natgillin/translations-raw huggingface dataset:
… reduce inflation risk premia in interest rates … Second, if creditors can be sure that prices will remain stable in the future, they will not demand an extra return (a socalled “inflation risk premium”) to compensate them for the inflation risks associated with holding nominal assets over the longerterm (see Box 3.2 for details).
... prispieva k znižovaniu rizikových prémií v úrokových mierach... Po druhé, ak majú veritelia istotu, že ceny zostanú stabilné aj v budúcnosti, nebudú požadovať dodatočný výnos (tzv. „prémiu za inflačné riziko“) ako náhradu za inflačné riziko spojené s držbou nominálnych aktív po dlhšiu dobu (pozri box 3.2).
By reducing such risk premia, thereby bringing about lower nominal interest rates, price stability contributes to the efficiency with which the capital markets allocate resources and therefore increases the incentives to invest.
Znížením týchto prémií, a tým aj nominálnych úrokových mier, teda cenová stabilita prispieva k efektívnemu umiestňovaniu zdrojov na kapitálových trhoch a stimuluje investície.
This again fosters job creation and, more generally, economic welfare.
To zasa podporuje tvorbu pracovných miest a zvyšuje ekonomický blahobyt vo všeobecnosti.
BOX 3.3: HYPERINFLATION doubt that such rates of inflation place a heavy burden on society.
BOX 3.3 HYPERINFLÁCIA
In fact, in Germany, the hyperinflation that followedWorldWar I and peaked in 1923 had devastating economic, social and – as is widely agreed – political consequences.
Napríklad v Nemecku mala hyperinflácia, ktorá nasledovala po prvej svetovej vojne a vyvrcholila v roku 1923, ničivé hospodárske, spoločenské a podľa všeobecného názoru aj politické dôsledky.
A situation in which the rate of inflation is very high and/or rises constantly and eventually becomes out of control is called “hyperinflation”.
Situácia, v ktorej je miera inflácie veľmi vysoká alebo neustále rastie, až kým sa nevymkne spod kontroly, sa nazýva „hyperinflácia“.
Socially, hyperinflation is a very destructive phenomenon which has far-reaching consequences for individuals and society as a whole.
Zo sociálneho hľadiska je hyperinflácia veľmi deštruktívnym javom, ktorý má ďalekosiahle následky na jednotlivcov i spoločnosť ako celok.
Although there is no generally accepted definition of hyperinflation, most economists would agree that a situation where the monthly inflation rate exceeds 50 % can be described as hyperinflation.
Aj keď neexistuje žiadna všeobecne uznávaná definícia hyperinflácie, väčšina ekonómov sa zhoduje v tom, že ak mesačná miera inflácie prekročí 50 %, možno hovoriť o hyperinflácii.
Hyperinflation and periods of very high inflation occurred several times during the 20th century.
Obdobia hyperinflácie a veľmi vysokej inflácie sa v 20. storočí vyskytli viackrát.
Below are some examples of countries that experienced such high annual rates of inflation and the respective figures for the years indicated:
Nižšie je uvedených niekoľko príkladov krajín, ktoré sa s takto vysokou ročnou mierou inflácie stretli, spolu s údajmi o dosiahnutej miere inflácie v danom roku:
As many people lost their savings, this led to a substantial loss in wealth for broad segments of the population.
Skutočnosť, že veľa ľudí prišlo o svoje úspory, viedla k výraznej strate majetku širokých vrstiev obyvateľstva.
The realisation that price levels were constantly rising sparked a vicious circle.
Vedomie, že hladina cien neustále rastie, bolo začiatkom začarovaného kruhu.
People naturally asked for higher wages, anticipating higher price levels in the future.
Ľudia prirodzene požadovali vyššie mzdy, keďže predpokladali ďalší rast cien v budúcnosti.
These expectations became a reality, since higher wages translated into higher costs of production, which again meant higher prices.
Tieto očakávania sa následne zmenili na realitu, pretože vyššie mzdy znamenali vyššie výrobné náklady, a tie zasa znamenali vyššie ceny.
In the same vein, people started to pass on their money – which lost its value – by spending faster and faster.
