natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There have also beenchanges to working time regulations to allow for a more flexible calculation of maximumallowable working hours across the EU, and the right to work parttime has been extended insome countries.
Uskutočnili sa aj zmeny v predpisoch o pracovnom čase, umožňujúce pružnejší výpočet maximálnych prípustných pracovných hodín v celej EÚ, a v niektorých krajinách sa rozšírilo právo pracovať na čiastočný pracovný úväzok.
There is some evidence that firms have acquired greater flexibility in their useof labour resources as a result of reforms implemented in the past.
Firmy dosiahli vyššiu pružnosť vo využívaní pracovných zdrojov ako dôsledok reforiem realizovaných v minulosti.
For example, recentevidence suggests that the adjustment of working hours played a more important role in theeuro area in the 2001-03 slowdown than in earlier cycles.2
Väčšina členských štátov EÚ zaviedla v roku 2004 ďalšie reformy trhu práce vrátane pokračujúcej reformy systémov dane z príjmov, reštrukturalizácie systémov sociálneho zabezpečenia a dávok a zvýšenia priemerného veku odchodu do dôchodku.
The structural reform agenda for product markets covers a wide range of areas.
Program štrukturálnych reforiem pre trh výrobkov a služieb pokrýva široké pásmo oblastí.
Among otherthings, the BEPGs urge Member States to foster competition in goods and services markets by:(i) transposing internal market directives more quickly into national legislation, (ii) furtheropening up public procurement, (iii) giving adequate powers and resources to competitionand regulatory authorities and ensuring their independence, (iv) reducing state aid and(v) encouraging market entry and effective competition in network industries.
BEPG okrem iného nalieha, aby členské štáty podporovali súťaž na trhu výrobkov a služieb: (i) rýchlejšou transpozíciou smerníc o vnútornom trhu do vnútroštátnych právnych predpisov, (ii) ďalším rozširovaním verejného obstarávania, (iii) poskytnutím primeraných právomocí a zdrojov protimonopolným a regulačným orgánom a zabezpečením ich nezávislosti, (iv) znižovaním štátnej pomoci a (v) podporou vstupu na trh a konkurencie v sieťových odvetviach.
The percentage of EU internal market legislation which Member States had not yet transposedinto national law (known as the “transposition deficit”) increased further.
Zvýšil sa podiel právnych predpisov EÚ o vnútornom trhu, ktoré členské štáty ešte neprevzali do vnútroštátnych právnych predpisov (známe ako „deficit transpozície“).
The European Commission has taken several steps to improve the functioning of the internal market, inparticular in the service sector, where some significant barriers to its functioning remain.
Európska komisia prijala viaceré kroky na zlepšenie fungovania vnútorného trhu, najmä v sektore služieb, kde zostali určité závažné prekážky.
Manyof these barriers appear to be due to national regulations, for example administrative burdensand procedures for setting up subsidiaries in other EU countries.
Zdá sa, že mnohé z týchto prekážok sú spôsobené vnútroštátnymi predpismi, napríklad administratívna náročnosť a postupy zakladania dcérskych podnikov v iných krajinách EÚ.
At the beginning of 2004 the Irish, Dutch, Luxembourg and British presidencies agreed upon a joint initiative to prioritiseregulatory reforms over the course of 2004 and 2005 and step up efforts to reduce theadministrative burden.
Na začiatku roku 2004 sa írske, holandské, luxemburské a britské predsedníctva dohodli na spoločnej iniciatíve na preferovanie regulačných reforiem v rokoch 2004 a 2005 a zvýšenie úsilia na zníženie administratívnych obmedzení.
Many countries have taken steps to improve the efficiency andtransparency of public procurement procedures.
Mnohé krajiny prijali kroky na zlepšenie efektívnosti a transparentnosti postupov verejného obstarávania.
In addition, some countries have increased thepowers and independence of their competition and regulatory authorities.
Okrem toho niektoré krajiny zvýšili právomoci a nezávislosť protimonopolných a regulačných orgánov.
