natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Selected issue 2: Cannabis problems in context — understanding the increase in European treatment demands designed for cannabis users are reported by some countries(Denmark, Germany, Greece, France, the Netherlands,Austria, Sweden and Norway), but, in general, specialistcare of this sort appears to be extremely limited.
Vybraná otázka 2: Problém kanabisu v kontexte – dôvody nárastu počtu žiadostí o liečbu v Európe zahŕňajú „príručku kognitívnej terapie“ pre chronickýchužívateľov kanabisu vypracovanú vo Švédsku, internetovúsvojpomocnú stránku pre problémové užívanie kanabisuzriadenú v Holandsku azavedenie akupunktúrnej liečbyvo Fínsku.
Cannabis clients have different patterns of drug use thanthose consuming other substances; moreover, there areimportant differences among cannabis clients.
Používa sa pritom do istej miery prístup zameraný naznižovanie poškodzovania zdravia (harm reduction), ajprístup orientovaný na prevenciu.
The profilesof different sub-groups of cannabis users in treatment islikely to be directly relevant to understanding their needsand thus to the provision of appropriate responses.Important dimensions here are frequency of use, currentand past use of other drugs and referral source. In broadterms, summarising national reports and TDI data, twoclear client profiles can be discerned:
Napriek známemuprepojeniu medzi fajčením arespiračnými problémamiarastúcim obavám znegatívneho dopadu intenzívnehoužívania kanabisu na zdravie sú však intervenciezamerané na znižovanie poškodzovania zdraviaspojeného sužívaním kanabisu vporovnanísintervenciami zameranými na užívateľov iných drog stálenedostatočne rozvinuté.
• younger users, often students, referred to treatmentservices by family or school and consuming cannabisalone or sometimes together with alcohol or stimulants;
Cieľom tohto prieskumu je identifikovať širší analytickýkontext pre udávaný nárast počtu žiadostí oliečbu kvôlikanabisu.
• polydrug users, who are typically older and less sociallyintegrated, referred to treatment more often by legalauthorities or health and social services, andoverlapping with the chronic drug-using population.
Je pritom zrejmé, že mnohé dôležité otázky,ktoré majú zásadný význam pre informovanú diskusiuotejto kontroverznej téme, zostávajú nezodpovedané.Zrejmé je aj to, že hoci dostupné dôkazy nie sú dôvodomna poplach, nedávajú ani dôvod na uspokojenie.
In addition, there is some evidence of a further groupreferred to treatment by legal authorities who are not usingother drugs and appear to be only occasional users ofcannabis.
Osoby, ktoré majú problémy spojené skanabisom,predstavujú vniektorých krajinách nezanedbateľnú časťžiadostí oliečbu všpecializovaných zariadeniach atvoriadôležitú podskupinu širšej liečenej populácie.
In reflecting on changes in the characteristics of primarycannabis treatment demands over time, the availableinformation suggests:
Väčšinouide omladých mužov, typicky vo veku okolo 20 rokov,zktorých väčšina začala drogu užívať vo veku 16 alebo17 rokov.
• increased referrals from family and other social supportnetworks (family, friend, social services, school);
Niektoré krajiny(Dánsko, Nemecko, Grécko, Francúzsko, Holandsko,Rakúsko, Švédsko a Nórsko) udávajú existenciu služiebzameraných na užívateľov kanabisu, avšak vovšeobecnosti je špecializovaná starostlivosť tohto typumimoriadne obmedzená.
• an increased proportion of intensive (daily) cannabisuse, although daily users remain in the minority;
Vmnohých krajinách sa liečebnéslužby pre problémových užívateľov kanabisu integrujú sozariadeniami na liečenie všeobecných drogovýchproblémov (Belgicko, Česká republika, Dánsko, Nemecko,Španielsko, Francúzsko, Írsko, Taliansko, Luxembursko,Holandsko, Rakúsko, Portugalsko, Slovinsko a Nórsko).
For the most part, those with a cannabis-related problemare treated alongside clients being treated for problem useof other illicit drugs, typically opioids.
Klienti liečení kvôli kanabisu vykazujú odlišné vzorceužívania drog ako klienti konzumujúci iné látky; významnérozdiely pritom existujú aj medzi samotnými klientmiliečenými kvôli kanabisu.
