natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Some of the most dramatic price reductions have been in areas like air travel and communications.
Najviac poklesli ceny v takých oblastiach, ako je letecká doprava a komunikácie.
Take the case of a 10-minute telephone call to the United States.
Príkladom je 10-minútový telefonický hovor do Spojených štátov. Ceny v Holandsku v období od roku 1997 do roku 2005 klesli o 90 %.
Callers from Latvia have been less fortunate.
Volajúci z Lotyšska nemali také šťastie.
For countries joining the EU since 2004, the figures in the left-hand column are for 2000 or 2001.Sources: Eurostat, Teligen.
Údaje v ľavom stĺpci pre krajiny, ktoré pristúpili k EÚ od roku 2004, sú z roku 2000 alebo 2001. Zdroje: Eurostat, Teligen.
A major trading power
Svetová obchodná veľmoc
Although the EU makes up only 7% of the world’s population, its trade with the rest of the world accounts for approximately a fifth of global exports and imports.
Hoci v EÚ žije iba 7 % z celkového počtu obyvateľstva na svete, jej obchod so svetom predstavuje asi pätinu svetového dovozu a vývozu.
Exports to other EU members as a percentage of each country’s total exports (2005)
Vývoz do iných krajín EÚ vyjadrený ako percentuálny podiel z celkového objemu vývozu jednotlivých % krajín (2005)
Trade between EU countries themselves represents two thirds of all EU trade, although levels vary between the member states.
Obchod medzi samotnými krajinami EÚ predstavuje dve tretiny celkového objemu obchodu EÚ, i keď úrovne medzi jednotlivými členskými štátmi sa líšia.
The single market has made trade between them much easier as goods, services, capital and people can now move freely across national borders.
Jednotný trh veľmi zjednodušil obchod medzi nimi, keďže tovary, kapitál a ľudia sa teraz môžu voľne pohybovať cez vnútroštátne hranice.
The graph below shows how much EU countries exported to each other in 2005 as a share of their total exports.
V tabuľke uvedenej nižšie vidno objem vzájomného vývozu krajín EÚ v roku 2005 v podobe podielu z ich celkového objemu vývozu.
Luxembourg comes first, followed by Slovakia and the Czech Republic.
Na prvom mieste je Luxembursko, za ktorým nasleduje Slovensko a Česká republika.
The EU is the main exporter in the world and the second biggest importer.
EÚ je hlavným vývozcom a druhým najväčším dovozcom na svete.
The United States is the EU’s most important trading partner, followed by China.
Najvýznamnejším obchodným partnerom EÚ sú Spojené štáty, za ktorými nasleduje Čína. V roku 2005 sa EÚ podieľala na 18,1 % svetového vývozu a 18,9 % celkového dovozu.
The European Union is also an important trading partner for less developed countries, most of whose exports enter the EU duty-free or at reduced rates of duty.
Európska únia je tiež významným obchodným partnerom menej rozvinutých krajín, ktorých vývozy do EÚ sú zväčša oslobodené od cla alebo na ne platia znížené colné sadzby.
This preferential access to the EU market is aimed at boosting the economic growth of poorer countries around the world.
Cieľom tohto prednostného prístupu na trh EÚ je posilniť hospodársky rast chudobnejších krajín na svete.
International trade in goods, in billions of euro (2005)
Medzinárodný obchod s tovarmi v miliardách eur (2005)
The EU: fighting world poverty
The EU: boj proti chudobe vo svete
Poverty is still a global problem, in spite of progress over recent decades.
Chudoba je napriek pokroku, ktorý sa dosiahol v posledných desaťročiach, ešte stále svetovým problémom.
More than 1 billion people around the world, one third of them in sub-Saharan Africa, live on less than a dollar a day.
Viac ako miliarda ľudí na svete, pričom jedna tretina z nich v subsaharskej Afrike, žije z menej ako jedného dolára na deň.
As a major economic power, the EU plays its part through trade and aid to fight world poverty and promote global development.
EÚ ako svetová obchodná veľmoc zohráva prostredníctvom obchodu a pomoci svoju úlohu v boji proti chudobe a v podpore svetového rozvoja.
It seeks to use its influence within the World Trade Organisation to ensure fair rules for world trade and to make globalisation benefit all nations, including the poorest.