Moreover, the trendtowards reducing and redirecting state aid towards horizontal objectives seems to havecontinued over recent years, although state aid still plays an important role in some sectors,such as transport.
V posledných rokoch pokračoval trend znižovania a presmerovania štátnej pomoci k horizontálnym cieľom, hoci v niektorých sektoroch, napríklad v doprave, hrá stále dôležitú úlohu štátna pomoc.
Member States have continued to implement regulatory reforms in networkindustries, although the regulatory reform agenda in this area has not yet been completed.De facto competition in previously sheltered sectors, such as electricity and gas, should beincreased further.
Členské štáty pokračovali v realizácii regulačných reforiem v sieťových odvetviach, i keď program regulačných reforiem v tejto oblasti ešte nebol dokončený. Treba ďalej zosilniť konkurenciu v odvetviach, ktoré boli v minulosti chránené, ako je elektrina a plyn.
To sum up, further progress with structural reform was made in 2004, especially in labourmarkets, but overall the pace of reform remained disappointing.
Na záver možno konštatovať, že v roku 2004 sa dosiahol ďalší pokrok v štrukturálnych reformách, najmä na trhu práce, celkové tempo reforiem však nie je uspokojivé.
As a result, the EU will mostlikely not be able to achieve the Lisbon targets unless Member States vigorously step up theirefforts to implement reform. Renewed momentum in the process of structural reform will notonly increase overall economic efficiency and enhance longerterm growth prospects, but willalso strengthen the basis for a sustained economic upswing.
V dôsledku toho EÚ s najväčšou pravdepodobnosťou nebude schopná dosiahnuť lisabonské ciele, ak členské štáty podstatne nezvýšia svoje úsilie pri realizácii reforiem. obnovenie dynamiky štrukturálnych reforiem nielen zvýši celkovú ekonomickú efektívnosť a zlepší dlhodobé vyhliadky rastu, ale tiež zosilní základ pre trvalý ekonomický rast.
From a sectoral perspective, value addedgrowth tended to track overall real outputdevelopments over the cycle.
Zo sektorového hľadiska rast pridanej hodnoty väčšinou kopíroval celkový vývoj reálneho HDP počas cyklu.
In particular,value added growth in both manufacturing andpurely market-related services was sustainedduring the first half of 2004 but moderated inthe second half.
Najmä rast pridanej hodnoty v priemyselnej výrobe, ako aj čisto trhovo orientovaných službách bol počas prvej polovice roku 2004 ustálený, v druhej polovici roka sa však zmiernil.
The cyclical movement of theeconomy in the past year seems therefore tohave been driven mainly by aggregate, ratherthan sector-specific, disturbances.
Zdá sa preto, že na cyklickom pohybe hospodárstva sa v poslednom roku podieľali hlavne celkové poruchy, nie poruchy týkajúce sa konkrétneho sektora.
however. This was partly in line with thelagged response of employment to economicactivity but also reflected the unusualresilience of employment (measured in termsof persons employed) during the economicslowdown in 2001-03, which lessened the needto hire labour at this stage of the upturn.
Ekonomický rast bol v roku 2004 ovplyvnený aj konkrétnymi vonkajšími faktormi vrátane vývoja cien ropy a výmenných kurzov.
Whiledevelopments in the number of personsemployed were relatively stable during therecent cyclical phases, available evidenceindicates that employment in terms of hoursworked was more responsive to the businesscycle. This suggests that during the recentslowdown and subsequent recovery employersmay have decided to adjust employment morein terms of hours than in terms of personsemployed.
Rast eurozóny negatívne ovplyvnil nielen priamy vplyv zvýšenia cien ropy vo forme zvýšenia výrobných nákladov a zníženia kúpnej sily príjmov spotrebiteľov, ale aj nepriamy vplyv tohto zvýšenia prostredníctvom dopadu na medzinárodné prostredie.
Various dispersion measures indicate that thedivergence of real GDP growth rates amongeuro area countries declined in 2004.Reflecting in part the global economicupswing, average annual real GDP growthincreased in all euro area countries in 2004compared with the year before, except in Greece, where it nonetheless remainedrelatively strong.