Ľudia sa zároveň začali rýchlo zbavovať svojich peňazí, ktoré strácali hodnotu, a míňali ich čoraz rýchlejšie.
5,000 % more than 10,000 % 3,100 % 7,500 % 2,100 % 5,000 %
5 000 % viac ako 10 000 % 3 100 % 7 500 % 2 100 % 5 000 %
Let us briefly illustrate the consequences of such a phenomenon.
Pozrime sa stručne na dôsledky tohto javu.
An inflation rate of 50 % per month implies an increase of more than 100-fold in the price level over a year and an increase of more than two million-fold over three years.
Mesačná miera inflácie vo výške 50 % znamená viac ako 100-násobné zvýšenie cenovej hladiny za rok, pričom za tri roky ceny dosiahnu násobok viac než dvoch miliónov.
The Government reacted to the decline in the value of money by adding more and more zeros to the paper currency, but over time it became impossible to keep up with the exploding price level.
Vláda na pokles hodnoty peňazí reagovala tým, že na papierové bankovky pripisovala stále viac núl. Časom sa však s explodujúcou cenovou hladinou už nedokázala vyrovnať.
Eventually these hyperinflation costs became intolerable.
Nakoniec sa náklady hyperinflácie stali neúnosnými.
Over time money completely lost its role as a store of value, unit of account and medium of exchange.
Peniaze úplne stratili úlohu uchovávateľa peňazí, zúčtovacej jednotky a prostriedku výmeny.
Barter became more common and unofficial monies, such as cigarettes, which did not lose their value due to inflation, started to replace official paper money.
Na scénu opäť nastúpil výmenný obchod a oficiálne papierové peniaze nahradili neoficiálne platidlá ako napr. cigarety, ktoré svoju hodnotu nestrácali.
So, the higher the expected rate of inflation (and therefore the higher nominal interest rates – see Box 3.2), the lower the demand by households for cash holdings (Box 3.4 shows why higher nominal interest rates imply a reduction in the demand for (non-remunerated) money).
Čím vyššia je teda očakávaná miera inflácie (a tým aj vyššie nominálne úrokové miery – pozri box 3.2), tým je menší dopyt domácností po hotovosti (box 3.4 ukazuje, prečo vyššie nominálne úrokové miery spôsobujú pokles dopytu po (neúročených) peniazoch).
This happens even if inflation is not uncertain, i.e. if it is fully expected.
Platí to aj v prípade, ak vývoj inflácie nie je neistý, t. j. je plne očakávaný.
Consequently, if people hold a lower amount of cash, they must make more frequent visits to the bank to withdraw money.
Ak potom ľudia držia menší objem hotovosti, musia si chodiť častejšie vyberať peniaze do banky. Tieto
These inconveniences and costs caused by reduced cash holdings are often metaphorically described as the “shoe-leather costs” of inflation, because walking to the bank causes one’s shoes to wear out more quickly.
... pomáha zvyšovať výhody držania hotovosti... Po piate, na infláciu sa možno pozerať aj ako na skrytú daň z držby peňazí.
More generally, reduced cash holdings can be said to generate higher transaction costs.
Inými slovami, ľudia, ktorí majú peniaze v hotovosti (alebo vklady, ktoré nie sú úročené trhovými sadzbami), pri raste cenovej hladiny strácajú časť reálnej hodnoty svojich peňazí a teda aj svojho reálneho finančného bohatstva, ako keby ich peniaze boli zdanené.
BOX 3.4: DEMAND FOR CASH
BOX 3.4 DOPYT PO HOTOVOSTI
Due to its liquidity, money provides a service to its holder in the form of making transactions easier.
Peniaze vďaka svojej likvidite svojmu držiteľovi poskytujú službu v podobe jednoduchších transakcií.
Otherwise, people would not obviously have an incentive to hold money which is not remunerated.
Ľudia by inak nemali dôvod držať peniaze, ktoré nie sú úročené.
By holding cash, people are subject to socalled “opportunity costs”, as alternative assets pay a positive rate of interest which they would miss out on.
Držaním hotovosti totiž znášajú tzv. „náklady obetovaných príležitostí“, pretože prichádzajú o kladný výnos, ktorý by mohli získať z iných aktív.