Únia sa snaží využiť svoj vplyv vo Svetovej obchodnej organizácii na zabezpečenie spravodlivých pravidiel svetového obchodu, aby mali z globalizácie prospech všetky národy vrátane tých najchudobnejších.
It is the world’s biggest donor of official development assistance.
Je tiež najväčším poskytovateľom oficiálnej rozvojovej pomoci na svete.
Official development aid as a proportion of total aid given by the main OECD countries (2005)
Oficiálna rozvojová pomoc ako podiel z celkovej pomoci poskytnutej hlavnými krajinami OECD (2005)
0 Others
0 Iné
The figure for the EU-15 includes aid managed by the EU institutions.Source: OECD.
Údaj pre EÚ-15 zahŕňa pomoc, ktorú riadia inštitúcie EÚ. Zdroj: OECD.
Transport, energy and the environment
Doprava, energia a životné prostredie
Transport and energy are vital to the EU economy.
Doprava a energia sú pre hospodárstvo EÚ kľúčové.
Europeans and the products they consume in ever increasing quantity and variety are carried across the continent by all modes of transport — but most of all by road.
Európania a výrobky, ktoré v čoraz väčšom množstve a rozmanitosti konzumujú, sa dopravujú po celom kontinente všetkými dopravnými prostriedkami, ale najčastejšie po cestách.
As the economy grows, so does the demand for transport and energy.
S rastúcim hospodárstvom rastie aj dopyt po doprave a energii.
But this growth means increasing congestion and fuel consumption, which in turn create more pollution.
Tento rast však znamená aj hustejšiu dopravu a väčšiu spotrebu paliva, čo zase vedie k väčšiemu znečisťovaniu.
These are Europe-wide problems that require Europe-wide solutions which are decided at EU level.
Sú to celoeurópske problémy, ktoré si vyžadujú celoeurópske riešenia na úrovni EÚ.
Sustainable development is a top priority for the EU, which takes environmental concerns into account in all its policymaking.
Trvalo udržateľný rozvoj je najvyššou prioritou EÚ, ktorá pri tvorbe svojej politiky vždy zohľadňuje environmentálne otázky.
Railways and inland waterways (i.e. rivers and canals), once so important for moving goods and passengers around Europe, now carry only a small percentage of the total.
Železnice a vnútrozemské vodné cesty (t. j. rieky a kanály), ktoré boli kedysi veľmi dôležité pri doprave tovaru a cestujúcich po Európe, sa v súčasnosti na nej podieľajú iba malým percentom.
Three quarters of the European Union’s freight now goes by road — as do more than three quarters of travellers in the EU.
Tri štvrtiny nákladnej dopravy Európskej únie sa v súčasnosti uskutočňuje po cestách – cestnú dopravu si volia aj tri štvrtiny cestujúcich v EÚ.
Forecasts predict that road transport will remain by far the most important mode of travel for passengers and that air travel will continue to boom.
Predpovede uvádzajú, že cestná doprava zostane bezkonkurenčne najvýznamnejším spôsobom dopravy cestujúcich a naďalej bude prosperovať aj letecká doprava.
To ease congestion on the roads and improve the environment, the EU is encouraging people to travel by public transport and urging transport firms to move freight to trains, barges and ships.
S cieľom znížiť hustotu dopravy na cestách a zlepšiť životné prostredie podnecuje Európska únia cestovanie ľudí verejnou dopravou a nalieha na dopravné firmy, aby prevážali náklady po železnici a po vode.
To tackle congestion at Europe’s airports, the EU is creating a unified Europe-wide system of air traffic management (the ‘single European sky’).
V snahe riešiť hustotu dopravy na európskych letiskách vytvára EÚ jednotný celoeurópsky systém riadenia leteckej premávky („jednotné európske nebo“).
Use of four means of passenger transport in the EU-25 as a percentage of total passenger transport, measured in passenger-kilometres (2000, 2010 and 2030)
Využívanie štyroch druhov osobnej dopravy v EÚ-25 merané v osobokilometroch ako percentuálny podiel z celkového objemu osobnej dopravy (2000, 2010 a 2030)
Secure energy supplies
Bezpečné dodávky energie
EU countries depend on imports for more than half the energy they consume.
Krajiny EÚ závisia na dovoze viac ako polovice energie, ktorú spotrebujú.