Výrazný rast globálnej hospodárskej činnosti, ktorý bolo možné pozorovať na začiatku roku 2004, bol v druhej polovici roka utlmený.
IMPROVEMENT IN LABOUR MARKET ANDPRODUCTIVITY GROWTH IN 2004Labour market conditions did not changesignificantly in the euro area in 2004, althoughsigns of a gradual improvement can bedetected.
Okrem iných faktorov to bolo aj v dôsledku zvýšenia cien ropy od polroku 2004, čo prispelo k zníženiu rastu zahraničného dopytu po exporte eurozóny v druhej polovici roka.
The overall increase was moderate,
Podobne výrazné posilňovanie výmenného
Labour productivity continuedto recover significantly during 2004(especially in the industrial sector) (see Chart 27).
ECBVýročná správa2004
(percentage changes compared with the previous period; percentages)
(percentuálna zmena voči predchádzajúcemu obdobiu; v %)
Labour force
Pracovná sila
Employment Agriculture
Zamestnanosť Poľnohospodárstvo
Industry
Priemyse 2)
– excl. construction– construction
– bez stavebníctva – stavebníctvo
Rates of unemployment 4) Total Under 25 years25 years and over
Miera nezamestnanosti 4)Spolu Do 25 rokov 25 rokov a viac
Chart 27 Labour productivity
Graf 27 Produktivita práce
Chart 28 Unemployment
(medziročná percentuálna zmena)
Source: Eurostat.Note: Data refer to the Euro 12 (including periods prior to 2001).1) Annual changes are not seasonally adjusted.
Stupeň disperzity miery nezamestnanosti v jednotlivých krajinách eurozóny v roku 2004 mierne poklesol.
dispersion of unemployment rates among euroarea countries declined slightly in 2004.
POTENCIÁLNE ÚČINKY DEMOGRAFICKÝCH ZMIEN V EUROZÓNE
The unemployment rate in the euro arearemained broadly stable at 8.8% in 2004 (see Chart 28). There was also no significant changerecorded in the unemployment rates by agegroup and by gender.
Súčasná a plánovaná demografická dynamika v eurozóne je tak ako v mnohých ďalších priemyselných krajinách charakterizovaná znižujúcim sa rastom počtu obyvateľov a postupným starnutím populácie.
However, the number ofunemployed decreased by about 50,000persons overall in 2004, after having increasedmarkedly in 2003.
Tento vývoj je dôsledkom nízkej miery pôrodnosti vo väčšine krajín eurozóny a zvyšujúcej sa priemernej dĺžky života.
These signs of improvement,albeit modest, were in line with otherindications of a turning-point in the labourmarket.
Hoci všetky demografické projekcie sú spojené so značnou neistotou, táto charakteristika sa zdá byť spoločná pre väčšinu projekcií vrátane projekcií Eurostatu a Spojených národov.
These include developments in thenumber of vacancies, which increased in thesecond half of 2004 after having fallencontinuously since 2001.
V tomto boxe sa analyzujú niektoré hlavné dôsledky tohto vývoja.
The unemployment rate in most euro areacountries was broadly unchanged on averagebetween 2003 and 2004, although theunemployment figures recorded in somecountries were affected to some extent bystatistical changes.
Podľa väčšiny nedávnych projekcií dostupných pre krajiny eurozóny (Výhľad počtu obyvateľov sveta za rok 2002 Organizácie Spojených národov1
All in all, the degree of
) sa očakáva, že celková miera pôrodnosti
POTENTIAL EFFECTS OF DEMOGRAPHIC CHANGE IN THE EURO AREA
v eurozóne zostane v období do roku 2050 pod úrovňou jednoduchej reprodukcie obyvateľstva, ktorou sú dve deti na jednu ženu.
Recent and projected demographic dynamics in the euro area, as in many other industrialisedcountries, are characterised by decreasing population growth and a gradual ageing of thepopulation.