Treatment services in Member States are aware of these issues, and a number ofcountries, in their Reitox national reports, observed that itcould be counterproductive and disadvantageous to mixproblem cannabis users with problem heroin users orpolydrug users and cited this as one reason why cannabisusers should not receive inpatient care.
Profily rôznych podskupínužívateľov kanabisu vliečbe sú pravdepodobne priamorelevantné pre pochopenie ich potrieb, ateda aj prenájdenie primeraných odpovedí.
It is easier to designprogrammes specifically for cannabis users on anoutpatient basis.
Dôležitými dimenziamivtomto smere sú frekvencia užívania, súčasné aminuléužívanie iných drog azdroj odporúčania.
The Austrian national report suggests thatinpatient care, if required, should preferably take placewithin a generic adolescent psychiatry department ratherthan a specialist drug unit.
Vhrubýchrysoch možno na základe zhrnutia národných správaúdajov TDI identifikovať dva zreteľné profily klientov:
Conclusions increasing levels of social and educational problems insome countries, although data in this area are weak.
•užívatelia viacerých drog súčasne, ktorí sú vtypickomprípade starší amenej sociálne integrovaní, ktorých naliečenie častejšie posielajú právne orgány alebozdravotnícke alebo sociálne služby aktorí saprekrývajú schronickou populáciou užívateľov drog.
The objective of this review is to place the observedincrease in reported cannabis treatment demands in abroader analytical context.
Osoby, ktoré majú problémy spojené skanabisom, saväčšinou liečia spolu sklientmi liečenými kvôliproblémovému užívaniu iných nelegálnych drog, ktorýmisú obyčajne opioidy.
In doing so it is apparent thatmany important questions that are fundamental to aninformed policy debate on this controversial topic remainunanswered. What is also apparent is that the availableevidence does not justify an alarmist position but nor is itcause for complacency.
Keďže mnohé špecializovanézariadenia na liečbu drogových závislostí súkonfigurované tak, aby uspokojili potreby často chaotickejamarginalizovanej populácie, ich vhodnosť pre osobysmenej akútnymi potrebami, akými je väčšina užívateľovkanabisu, je diskutabilná.
In considering the increase in treatment demands, itappears that changes in referral practice have an impact,and a substantial proportion of those referred appear not tobe intensive drug users.
Programy na liečbu závislostí oddrog včlenských štátoch si tieto otázky uvedomujúamnohé znich vo svojich národných správach pre sieť Reitox poznamenali, že by mohlo byť neúčelnéanevýhodné umiestňovať problémových užívateľovkanabisu medzi problémových užívateľov heroínu aleboužívateľov viacerých drog súčasne, čouviedli ako jedenzdôvodov, pre ktorý by sa užívatelia kanabisu nemaliliečiť na lôžkových oddeleniach.
Nonetheless, in some countries atleast, a significant number of treatment demands come fromindividuals whose use of cannabis is intensive.
Jednoduchšie je navrhnúťprogramy špecificky určené pre užívateľov kanabisu nazáklade ambulantnej liečby.
Theproblems experienced by this group remain poorlyunderstood and research in this area is urgently needed.The observation that a majority of treatment demands madeby the very young are for cannabis suggests that specialconsideration of the needs, referral pathways andresponses of this group is required.
Podľa rakúskej národnejsprávy by sa ústavná starostlivosť vprípade potreby malaprednostne zabezpečovať na všeobecnom oddelenípsychiatrie pre adolescentov skôr ako na špecializovanomoddelení pre drogy.
It is also important to recognise that treatment demand isnot a direct indicator of the scale and nature of cannabis
Najnovšie inovácie, ktoré členskéštáty uvádzajú na riešenie potrieb užívateľov kanabisu,
People with cannabis-related problems constitute a nontrivial proportion of treatment demands in specialisedfacilities in some countries and form an important subgroup within the larger treatment population.
Isté dôkazy pritom svedčia oexistenciiďalšej skupiny,ktorú na liečenie posielajú právne orgány, ktorá neužívainé drogy aktorú tvoria len príležitostní užívateliakanabisu.
kg406439InsideEN 18/10/04 15:55 Page 92
Výročná správa 2004: stav drogovej problematiky v Európskej únii a v Nórsku
Annual report 2004: the state of the drugs problem in the European Union and Norway most affected are young and may be using the drugintensively during important developmental stages or whenthey are particularly vulnerable.