However, the level of import-dependence differs greatly, with Cyprus, Luxembourg and Malta almost totally reliant on imports, while Denmark is actually a net exporter of energy and Poland and the UK have relatively low levels of import dependence.
Miera závislosti jednotlivých štátov na dovoze energie je veľmi odlišná: Cyprus, Luxembursko a Malta sa spoliehajú takmer úplne na dovoz, zatiaľ čo Dánsko je v podstate čistý vývozca energie a závislosť Poľska a Spojeného kráľovstva na dovoze energie je pomerne nízka.
Net dependence on energy imports as a percentage of total consumption, EU-27 (2005)
Čistá závislosť na dovoze energie ako percentuálny podiel z celkovej spotreby v EÚ-27 (2005)
* The negative rate indicates that Denmark was a net energy exporter.** Cyprus imported more energy than it used during the year.
* Záporné číslo znamená, že Dánsko bolo čistým vývozcom energie. ** Cyprus doviezol viac energie, než spotreboval počas roku .
The surplus was stocked.Source: Eurostat.
Prebytok bol uskladnený. Zdroj: Eurostat.
The overall level of the EU’s reliance on imported energy was 52.3% in 2005 and is forecast to rise as domestic resources dwindle.
Celková miera závislosti EÚ na dovezenej energii dosahovala v roku 2005 52,3 % a predvída sa jej vzostup ako následok zmenšovania domácich zásob.
At present, the EU gets about 50% of the gas it consumes from just three sources — Russia, Norway and Algeria.
V súčasnosti získava EÚ okolo 50 % plynu, ktorý spotrebuje, iba z troch zdrojov – Ruska, Nórska a Alžírska.
To handle its growing import dependence, the EU is working hard to increase energy efficiency, develop renewable resources and diversify its range of outside suppliers.
Aby EÚ vyriešila svoju rastúcu závislosť na dovoze, snaží sa zvýšiť energetickú účinnosť, rozvinúť obnoviteľné zdroje a diverzifikovať jej vonkajších dodávateľov.
Using energy more efficiently and switching to low-polluting renewable resources also make sense as part of the EU’s strategy to combat global warming resulting from burning fossil fuels, especially coal and oil.
Význam má tiež účinnejšie využívať energiu a prechádzať na nízko emisné obnoviteľné zdroje ako súčasť stratégie EÚ na boj proti globálnemu otepľovaniu, ktoré je výsledkom spaľovania fosílnych palív, a to najmä uhlia a ropy.
Using fossil fuels to produce energy releases carbon dioxide into the atmosphere, contributing to global warming.
Pri používaní fosílnych palív na výrobu energie sa uvoľňuje do atmosféry oxid uhličitý, čo prispieva ku globálnemu otepľovaniu.
The EU has set a target of generating 21% of its electricity from renewable sources such as wind, solar, hydro, geothermal and biomass by 2010.
Záväzným cieľom EÚ je do roku 2010 vyrábať 21 % elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, akými sú veterná, slnečná, vodná, geotermálna energia a energia z biomasy.
Percentage of electricity produced from renewable energy sources, EU-27 (2005)
Percentuálny podiel elektrickej energie vyrobenej z obnoviteľných zdrojov v EÚ-27 (2005)
As Europeans grow more prosperous, they have a responsibility to produce less waste and to manage it more efficiently.
So zvyšujúcou sa prosperitou Európanov stúpa aj ich zodpovednosť vyprodukovať menej odpadu a účinnejšie ho spravovať.
At present, each citizen in the EU-27 produces on average just over half a tonne of municipal waste a year.
V súčasnosti vyprodukuje každý občan EÚ-27 priemerne niečo vyše pol tony komunálneho odpadu ročne.
This waste has to be recycled or disposed of in landfills or by incineration.
Tento odpad treba recyklovať alebo odstrániť odvozom na skládku alebo spálením.
* Means estimated or provisional figures.Source: Eurostat.
* odhadované alebo predbežné údaje Zdroj: Eurostat.
In most EU countries the amount of municipal waste from households, offices and public institutions has stabilised in recent years or is falling. But it is still rising in others.
Vo väčšine krajín EÚ sa v posledných rokoch ustálilo alebo kleslo množstvo komunálneho odpadu z domácností, úradov a verejných inštitúcií, v iných však toto množstvo ešte stále stúpa.