Therefore, a higher level of expected inflation, and therefore a higher nominal interest rate (see Box 3.2), tend to have a negative impact on the demand for money.
Vyššia očakávaná miera inflácie, a teda aj vyššia nominálna úroková miera (pozri box 3.2) preto majú na dopyt po peniazoch väčšinou negatívny vplyv.
Consider a situation whereby the shortterm market interest rate paid on bank deposits or a government bond is just 2 %.
Predstavme si situáciu, keď krátkodobá trhová úroková miera vyplácaná z bankových vkladov alebo štátnych dlhopisov je len 2 %.
In such a case, holding EUR 1000 in banknotes implies that EUR 20 per year is lost.The interest rate on alternative investment opportunities is the opportunity cost of holding banknotes.
V takom prípade držbou bankoviek v hodnote 1000 eur za rok strácame 20 eur. Úroková miera alternatívnych investícií predstavuje náklady obetovaných príležitostí pri držbe bankoviek.
Now let us assume that, because of higher inflation, nominal interest rates increase and you receive 10 % interest on your bank account instead of 2 %.
Teraz pre zmenu predpokladajme, že z dôvodu vyššej inflácie sa nominálne úrokové miery zvýšia a úroky z vášho účtu v banke budú namiesto 2 % predstavovať 10 %.
If you still held EUR 1000 in cash, your opportunity costs would be EUR 100 per year or around EUR 2 per week.
Ak by ste aj naďalej mali 1000 eur v hotovosti, vaše náklady obetovaných príležitostí by dosiahli 100 eur za rok, resp. 2 eurá za týždeň.
In this case you may decide to reduce your money holding by, say, EUR 500 and therefore increase your interest income by around EUR 1 per week or EUR 50 per year.
V takom prípade sa môžete rozhodnúť, že vám v hotovosti bude stačiť napr. 500 eur, a tým zvýšite svoje úrokové príjmy o 1 euro týždenne, resp. 50 eur ročne.
In other words, the higher the interest rate, the lower the demand for banknotes.
Inak povedané, čím vyššia je úroková miera, tým nižší je dopyt po bankovkách.
Economists say the demand for money is “interest elastic”.
Ekonómovia tento jav nazývajú „úroková elasticita“ dopytu po peniazoch.
Typically, the poorest groups of society often suffer the most from inflation or deflation, as they have only limited possibilities to hedge against it.
Inflácia a deflácia väčšinou najviac postihuje najchudobnejšie vrstvy obyvateľstva, pretože ich možnosti, ako sa proti nim chrániť, sú obmedzené.
Stable prices thus help to maintain social cohesion and stability.
Stabilné ceny preto pomáhajú udržiavať sociálnu súdržnosť a stabilitu.
As demonstrated at certain points throughout the 20th century, high rates of inflation often create social and political in stability as those groups who lose out because of inflation feel cheated if (unexpected) inflation “taxes” away a large part of their savings.
Skúsenosti z viacerých období počas 20. storočia ukazujú, že vysoká inflácia často spôsobuje spoločenskú a politickú nestabilitu, pretože tie skupiny obyvateľstva, ktoré infláciou strácajú najviac, sa cítia podvedené, ak (neočakávaná) inflácia „zdaní“ veľkú časť ich úspor.
In the long run, economies with lower inflation appear, on average, to grow more rapidly in real terms.
Z dlhodobého hľadiska ekonomiky s nižšou infláciou v priemere dosahujú rýchlejší reálny rast.
For instance, if there is an unexpected increase in inflation, everyone with nominal claims, for example in the form of longerterm wage contracts, bank deposits or government bonds, experiences losses in the real value of these claims.Wealth is then transferred in an arbitrary manner from lenders (or savers) to borrowers because the money in which a loan is ultimately repaid buys fewer goods than was expected when the loan was made.
Banka následne môže mať problémy s platobnou schopnosťou, ktoré môžu spôsobiť nepriaznivú reťazovú reakciu. Ak menová politika udržiava cenovú stabilitu, predchádza vplyvu inflačných alebo deflačných šokov na reálnu hodnotu nominálnych aktíva tým upevňuje aj finančnú stabilitu.