Pri úvahách o tom, ako sa postupom času menilacharakteristika žiadostí o liečbu kvôli kanabisu akoprimárnej droge, dostupné informácie naznačujú: spríležitostným užívaním nie je intenzívne užívaniekanabisu veľmi časté.
Among sociallydisadvantaged families or communities, cannabisdependence or abuse may compound individuals’ problemsby harming education or employment opportunities.
Veľmi široké užívanie kanabisu všakznamená, že značný počet ľudí drogu možno užívaintenzívne – prinajmenšom po istú časť svojho života.
problems. General population survey data suggest that,compared with occasional use, intensive cannabis use isrelatively uncommon.
•zvyšovanie počtu osôb posielaných orgánmi trestnejjustície v niektorých krajinách;
However, the widespread use ofcannabis means that considerable numbers of people maybe using the drug intensively — at least for some part oftheir life.
•zvyšovanie stupňa sociálnych avzdelávacíchproblémov vniektorých krajinách, hoci údaje vtejtooblasti sú nedostatočné.
Estimates would suggest that intensive use may affectbetween 0.5%and 2%of the adult population and between1%and 3%of young adults.
Podľa odhadov sa intenzívne užívanie môže týkať 0,5%až 2% dospelej populácie a1% až 3% mladýchdospelých.
The prevalence among youngmales is likely to be substantially higher.
Prevalencia umladých mužov jepravdepodobne podstatne vyššia.
It is difficult to drawfrom the survey evidence a clear picture of the number ofusers experiencing problems with or becoming dependenton cannabis.
Zdôkazov získanýchvprieskume je ťažké získať jednoznačnú predstavuopočte užívateľov, ktorí majú problémy skanabisomalebo sú na ňom závislí.
Although the effects of cannabis dependenceor abuse are less severe than those of other drugs, this maynevertheless have a considerable public health impactbecause of the scale of use and the fact that many of those
V sociálne znevýhodnených rodinách alebokomunitách môže závislosť od kanabisu alebo jehozneužívanie ešte znásobiť problémy tým, že ohrozujevzdelávacie alebo pracovné príležitosti užívateľov.
In summary, there remains a critical need for research toprovide an understanding of the relationship betweendifferent patterns of cannabis use and the development ofproblems.
Zdá sa, že kzvýšeniu počtu žiadostí oliečbu prispelizmeny vodporúčacích praktikách aže podstatnú časťumiestnených osôb tvoria osoby, ktoré podľa všetkéhonepatria kintenzívnym užívateľom drog.
The extent to which cannabis users experienceproblems and the nature of the problems that may be foundstill remain poorly understood.
Napriek tomuprinajmenšom vniektorých krajinách významnú časťžiadostí oliečbu podávajú osoby, ktoré sú intenzívnymiužívateľmi kanabisu.
Methodological tools arerequired to assess problems at the population level.
Problémy tejto skupiny ešte stále niesú dostatočne pochopené a vtejto oblasti existujenaliehavá potreba ďalšieho výskumu.
Suchinformation is a prerequisite to the development, targetingand implementation of effective public health responses tocannabis use in Europe.
Ešte stálesa dostatočne nechápe rozsah problémov, ktoré majúužívatelia kanabisu, ani povaha problémov, ktoré sa môžuvyskytovať.
Selectedissue 3Co-morbidity
Vybraná otázka 3Komorbidita
Determining the aetiology of comorbidity results in achicken and egg discussion: what came first?
Určovanie etiológie komorbidity pripomína diskusiuosliepke avajci – čo bolo skôr?
Existingresearch about the causal relations between psychiatric andsubstance disorders is inconclusive.
Doterajší výskumokauzálnom vzťahu medzi psychiatrickými poruchamiaporuchami spojenými sužívaním drog nepriniesoljednoznačné závery.
The symptoms of mentaldisorder and addiction problems interact and mutuallyinfluence each other.
Medzi symptómami duševnejporuchy aproblémami spojenými so závislosťouprebiehajú interakcie anavzájom sa ovplyvňujú.