Ireland has the highest level of waste per capita and Poland the lowest.
Množstvo odpadu na obyvateľa je najväčšie v Írsku a najmenšie v Poľsku.
A main cause of global warming are the so-called greenhouse gases emitted by power plants, factories, farms, the transport sector and households.
Hlavnou príčinou globálneho otepľovania sú tzv. skleníkové plyny vypúšťané elektrárňami, továrňami, poľnohospodárskymi podnikmi, odvetvím dopravy a domácnosťami.
These include carbon dioxide, principally from the use of fossil fuels (coal, oil and gas), and methane.
K nim patrí oxid uhličitý, ktorý sa vytvára najmä používaním fosílnych palív (uhlie, ropa a plyn), a metán.
Under the international Kyoto Protocol, the EU-15 must cut its global greenhouse gas emissions by 8% (compared with levels in 1990, which serves as the base year) by 2008–12.
Podľa medzinárodného Kjótskeho protokolu musí EÚ-15 do roku 2008 – 2012 znížiť celkový objem svojich emisií skleníkových plynov o 8 % (v porovnaní s úrovňami z roku 1990, ktorý slúži ako východiskový rok).
To reach this target, EU-15 countries have agreed a burden-sharing arrangement whereby the economically less advanced can still increase emissions while the rest reduce theirs. The individual national targets are set out in the table.
Na dosiahnutie tohto cieľa sa krajiny EÚ-15 dohodli, že sa o túto záťaž podelia tak, že hospodársky menej rozvinuté krajiny budú môcť ešte stále zvyšovať hladinu svojich emisií, zatiaľ čo zvyšok krajín ju bude znižovať.
Greenhouse gas emissions in 2004 as a percentage of the base year
Emisie skleníkových plynov v roku 2004 vyjadrené percentuálnym podielom z východiskového roku
Some EU countries have chosen a reference year other than 1990; their reductions are calculated accordingly.Sources: European Environment Agency, European Topic Centre on Air and Climate Change.
Niektoré krajiny EÚ si zvolili iný referenčný rok ako 1990; zníženie hladiny ich emisií sa vypočítalo na základe daného roku . Zdroje: Európska agentúra pre životné prostredie, Európske tematické stredisko pre ovzdušie a zmenu podnebia.
Ten countries that have joined the EU since 2004 have individual emission reduction targets.
Desať krajín, ktoré pristúpili k EÚ od roku 2004, má stanovené vlastné ciele znižovania emisií.
Cyprus and Malta do not.
Cyprus a Malta svoje ciele nestanovili.
Under Kyoto, Japan is committed to a 6% reduction.
Podľa Kjótskeho protokolu sa Japonsko zaviazalo znížiť emisie o 6 %.
The United States has not ratified the Kyoto Protocol.
Spojené štáty Kjótsky protokol neratifikovali.
Increasingly, EU citizens are getting to know one another and developing their sense of belonging together as Europeans — though not all are equally enthusiastic about the EU.
Občania EÚ sa stále viac navzájom spoznávajú a ako Európania nadobúdajú pocit spolupatričnosti, hoci nie všetkých nadchýna EÚ v rovnakej miere.
Many spend their holidays in another European country, and increasing numbers of people go to study or work abroad, thanks to freedom of movement within the EU.
Mnohí z nich trávia dovolenky v inej európskej krajine a vďaka slobode pohybu v rámci EÚ stále viac ľudí študuje alebo pracuje v zahraničí.
A high percentage of European school pupils learn at least one European language besides their own.
Veľké percento európskych školákov sa okrem svojho jazyka učí aspoň jeden ďalší európsky jazyk.
Happy Europeans with shared concerns
Spokojní Európania so spoločnými obavami
In a Eurobarometer survey carried out in spring 2006, eight out of 10 EU citizens said they were fairly or very satisfied with their life, and most were optimistic about the future.
V prieskume Eurobarometra, ktorý sa uskutočnil na jar roku 2006, osem z desiatich občanov EÚ uviedlo, že sú celkom alebo veľmi spokojní so svojím životom a väčšina vidí budúcnosť optimisticky.
The ‘very satisfied’ percentage was 21% compared with 23% in the previous survey in autumn 2005.
„Veľmi spokojných“ bolo 21 % v porovnaní s 23 % v jesennom prieskume z roku 2005.