… contribute to financial stability Seventh, sudden revaluations of assets due to unexpected changes in inflation can undermine the soundness of a bank’s balance sheet.
... pomáha zabraňovať náhodnému prerozdeľovaniu bohatstva a príjmov...
For instance, let us assume that a bank provides long-term fixed interest loans which are financed by shortterm time deposits.
Po šieste, udržiavanie cenovej stability zabraňuje vzniku značných hospodárskych, spoločenských a politických problémov spojených s náhodným prerozdeľovaním bohatstva a príjmov, ku ktorému dochádza v obdobiach inflácie a deflácie.
If there is an unexpected shift to high inflation, this will imply a fall in the real value of assets.
Platí to predovšetkým vtedy, ak sa zmeny cenovej hladiny dajú ťažko predpovedať, ako aj pre tie skupiny v spoločnosti, ktoré majú problémy s ochranou svojich nominálnych pohľadávok proti inflácii.
Following this, the bank may face solvency problems that could cause adverse “chain effects”.
Ak napríklad dôjde k nečakanému nárastu inflácie, všetci, ktorí majú nominálne pohľadávky (napríklad v podobe dlhodobejších dohôd o výške miezd, bankových vkladov alebo štátnych dlhopisov), utrpia straty reálnej hodnoty týchto pohľadávok.
If monetary policy maintains price stability, inflationary or deflationary shocks to the real value of nominal assets are avoided and financial stability is therefore also enhanced.
Bohatstvo sa potom umelo presúva od veriteľov (alebo vkladateľov) k dlžníkom, pretože za peniaze prijaté zo splatenia úveru sa dá nakoniec kúpiť menej tovaru ako v čase jeho poskytnutia.
Should there be unexpected deflation, people who hold nominal claims may stand to gain as the real value of their claims (e.g. wages, deposits) increases.
V prípade neočakávanej deflácie by vlastníci nominálnych pohľadávok mohli naopak získať, pretože reálna hodnota ich pohľadávok (napr. miezd alebo vkladov) sa zvýši.
However, in times of deflation, borrowers or debtors are often unable to pay back their debt and may even go bankrupt.This could damage society as a whole, and in particular those people who hold claims on, and those who work for, firms that have gone bankrupt.
V období deflácie však dlžníci často nie sú schopní svoje dlhy splácať a často môžu dokonca zbankrotovať. To by mohlo poškodiť spoločnosť ako celok a najmä veriteľov a zamestnancov bankrotujúcich firiem.
By maintaining price stability, central banks contribute to broader economic goals All of these arguments suggest that a central bank that maintains price stability contributes substantially to the achievement of broader economic goals, such as higher standards of living, high and more stable levels of economic activity and employment.
Udržiavaním cenovej stability centrálne banky prispievajú k širším hospodárskym cieľom Všetky horeuvedené argumenty naznačujú, že centrálna banka udržiavaním cenovej stability výraznou mierou prispieva k dosahovaniu širších hospodárskych cieľov, ako napríklad vyššej životnej úrovne, vyššej a stabilnejšej úrovne hospodárskej aktivity a zamestnanosti.
This conclusion is supported by economic evidence which, for a wide variety of countries, methodologies and periods, demonstrates that in the long run, economies with lower inflation appear on average to grow more rapidly in real terms.
Tento záver podporujú aj ekonomické dôkazy, ktoré na základe veľkého počtu rôznych krajín, metodík a období ukazujú, že z dlhodobého hľadiska ekonomiky s nižšou infláciou v priemere dosahujú rýchlejší reálny rast.
FACTORS DETERMINING PRICE DEVELOPMENTS
URČUJÚCE FAKTORY CENOVÉHO VÝVOJA
4.1 provides a brief overview of what monetary policy can and cannot do.
4.1 uvádza stručný prehľad možností menovej politiky.
4.2 deals with the question of how monetary policy can influence interest rates.
4.2 rieši otázku, ako môže menová politika ovplyvňovať úrokové miery.
4.3 illustrates the effects of interest rate changes on expenditure decisions taken by households and firms.
