 1).
Pri spätnom pohľade na dlhšie obdobie vidíme,že inflácia meraná indexom spotrebiteľskýchcien v Slovinsku postupne klesala až do roku1999, keď sa tento trend prerušil. Opätovne savšak obnovil po roku 2000 (graf 1).
HICP inflation gradually declinedfrom 9.9% in 1996 to 6.1% in 1999, but then itrose again to 8.9% in 2000.
Inflácia HICP sa postupne znížila z 9,9% v roku 1996na 6,1% v roku 1999. Potom však v roku 2000stúpla na 8,9%.
This was due toseveral factors, most notably the introductionof valueadded tax, a surge in domesticdemand, strong wage increases and highimport prices.
Tento vývoj bol spôsobenýviacerými faktormi, z ktorých najdôležitejšímiboli zavedenie dane z pridanej hodnoty, nárastdomáceho dopytu, silný rast miezd a vysokédovozné ceny.
The disinflation process gainedmomentum again after 2000, with inflationcoming down to 5.7% in 2003.
Proces znižovania inflácieznova získal na intenzite po roku 2000 a v roku2003 sa inflácia v Slovinsku nachádzala naúrovni 5,7%.
This inflationpattern reflects a number of important policychoices.
Tento prejav správania sainflácie odzrkadľuje viacero dôležitých hospodárskopolitických rozhodnutí.
In 2001 a new monetary policyframework was adopted, with a primaryobjective of price stability as enshrined in thenew Banka Slovenije Law.
V roku2001 Slovinsko prijalo nový rámec menovejpolitiky, ktorý za primárny cieľ stanovilcenovú stabilitu, ako je to zakotvené ajv novom zákone o centrálnej banke Slovinska(Banka Slovenije).
The pursuit of anintermediate target for monetary growth wasabandoned and a twopillar monetary policyframework introduced, covering monetary andreal developments. Monetary policy wascomplemented by an exchange rate policyguided by the uncovered interest parity.
Tým sa krajina vzdalasvojho medzicieľa – menového rastu a zaviedlarámec menovej politiky postavený na dvochpilieroch – na menovom a reálnom vývoji.Menovú politiku doplnila kurzová politikariadená nekrytou úrokovou paritou.
Since28 June 2004, when Slovenia joined the ERMII, monetary policy has been geared towardsmaintaining exchange rate stability visàvisthe euro.
Od28. júna 2004, keď Slovinsko vstúpilo domechanizmu ERM II, sa menová politikazameriava na udržanie výmenného kurzuslovinskej meny voči euru.
The disinflation process has beenbroadly supported by fiscal policy, structuralreforms including the deindexation offinancial contracts and wages, and by theprogressive liberalisation of financial markets.
Proces znižovaniainflácie bol vo všeobecnosti podporovaný ajfiškálnou politikou, štrukturálnymi reformamivrátane zrušenia indexácie finančnýchobchodov a miezd, a progresívnou liberalizáciou finančných trhov.
For most of the period under review inflationdevelopments should be seen against thebackground of fairly robust growth.
Vývoj inflácie po väčšinu sledovaného obdobiatreba vnímať aj na pozadí dosť silnéhohospodárskeho rastu.
Since 2001real GDP growth has been more moderate,which has had a downward impact on inflation(see Table 2).
Od roku 2001 dosahovalrast reálneho HDP nižšiu úroveň, čo malo
economy in order to further enhancecompetition in product markets.
Rovnakodôležité bude pokračovať v proceseliberalizácie v rámci celého hospodárstvas cieľom zlepšiť konkurenčné prostredie natrhu tovarov a služieb.
According tothe Banka Slovenije estimate, the share ofadministered prices is around 18% of the CPIbasket.
Podľa odhadu slovinskejcentrálnej banky tvorí podiel regulovanýchcien zo spotrebiteľského koša CPI asi 18%.Tento údaj naznačuje, že ešte existuje priestorna ďalšie zlepšenie flexibility produktovéhotrhu.
This may be seen as an indication thatthere is scope for further improvement inproduct market flexibility.
Zatiaľ čo primárne schodkyv rokoch 2000 a 2001 pomer verejného dlhuzvýšili, primárny prebytok v roku 2003 mal lenmalý priaznivý vplyv.
Moreover, thecatchingup process is likely to have a bearingon inflation in the coming years, although theexact size of the impact is difficult to assess.
Rozdiel miery rastua úrokových mier v roku 2000 pôsobil na rastpomeru dlhu, ale v rokoch 2001 a 2002 na jehopokles.
9.2FISCAL DEVELOPMENTS which can arise (irrespective of the startinglevel of public debt, which in the case of Slovenia is comparatively low) when the ratiois under pressure from special factors that areonly partly compensated for by primarysurpluses or a favourable growth/interest ratedifferential.
Sledovaný vývoj pomeru verejnéhodlhu ukazuje, že riziká jeho rastu spočívajú(bez ohľadu na počiatočnú úroveň verejnéhodlhu, ktorá je v Slovinsku v porovnaní s inýmikrajinami nízka) v tlaku osobitných faktorov,ktoré nemusia byť plne kompenzovanéprimárnym prebytkom či priaznivýmrozdielom miery rastu a úrokových mier.V tejto súvislosti treba poznamenať, že podielkrátkodobého verejného dlhu do roku 2002stúpal a po tomto roku zostal v podstate bezozmeny (tabuľka 5).