The number of people who say they are not at all satisfied has, for the past decade, remained relatively small at around 4%.
Počet ľudí, ktorí tvrdia, že nie sú vôbec spokojní, je v posledných desiatich rokoch relatívne nízky a tvorí približne 4 %.
Percentage of EU-25 citizens who are very satisfied, fairly satisfied, not very satisfied or not at all satisfied with their lives (2006)
Percento občanov EÚ-25, ktorí sú veľmi spokojní, celkom spokojní, nie veľmi spokojní alebo vôbec nie spokojní so svojím životom (2006)
0 Very satisfied
0 Veľmi spokojní
Fairly satisfied
Celkom spokojní
Not very satisfied
Nie veľmi spokojní
Not at all satisfied
Vôbec nie spokojní
Unemployment remains the main concern for many people in the EU.
Mnoho ľudí v EÚ sa naďalej obáva hlavne nezamestnanosti.
In a 2006 survey, only 10% of participants felt that terrorism was one of the top two issues facing their country.
V prieskume z roku 2006 iba 10 % opýtaných uviedlo ako jeden z dvoch najvážnejších problémov ich krajiny terorizmus.
Although results vary, reflecting the diversity of cultures and opinions in the EU, the survey shows that EU citizens share many common concerns.
Hoci výsledky sa vplyvom rozmanitosti kultúr a názorov v EÚ líšia, z prieskumu vyplýva, že občania EÚ majú veľa spoločných starostí.
Percentage of EU-25 citizens who see each issue as one of the two most important facing their country in spring 2006
Percento občanov EÚ-25, ktorí si myslia, že uvedený problém je jedným z dvoch najdôležitejších problémov ich krajiny % na jar roku 2006
Healthcare price y m e g r a tion sys t s / i nfla l sys t nomic situ n t e m e m a tion nfla tion
Sys t é starostlivosti i z mus od ky m vzd eláv zdravotnej cien /infl ácia situácia ania
Speaking a foreign language is useful for many purposes — studying abroad, travel, business contacts and international friendship — and it opens up all sorts of job opportunities.
Ovládať cudzí jazyk je užitočné z mnohých dôvodov – umožňuje študovať v zahraničí, cestovať, nadväzovať obchodné kontakty a medzinárodné priateľstvá – a poskytuje aj rôzne druhy pracovných príležitostí.
That is why the EU encourages its citizens to learn two languages in addition to their mother tongue.
Preto EÚ povzbudzuje svojich občanov, aby sa učili okrem svojho materinského jazyka ešte ďalšie dva jazyky.
A clear majority of Europeans (56%) say they can hold a conversation in one foreign language.
Jasná väčšina Európanov (56 %) tvrdí, že sa dohovorí v jednom cudzom jazyku.
Of these, some can speak two or even three foreign languages.
Niektorí z nich sa dohovoria v dvoch alebo dokonca troch cudzích jazykoch.
However, 44% of Europeans know no language other than their mother tongue.
Okrem svojho materinského jazyka však neovláda žiadny iný jazyk 44 % Európanov.
Percentage of people who can hold a conversation in a language other than their mother tongue (2005)
Percento ľudí, ktorí sa okrem svojho materinského jazyka dohovoria aj iným jazykom (2005)
0 At
0 Aspoň
At least one two three lang lang lang u a u a g e g e s uag es
Žiadnym jedným dvoma tr o mi jazyk mi jazykom jazyk mi
Russian is widely spoken in the central and east European countries which have joined the EU since 2004.
Ruština je veľmi rozšírená v krajinách strednej a východnej Európy, ktoré pristúpili k EÚ od roku 2004.
Percentage of pupils in upper secondary level general education who are learning English, French or German as a foreign language (2005)
Percento žiakov na vyššom stupni stredoškolského všeobecného vzdelávania, ktorí sa učia ako cudzí jazyk angličtinu, francúzštinu alebo nemčinu (2005)
Source: Unesco/OECD/Eurostat data collection.
Zdroj: Zber údajov UNESCO/OECD/Eurostatu.
Increasing numbers of young people are following educational courses in European countries other than their home country.
Stále viac mladých ľudí navštevuje vzdelávacie kurzy v iných európskych krajinách ako vo svojej vlasti.