4.3 ukazuje vplyv zmien úrokovej miery na rozhodnutia domácností a podnikov o výdavkoch.
4.4 reviews the factors driving price developments over shorter-term horizons.
4.4 analyzuje faktory, ktoré určujú cenový vývoj z krátkodobého hľadiska.
4.5 looks at the factors driving price developments over medium to longer- term horizons, and explains that over such horizons monetary policy has the appropriate instruments to influence prices.
4.5 sleduje faktory, ktoré určujú cenový vývoj v strednodobom a dlhodobejšom horizonte a ukazuje, že v takýchto časových horizontoch má menová politika na ovplyvňovanie cien vhodné nástroje.
It is therefore responsible for trends in inflation.
Menová politika je preto zodpovedná za inflačné trendy.
4.1 What monetary policy can and cannot do – an overview
4.1 Prehľad možností menovej politiky
In the short run, the central bank can influence real economic developments In the short run, a change in money market (i.e. short-term) interest rates induced by the central bank sets a number of mechanisms in motion, mainly because this change has an impact on the spending and saving decisions taken by households and firms.
PREHĽAD MOŽNOSTÍ MENOVEJ POLITIKY atraktívnosť pôžičiek ako spôsobu financovania súkromnej a podnikovej spotreby a investícií.
Finally, changes in official interest rates may also affect the supply of credit.
Zmeny oficiálnych úrokových mier môžu nakoniec ovplyvniť aj ponuku úverov.
These developments, in turn, and with some delay, influence developments in real economic variables such as output.
Tieto zmeny následne s určitým oneskorením ovplyvnia vývoj reálnych ekonomických premenných, ako napr. objemu produkcie.
How can monetary policy influence the price level?
Ako môže menová politika ovplyvniť cenovú hladinu?
This question touches upon what economists generally describe as the socalled “transmission process”, i.e. the process through which actions of the central bank are transmitted through the economy and, ultimately, to prices.
Táto otázka súvisí s javom, ktorý ekonómovia vo všeobecnosti nazývajú „transmisný proces“, t. j. proces, akým sa opatrenia centrálnej banky premietajú do hospodárstva a v konečnom dôsledku do cien.
While this process is in essence extremely complex – one that changes over time and is different in various economies, so much so that, even today, not all the details behind it are fully known – its basic features are well understood.
Aj keď tento proces je nesmierne zložitý, časom sa mení a v každej ekonomike je iný (až natoľko, že dodnes nie je úplne jasný), jeho hlavné zákonitosti sú dobre známe.
The way in which monetary policy exerts its influence on the economy can be explained as follows: the central bank is the sole issuer of banknotes and bank reserves, i.e. it is the monopolistic supplier of the socalled “monetary base”.
Spôsob, akým menová politika ovplyvňuje hospodársky vývoj, možno vysvetliť nasledovne: centrálna banka je výhradným emitentom bankoviek a bankových rezerv, je teda monopolným poskytovateľom tzv. „menovej bázy“.
By virtue of this monopoly, the central bank is able to influence money market conditions and steer shortterm interest rates.
Ak vychádzame z predpokladu, že ostatné podmienky sa nemenia, vyššie úrokové miery napríklad znížia
In the long run, changes in the money supply will affect the general price level … The dynamic processes outlined above involve a number of different mechanisms and actions taken by various economic agents at different stages of the process.
Z dlhodobého hľadiska zmeny v ponuke peňazí ovplyvňujú celkovú cenovú hladinu... Súčasťou vyššie uvedených dynamických procesov je celý rad rôznych mechanizmov a krokov rôznych hospodárskych subjektov v rôznych štádiách procesu.
Furthermore, the size and strength of the various effects can vary according to the state of the economy.
Okrem toho sa môže rozsah a intenzita rôznych účinkov líšiť v závislosti od hospodárskej situácie.
As a result, monetary policy usually takes a considerable amount of time to affect price developments.
Preto zvyčajne trvá pomerne dlho, kým sa opatrenia menovej politiky premietnu do cenového vývoja.