Kombinácia týchto dvoch účinkov znamená spomalenie miery rastu počtu obyvateľov eurozóny a približne od roku 2015 pokles celkového počtu jej obyvateľov.
These developments are the result of low fertility rates in most euro area countriesand increasing life expectancy.
Očakáva sa rast podielu ľudí v poproduktívnom veku (65 rokov a viac) na počte obyvateľov a pokles podielu ľudí v produktívnom veku (od 15 do 64 rokov) (pravá strana grafu), najskôr postupný, a potom približne od roku 2015 rýchlejší.
Although considerable uncertainty surrounds all demographicprojections, these patterns seem to be common to most, including those by Eurostat and the United Nations. This box discusses some of the main implications.
Bude to znamenať zvýšenie pomeru ľudí v poproduktívnom veku (t. j. pomeru obyvateľov od 65 rokov k obyvateľom vo veku od 15 do 64 rokov) z približne 26 % v roku 2005 na približne 30 % v roku 2015 a na viac ako 52 % v roku 2050, s celkovým zvýšením o približne 26 percentuálnych bodov v období od roku 2005 do roku 2050.
According to the most recent projections available for euro area countries (the United Nations2002 World Population Prospects1), total fertility rates in the euro area are expected to remainbelow the population replacement level of about two children per woman in the period to 2050.
Predpokladaný pokles obyvateľstva v produktívnom veku bude vyvíjať tlak na pokles miery rastu potenciálnej produkcie eurozóny, ak ho nebude možné kompenzovať zvýšeným vplyvom iných faktorov rastu, napríklad vyššou mierou zapojenia do pracovného procesu, vyššou produktivitou práce, respektíve produktívnejším využívaním iných zdrojov, napríklad kapitálu.
Atthe same time, average life expectancy is expected to increase by five years between 2005 and2050 (see left-hand panel of the chart below).
Viedla sa určitá diskusia o miere, v akej imigrácia môže pomôcť zvýšiť ponuku práce.
The combination of these two effects implies aslowdown in the euro area’s population growth rate and, from around 2015, a decline in its totalpopulation.
Väčšina štúdií ukazuje, že úloha migrácie pri riešení demografického problému Európy bude pravdepodobne malá a dočasná, keďže je obmedzená počtom potenciálnych migrantov v pomere k veľkosti problému a praktickými a politickými prekážkami.
Furthermore, the proportion of older people (aged 65 and over) in the population isprojected to increase and the proportion of people of working age (aged 15 to 64) to decrease (seeright-hand panel of the chart below), gradually at first and then at a faster rate from around 2015.This would imply an increase in the euro area’s old age dependency ratio (i.e. the ratio of thepopulation aged 65 and above to the population aged 15 to 64) from about 26% in 2005 to about30% in 2015 and to more than 52% in 2050, a total increase of about 26 percentage points over theperiod 2005 to 2050.
Financovanie systémov sociálneho zabezpečenia, najmä verejných systémov dôchodkového zabezpečenia založených na zásade priebežného financovania sa tiež dostane pod tlak, keď bude rásť pomer počtu dôchodcov k počtu prispievateľov do systémov dôchodkového a zdravotného
Main demographic developments in the euro area population growth rate (percentage change; left-hand scale)
Percentuálny podiel obyvateľov vo veku 15-64 rokov (ľavá os)
% of population aged 15-64 (left-hand scale)% of population aged 65 and above (left-hand scale)old age dependency ratio (right-hand scale) total fertility rate (left-hand scale)life expectancy (years; right-hand scale)
Percentuálny podiel obyvateľov vo veku 65 a viac rokov (ľavá os)
Such a demographic shift will have a profound effect on euro area economies.
zabezpečenia.
Public expenditure on health andlong-term care is expected to increase as progress in medical technologies continues to be madeand the demand for these services grows with the number of elderly people.
Očakáva sa, že verejné výdavky na zdravotnú a dlhodobú starostlivosť sa zvýšia, keďže treba zvyšovať pokrok v medicínskych technológiách a dopyt po týchto službách rastie s počtom ľudí vyššieho veku.
The size of thesepotential effects could be substantial.