Erasmus is an important EU-funded programme which enables university-level students and teachers to spend a year in another EU country.
Erasmus je dôležitý program financovaný Európskou úniou, ktorý poskytuje vysokoškolským študentom a profesorom príležitosť stráviť rok v inej krajine EÚ.
More than a million students have taken part in it since it began in 1987.
Od jeho začiatku v roku 1987 sa do neho zapojilo viac ako milión študentov.
This scheme has now gone global with the launch, in 2004, of Erasmus Mundus.
Tento program sa spustením Erasmus Mundus v roku 2004 stal globálnym programom.
Students from one EU country studying in another, by host country (in thousands), EU-27 (2004)
Študenti z krajiny EÚ študujúci v inej krajine EÚ-27 uvedení v tisícoch podľa hostiteľskej krajiny (2004)
Separately from Erasmus, nearly half a million students are studying at any one time in another EU country.
Nezávisle od programu Erasmus študuje súčasne v inej krajine EÚ pol milióna študentov.
The figures are set out in the table.
Údaje sú uvedené v tejto tabuľke.
The majority of citizens in all EU countries believe membership is a good thing for their country.
Väčšina občanov vo všetkých krajinách EÚ verí, že členstvo v EÚ je pre ich krajinu prínosom.
The level of support varies across the Union and fluctuates over time.
Miera podpory EÚ je v členských štátoch Únie rôzna a časom kolíše.
A 2006 Eurobarometer survey showed the strongest supporters are still some of the older member states (Ireland and the Benelux countries), although approval ratings in the countries that joined the EU in 2004 have risen in the period since then, with the exception of Hungary.
Podľa prieskumu Eurobarometra z roku 2006 sú ešte stále najväčšími priaznivcami EÚ niektoré staršie členské štáty (Írsko a krajiny Beneluxu), hoci odvtedy vzrástla miera náklonnosti k EÚ v krajinách, ktoré pristúpili k EÚ v roku 2004 (s výnimkou Maďarska).
Support for EU membership, as a percentage of persons surveyed, EU-27 (autumn 2006)
Podpora členstva v EÚ-27 vyjadrená ako percento opýtaných ľudí (jeseň 2006)
‘Don’t knows’ and non-committal answers are not included.Source: Eurobarometer.
Nie sú zahrnuté odpovede „neviem“ a nezáväzné odpovede. Zdroj: Eurobarometer.
Hungary joins those countries with the lowest level of public support for the EU — Finland, Austria and bottom-placed United Kingdom, where the gap between those who think the EU is a good thing for their country and those who believe it to be a bad thing is the narrowest.
Maďarsko patrí ku krajinám s najnižšou mierou verejnej podpory EÚ, ktorými sú i Fínsko, Rakúsko a najskeptickejšie Spojené kráľovstvo, kde je najmenší percentuálny rozdiel medzi ľuďmi, ktorí považujú členstvo v EÚ pre svoju krajinu za prínos a tými, ktorí ho považujú za negatívne.
Reaping the benefits
Využitie výhod
According to the same opinion poll, a majority of people in the EU (54%) consider their country has actually benefited from its membership of the Union.
Podľa toho istého prieskumu verejnej mienky sa väčšina ľudí v EÚ (54%) domnieva, že ich krajina mala skutočne prospech z členstva v Únii.
Here the strongest believers are in Ireland (87%), followed by newcomer Lithuania (77%), and then Denmark and Greece (both with 74%).
Najviac ľudí tejto mienky je v Írsku (87 %), za ktorým nasleduje nováčik Litva (77 %) a napokon Dánsko a Grécko (74 % v obidvoch krajinách).
The biggest sceptics are in Hungary, Sweden and the UK, where only 39 to 41% of those polled thought their country had benefited from being in the EU.
Najväčší skeptici sú v Maďarsku, Švédsku a Spojenom kráľovstve, kde iba 39 % – 41 % opýtaných sa domnieva, že ich krajina mala z členstva v EÚ prospech.
The following graph shows that the lead of positive responses over negative ones was 20% at the end of 2006, compared with only 6% 10 years earlier.
Z nasledujúcej tabuľky vyplýva, že náskok pozitívnych odpovedí oproti negatívnym bol 20 % na konci roku 2006, v porovnaní s iba 6 % o 10 rokov skôr.
Benefited
Mala prospech