However, in the economics profession, it is widely accepted that, in the long run, i.e. after all adjustments in the economy have
Medzi ekonómami však prevláda názor, že z dlhodobého hľadiska, t. j. po tom, ako v ekonomike prebehne celý adaptačný proces, sa zmena v objeme peňazí dodávaných centrálnou bankou (za inak nezmenených podmienok) prejaví len na zmene všeobecnej cenovej hladiny, a nespôsobí trvalé zmeny reálnych premenných, ako napr. reálneho produktu alebo nezamestnanosti.
4 economy (notably property rights, tax policy, welfare policies and other regulations determining the flexibility of markets and incentives to supply labour and capital and to invest in human resources).
URČUJÚCE FAKTORY tovaroch v hospodárstve (pozri box 4.2) a rozdielu medzi krátkodobými a dlhodobými účinkami (časti 4.4 a 4.5).
A monetary policy which credibly maintains price stability has an important positive impact on welfare.
PENIAZE A ÚROKOVÉ MIERY – AKO MÔŽE MENOVÁ POLITIKA
worked through, a change in the quantity of money supplied by the central bank (all things being equal) will only be reflected in a change in the general level of prices and will not cause permanent changes in real variables such as real output or unemployment.
poskytovateľmi peňazí (menovej bázy), môžu určovať sadzby, ktoré sú nástrojom menovej politiky, napr. krátkodobé nominálne úrokové sadzby úverov poskytovaných komerčným bankám.
A change in the quantity of money in circulation brought about by the central bank is ultimately equivalent to a change in the unit of account (and thereby in the general price level), which leaves all other variables stable, in much the same way as changing the standard unit used to measure distance (e.g. switching from kilometres to miles) would not alter the actual distance between two locations.
Očakávania v súvislosti s budúcim vývojom základných sadzieb centrálnej banky zasa majú vplyv na výšku celého radu dlhodobejších bankových a trhových úrokových mier.
Inflation is ultimately a monetary phenomenon Inflation is ultimately a monetary phenomenon.
AKÝ JE VPLYV ZMIEN ÚROKOVÝCH MIER NA ROZHODNUTIA SPOTREBITEĽOV
As confirmed by a number of empirical studies, prolonged periods of high inflation are typically associated with high monetary growth (see the chart below).
Centrálna banka môže určovať krátkodobé nominálne úrokové sadzby úverov, ktoré poskytuje komerčným bankám.
While other factors (such as variations in aggregate demand, technological changes or commodity price shocks) can influence price developments over shorter horizons, over time their effects can be offset by some degree of adjustment of monetary policy.
Banky si od centrálnej banky požičiavať musia, pretože potrebujú bankovky pre svojich klientov a musia plniť povinné minimálne rezervy formou vkladov v centrálnej banke.
In this sense, the longerterm trends of prices or inflation can be controlled by central banks.
Keďže centrálne banky sú jedinými inštitúciami, ktoré sú oprávnené dávať bankovky (a bankové rezervy) do obehu, t. j. sú monopolnými
CHART MONEY AND INFLATION
GRAF: PENIAZE A INFLÁCIA
Inflation (%) 100
Inflácia (%)
MONEY AND INTEREST RATES – HOW CAN MONETARY POLICY
Často môže trvať mesiace,
DEVELOPMENTS
CENOVÉHO VÝVOJA
4 takes time. Monetary policy cannot, therefore, control the overall demand for goods and services in the short run.
Všeobecne platí názor, že celkový proces transmisie menovej politiky určitý čas trvá.
Expressed in another way, there is a significant time lag between a change in monetary policy and its effect on the economy.
Inými slovami, medzi zmenou menovej politiky a prejavením jej vplyvu na ekonomiku je výrazný časový sklz.
even take years.
kým podniky zrealizujú nový investičný projekt.
Housing investment also takes some time to respond to changes in interest rates.
Investície spojené s výstavbou nových výrobných prevádzok a dodávkami špeciálneho zariadenia môžu dokonca trvať až niekoľko rokov.
Also many consumers will not immediately change their consumption plans in response to changes in interest rates.
Investície do bytovej výstavby na zmeny úrokových mier tiež reagujú s určitým oneskorením.