Research evidence indicates that psychiatric and personalitydisorders usually occur before substance use disorders, i.e.they increase individuals’ susceptibility to such problems(e.g. Kessler et al., 2001; Bakken et al., 2003); however,psychiatric disorders may also be aggravated by drug use(e.g. for depression: McIntosh and Ritson, 2001) or occurin parallel.
Výsledky výskumu naznačujú, že psychiatrické poruchyaporuchy osobnosti obyčajne predchádzajú poruchámspojeným sužívaním drog, t.j. že zvyšujú náchylnosťjedincov ktakýmto problémom (napr. Kessler et al., 2001;Bakken et al., 2003); užívanie drog však môževystupňovať aj psychiatrické problémy (napr. pri depresii: McIntosh a Ritson, 2001) alebo môže existovať popri nich.
The co-occurrence of psychiatric illness and substancedisorders, commonly termed comorbidity or dualdiagnosis, is not a new phenomenon. However, in recentyears the issue has gained momentum in the political andprofessional discussion as it has become apparent that alarge and probably growing number of people areaffected.
Spoločný výskyt psychiatrického ochorenia aporúchspôsobených užívaním drog, spoločne označovaných akokomorbidita alebo dvojitá diagnóza, nie je novým javom.Vposledných rokoch je však táto otázka čoraz častejšiepredmetompolitických aj odborných diskusií, pretože jezjavné, že sa týka mnohých ľudí, ktorých početpravdepodobne stále rastie.
In this chapter the focus will be on the coexistenceof psychiatric and personality disorders and the use of illicitdrugs.
Táto kapitola je venovanáexistencii psychiatrických porúch aporúch osobnostispojenej sužívaním nelegálnych drog.
In fact, it is often appropriate to speak aboutmultimorbidity, as affected individuals often also suffer fromsomatic illnesses, e.g. human immunodeficiency virus (HIV)or hepatitis C virus infection, as well as social disorders,such as family problems, unemployment, incarceration orhomelessness.
Často by bolovlastne vhodné hovoriť omultimorbidite, keďže postihnutíjedinci často trpia aj somatickými chorobami, napr.infekciou vírusom imunitnej nedostatočnosti (HIV) alebovírusom hepatitídy C anarušenými sociálnymi vzťahmi,ako sú rodinné problémy, nezamestnanosť, väzneniealebo bezdomovstvo.
Care and treatment services are usuallyinadequately equipped to deal with the diagnostic andtreatment needs of this client group, disregarding and/orbeing incapable of coping with the totality of the client’sproblems.
Sociálne programy ani programy naliečbu závislostí od drog zväčša nebývajú dostatočnevybavené na riešenie diagnostických aterapeutickýchpotrieb tejto skupiny klientov akomplexné problémyklienta buď neberú do úvahy, alebo nie sú schopné ichriešiť.
The result is frequently a ‘revolving door’situation, with individuals in great need of treatment beingreferred from one service to another while all the time theirsituation deteriorates.
Výsledkom často býva situácia „otáčavých dverí“ –osoby naliehavo potrebujúce pomoc posiela jedna službakdruhej, pričom ich situácia sa neprestajne zhoršuje.
Note that the specific relationship between cannabis useand psychiatric disorders is considered in more depth in theselected issue on cannabis (p. 82).
Upozorňujeme, že špecifický vzťah medzi užívanímkanabisu apsychiatrickými poruchami sa podrobnejšieskúma včasti „vybrané otázky okanabise“ (s. 82).
Drug use can also be perceived as a component orsymptom of a psychiatric or personality disorder and as anattempt to self-medicate (e.g. Williams et al., 1990; Murrayet al., 2003).
Užívanie drog možno vnímať aj ako komponent alebosymptóm psychiatrickej poruchy alebo poruchy osobnostia ako snahu o samoliečbu (napr. Williams et al., 1990;Murray et al., 2003).
The fact that substance use alleviatesdistressing symptoms encourages the development ofaddiction.
Skutočnosť, že droga zmierňujeznepokojujúce symptómy, podporuje vznik závislosti.
Once the drug use is discontinued, e.g. throughwithdrawal or substitution treatment, the symptoms mayreappear.