Tieto potenciálne účinky by mohli mať výrazný vplyv.
Estimates by the European Commission’s Economic Policy Committee’s Working Group on Ageing Population suggest additional pension expenditure ofbetween 3% and 6% of GDP by 2050 in most euro area countries.
Odhady pracovnej skupiny pre starnutie populácie Výboru pre hospodársku politiku Európskej komisie naznačujú dodatočné výdavky na dôchodky od 3 % do 6 % HDP do roku 2050 vo väčšine krajín eurozóny.
A further increase in expenditureof 2% to 4% of GDP could result from rising health and longterm care costs.
Ďalší nárast výdavkov vo výške 2 % až 4 % HDP by mohol byť spôsobený zvýšením nákladov na zdravotnú a dlhodobú starostlivosť.
Population ageing is also likely to induce changes in the structure of financial markets and thepricing of financial assets.
Starnutie obyvateľstva by tiež mohlo vyvolať zmeny v štruktúre finančných trhov a oceňovaní finančných aktív.
Households of different generations typically hold differentamounts of financial assets and choose assets with different risk profiles for their investmentportfolios.
Domácnosti rôznych generácií zvyčajne vlastnia rozdielne objemy finančných aktív a pre svoje investičné portfólia volia aktíva s rozdielnym rizikovým profilom.
Given that long-run demand for housing depends, inter alia, on the number ofhouseholds in an economy, demographic changes may also affect real estate prices.Furthermore, pension reforms, in particular a move towards more private funding, are likely tohave a significant effect on financial markets as the role of institutional investors, such aspension funds and insurance corporations, increases.
Keďže dlhodobý dopyt po bytovej výstavbe závisí okrem iného od počtu domácností v hospodárstve, demografické zmeny môžu mať vplyv aj na ceny nehnuteľností. Dôchodkové reformy, najmä posun smerom k financovaniu zo súkromných zdrojov, budú mať pravdepodobne výrazný účinok na finančné trhy, keďže sa zvýši úloha inštitucionálnych investorov, napríklad dôchodkových fondov a poisťovacích spoločností.
The limited availability of long timeseries of financial prices, measurement problems and the fact that typically only a smallfraction of the population hold equities limit the extent to which possible effects ofdemographic change on financial markets can be quantified.
Obmedzená dostupnosť dlhodobých časových radov cien finančných aktív, problémy s meraním a skutočnosť, že zvyčajne len malá časť obyvateľstva vlastní majetkové cenné papiere, obmedzujú mieru, v akej možno kvantifikovať možné účinky demografickej zmeny na finančné trhy.
However, simulations carried outusing models based on the “life-cycle” theory generally find that an ageing population impliesa decrease in financial asset prices (both equities and bonds) and an increase in the requiredequity premium when the currently active population retires.
Simulácie realizované s použitím modelov založených na teórii „životného cyklu“ však zvyčajne prichádzajú k záveru, že so starnutím obyvateľstva sa znižujú ceny finančných aktív (majetkových aj dlhových cenných papierov) a zvyšuje sa požadovaná prémia majetkových cenných papierov, keď súčasné aktívne obyvateľstvo odíde do dôchodku.
The need for comprehensive reforms
Potreba komplexných reforiem
To cope with such effects of demographic change, governments need to undertakecomprehensive reforms.
Zvládnutie účinkov demografických zmien si vyžaduje zo strany vlád realizáciu komplexných reforiem.
Such reforms should aim to address specific problems in pension andhealthcare systems, reduce overall public debt and strengthen the forces driving economicgrowth.
Tieto reformy by mali byť zamerané na riešenie konkrétnych problémov v rámci systémov dôchodkového a zdravotného zabezpečenia, znižovanie celkového dlhu verejných financií a posilňovanie vplyvov zvyšujúcich ekonomický rast.
Within the EU, governments have agreed on a three-pronged strategy.
V rámci EÚ sa vlády dohodli na trojzložkovej stratégii.