Keďsa raz preruší užívanie drogy, napríklad prostredníctvomdetoxifikačnej alebo substitučnej liečby, symptómy samôžu vrátiť.
Acute drug-induced psychoses occur particularlyin users of cocaine, amphetamines and hallucinogens andusually subside relatively quickly. It may, however, be verydifficult to differentiate between symptoms due to substanceintoxication and unrelated psychotic episodes.
Akútne psychózy navodené drogami savyskytujú najmä u užívateľov kokaínu, amfetamínovahalucinogénov a obyčajne ustúpia pomerne rýchlo.Niekedy však môže byť veľmi ťažké odlíšiť symptómysúvisiace s intoxikáciou drogami od psychotických epizódnesúvisiacich s drogou.
Krausz (1996) suggests four categories of dual diagnosis:
Krausz (1996)navrhuje štyri kategórie dvojitých diagnóz:
• a primary diagnosis of a mental illness, with asubsequent (dual) diagnosis of substance misuse thatadversely affects mental health;
•primárna diagnóza duševnej choroby snáslednou(dvojitou) diagnózou zneužívania drog, ktoránegatívne vplýva na duševné zdravie;
• a primary diagnosis of drug dependence withpsychiatric complications leading to mental illness;
•primárna diagnóza drogovej závislosti spsychiatrickýmikomplikáciami vedúcimi kduševnej chorobe;
• concurrent diagnoses of substance misuse andpsychiatric disorders;
•súbežne existujúce diagnózy zneužívania drogapsychiatrických porúch;
• a dual diagnosis of substance misuse and mooddisorder, both resulting from an underlying traumaticexperience, for example post-traumatic stress disorder.
•dvojitá diagnóza zneužívania drog aporúch nálady,zktorých obidve vyplývajú ztraumatického zážitku,napríklad post-traumatická stresová porucha.
Co-morbidity, or dual diagnosis, is defined by the World Health Organization (WHO) as the ‘co-occurrence in thesame individual of a psychoactive substance use disorderand another psychiatric disorder’ (WHO, 1995).
Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) definujekomorbiditu alebo dvojitú diagnózu ako „spoločný výskytporuchy spojenej sužívaním psychoaktívnej látky ainejpsychiatrickej poruchy“ (WHO, 1995).
Accordingto the United Nations Office on Drugs and Crime(UNODC), a person with dual diagnosis is a ‘persondiagnosed as having an alcohol or drug abuse problem inaddition to some other diagnosis, usually psychiatric, e.g.mood disorder, schizophrenia’ (UNODCCP, 2000).
Podľa Úradu OSN pre drogy akriminalitu (UNODC) je osobousdvojitou diagnózou „osoba, uktorej sa diagnostikovalproblém zneužívania alkoholu alebo drog popri inej,obyčajne psychiatrickej diagnóze, ako je porucha nálady,schizofrénia“ (UNODCCP, 2000).
In otherwords, comorbidity in this context refers to the temporalcoexistence of two or more psychiatric or personalitydisorders, one of which is problematic substance use.
Inými slovami,komorbidita vtomto kontexte znamená existenciu dvochalebo viacerých psychiatrických porúch alebo porúchosobnosti vrovnakom čase, zktorých jedna predstavujeproblémové užívanie látok.
Similarly, the Swedish national report differentiates betweenpsychiatric patients suffering from comorbidity and drugdependent clients with personality disorders that areaggravated by drug use and which are not alwaysadequately diagnosed.
Vybraná otázka 3: Komorbidita depresiou môžu vrámci samoliečby užívať opiátyabenzodiazepíny: klienti terapeutických programov majúnižšie skóre depresie ako klienti nízkoprahových služieb(Rooney et al., 1999) alebo ako na začiatku liečby (McIntosh a Ritson, 2001).
Morel (1999) distinguishes non-specific psychiatricdisorders found among drug addicts from complicationsspecifically connected with drug use.
Morel (1999) rozlišuje nešpecifické psychiatrické poruchyvyskytujúce sa udrogovo závislých od komplikáciíšpecificky spojených sužívaním drog.
Disorders often foundamong drug users include:
Medzi poruchyčasto sa vyskytujúce uužívateľov drog patria:
• sleep disorders, resulting from depression, anxietydisorder or psychosis;
•poruchy spánku vyplývajúce zdepresie, úzkostnejporuchy alebo psychózy;
A survey in Norway (sample size= 2359) found that ahigh proportion of drug users have experienced severefamily problems during childhood and youth.
Vjednom nórskom prieskume (n=2 359) sa zistilo, ževysoké percento užívateľov drog malo vdetstve amladostivážne rodinné problémy.
Some 70%had experienced learning and behavioural problems inschool, 38%had been the victim of bullying and 21%hadreceived psychiatric treatment during childhood andadolescence (Lauritzen et al., 1997).
Sedemdesiat percent maloproblémy sučením aso správaním sa vškole, 38% boloobeťou šikanovania a21% sa vdetskomaadolescentnom veku podrobilo psychiatrickej liečbe(Lauritzen et al., 1997).
Female drug userswith psychiatric comorbidity have often been the victims oftraumatic sexual abuse (e.g. Beutel, 1999).
Užívateľky drog spsychiatrickoukomorbiditou boli často obeťami traumatickéhosexuálneho zneužívania (napr. Beutel, 1999).
aggressive and violent behaviour, indicating antisocial,psychopathic, schizophrenic or paranoid personalitydisorders.
•agresívne anásilné správanie sa svedčiaceoantisociálnych, psychopatických, schizofrenickýchalebo paranoidných poruchách osobnosti.
Problems specifically linked to drug use include:
Medzi problémy špecificky spojené sužívaním drog patria:
• pharmaco-psychoses induced by hallucinogenic drugsor amphetamines;
•farmakopsychózy navodené halucinogénnymi drogamialebo amfetamínmi;
• confusion syndromes.
•syndrómy so zmätenosťou.
Routine assessment for psychiatric and personality disordersdoes not always form part of the standard diagnosticprocedures performed at the commencement of treatment indrug services. Except in some particularly aware and/orspecialised services, mental symptoms and disorders arerarely explored in drug treatment services.
Zisťovanie psychiatrických porúch aporúch osobnostinebýva automaticky súčasťou štandardnýchdiagnostických procedúr uskutočňovaných na začiatkuliečby vprogramoch na liečbu drogových závislostí.Svýnimkou niektorých zvlášť osvietených a/alebošpecializovaných služieb sa vzariadeniach na liečbudrogových závislostí len zriedkakedy skúmajú duševnésymptómy aporuchy.
Recent neuropsychological and neurobiological studies andthe advent of techniques that enable brain processes to bevisualised have made it possible to hypothesise about theinteractions between mental and physical trauma, braindevelopment, drug effects, stress and mental development.The reward system is essential in the development ofaddiction, and addiction is linked to structural changesandadaptation of the brain at micro and macro levels(Nestler,2001).
Novšie neuropsychologické aneurobiologické štúdieanástup techník umožňujúcich vizualizáciu mozgovýchprocesov umožnili vysloviť hypotézu ointerakciách medzimentálnou afyzickou traumou, vývinom mozgu, účinkamidrog, stresom aduševným vývinom. Pri vzniku závislostimá zásadný význam systém odmeny azávislosť jeprepojená so štrukturálnymi zmenami aadaptáciou mozguna mikro aj makro úrovni (Nestrel, 2001).
In any case, comorbidity is notoriously difficult todiagnose.
Každopádne platí, že komorbidita sa notoricky ťažkodiagnostikuje.
Drug addiction and the disruptive behaviour itcauses often dominates the clinical picture and disguisespsychiatric symptoms.
Drogová závislosť aňou zapríčinenéporuchy správania často dominujú vklinickom obrazeamaskujú psychiatrické symptómy.
In addition, substance abuse cancause psychiatric symptoms that are barely distinguishablefrom those of psychiatric disorders (Berthel, 2003), whilesubstance withdrawal or acute intoxication can also mimicalmost any such disorder (Liappas, 2001).
Zneužívanie drogmôže spôsobovať aj psychiatrické symptómy, ktoré súsotva odlíšiteľné od symptómov psychiatrických porúch(Berthel, 2003), pričom prakticky všetky takéto poruchymôžu napodobňovať aj abstinenčné príznaky aleboakútnu intoxikáciu (Liappas, 2001).