This strategywas first set out in the 2001 BEPGs and comprises three broad objectives: to raise employment
Táto stratégia bola prvýkrát stanovená v BEPG 2001 a obsahuje tri všeobecné ciele: zvýšiť mieru zamestnanosti, znížiť dlh verejných financií a reformovať systémy dôchodkového zabezpečenia vrátane posunu k zvýšeniu podielu financovania dávok z vlastných prostriedkov.
However, there must also be sufficientincentives for employers to hire and/or retain older workers.
starších pracujúcich.
Moreover, many countries willneed to embark on a sustained process of investment in human capital and research anddevelopment in order to offset the possible effects of population ageing on labour and totalfactor productivity.
Okrem toho mnohé krajiny budú musieť naštartovať trvalý proces investovania do ľudského kapitálu a do výskumu a vývoja, aby kompenzovali možné účinky starnutia obyvateľstva na produktivitu práce a celkovú produktivitu výrobných faktorov.
Reducing public debt would contribute to improving fiscal sustainability and thus make publicfinances less vulnerable to the impact of demographic changes.
Znižovanie dlhu verejnej správy by mohlo prispieť k zlepšeniu fiškálnej udržateľnosti, a tým zabezpečiť, aby verejné financie boli menej citlivé na vplyv demografických zmien.
In particular, lower debt levelswould provide governments with additional leeway in times of increased ageing-related fiscalburdens.
Nižšia zadlženosť poskytne vládam dodatočný manévrovací priestor v časoch zvýšenej fiškálnej záťaže spojenej so starnutím obyvateľstva.
Likewise, lower interest payments on public debt would free up fiscal resources andgive governments more flexibility to cope with any unforeseen developments.
Podobne nižšie splátky verejného dlhu odľahčia fiškálne zdroje a umožnia vládam pružnejšie reagovať na nepredvídaný vývoj.
In this regard,the provisions of the Stability and Growth Pact, in particular the requirement that publicfinances remain close to balance or in surplus, establish incentives in the right direction forgovernments to prepare for ageing-related fiscal burdens.
V tomto ohľade ustanovenia Paktu stability a rastu, najmä požiadavka vyváženosti alebo prebytku verejných financií poskytujú vládam stimuly, aby sa pripravili na fiškálne bremeno spojené so starnutím populácie.
The scale of the projected pressure on pension systems suggests that two sets of strategies needto be pursued in the area of pension reform.
Veľkosť predpokladaného tlaku na dôchodkové systémy znamená, že v oblasti dôchodkovej reformy treba realizovať dva okruhy stratégií.
First, further adjustments to the structure ofbenefits and contributions within existing pay-as-you-go arrangements are needed (parametricreforms).
Po prvé, sú potrebné ďalšie úpravy štruktúry dávok a príspevkov v rámci súčasných systémov, ktoré sú založené na zásade priebežného financovania (parametrické reformy).
These include revisions of benefit formulas and adjustments to the indexation ofpension benefits.
Patria sem korekcie vzorcov na výpočet dávok a úpravy indexácie dôchodkových dávok.
As a complement, it will be necessary for most countries to move towardsgreater funding of benefits and the diversification of financing arrangements (systemicreforms).
Navyše pre mnohé krajiny bude nevyhnutný presun k zvýšeniu podielu financovania dávok z vlastných prostriedkov a diverzifikácia spôsobov financovania (systémové reformy).
Instead of through current transfers from labour income, pensions would be financedfrom previously accumulated capital via pension funds.
Namiesto z priebežných platieb zo mzdových príjmov budú dôchodky financované z minulého naakumulovaného kapitálu prostredníctvom dôchodkových fondov.
Thus, policies should be put in place tofacilitate the development of an infrastructure that would enable these funds to efficientlyallocate retirement savings and manage the related risks, and to safeguard the non-speculativecharacter of retirement savings.
Preto treba zaviesť politiku na podporu rozvoja infraštruktúry, ktorá umožní, aby tieto fondy účinne rozmiestňovali dôchodkové úspory a riadili súvisiace riziká, a aby sa zabezpečil nešpekulatívny charakter dôchodkových úspor.