natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Largely inspired by the Treaty’s provisions on economic policy co-or-dination2and by the coordination of employment policies launched at the Essen European Council of 1994, the new Article 128 TEC instituted a framework for developing national employment policies on the basis of shared European priori- ties and interests.
Nový článok 128 ZES, do veľkej miery inšpirovaný ustanoveniami Zmluvy o koordinácii2hos-podárskej politiky a koordinácii politík zamestnanosti zahájenými na Essenskom zasadnutí Európskej rady v roku 1994, ustanovil rámec pre vypracovanie národných politík zamestnanosti na základe spoločných európskych priorít a záujmov.
of the European Employment Strategy
Európskej stratégie zamestnanosti
Implementation of the EES allowed for a number of approaches and called for the involvement of all actors, namely national governments, EU institutions, social partners, civil society, academics, etc.
Implementácia ESZ počítala s niekoľkými prístupmi a požadovala angažovanosť všetkých aktérov, menovite národné vlády, inštitúcie EÚ, sociálni partneri, občianska spoločnosť, akademická obec atď. Je to v súlade so širokým rozsahom vnútroštátnych inštitucionálneho usporiadania a spôsobu sociálneho dialógu.
This is in accordance with the wide range of national institutional set-up and social dialogue practices.
Otvorenosť koordinačného procesu viedla okrem iného k vyzvaniu sociálnych partnerov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni EÚ na vypracovanie konkrétnych krokov a iniciatív k rozvoju regionálnej a miestnej angažovanosti.
The openness of the coordination process led, inter alia, to calls on social partners, both at national and EU level, to develop specific actions and initiatives to develop regional and local involvement.
Od Amsterdamskej zmluvy hrali Európsky parlament, ostatné inštitúcie EÚ a Výbor pre zamestnanosť aktívnu rolu pri vypracovávaní Usmernení pre zamestnanosť.
Since the Amsterdam Treaty, the European Parliament, other Community institutions and the Employment Committee have also played an active part in the development of the Employment Guidelines.
V očakávaní vstúpenia Amsterdamskej zmluvy do platnosti zahájil Luxemburský summit
In anticipation of entry into force of the Amsterdam Treaty, the Luxembourg Jobs Summit (November 1997) launched the implementation of the new, open method of coordination embedded in Article 128 TEC and endorsed the first set of Employment Guidelines.
©Gettyimages o pracovných miestach implementáciu novej, otvorenej metódy koordinácie zakotvenej v článku 128 ZES a schválil prvý súbor Usmernení pre zamestnanosť.
These guidelines were presented under four integrated strands of action, or the so-called pillars of the Employment Guidelines: employability, entrepreneurship, adaptability, and equal opportunities.
Usmernenia boli prezentované v súlade so štyrmi integrovanými prúdmi aktivít alebo tzv. piliermi Usmernení pre zamestnanosť: zamestnateľnosť, podnikanie, prispôsobivosť a rovnaké príležitosti.
These actions constituted a comprehensive response to the employment challenge, integrating essential supply and demand oriented policies.
Tieto aktivity znamenali komplexnú odpoveď na výzvu zamestnanosti integrovaním základných politík orientovaných na ponuku a dopyt.
1.2 The Amsterdam Treaty: mainstreaming employment
1.2 Amsterdamská zmluva: plné zohľadnenie zamestnanosti
Employment expansion of 18 million
Zvýšenie zamestnanosti o 18 miliónov
While the Amsterdam Treaty did not change the basic principle of the Member States having the sole competence for employment policy, it entrusted the Council and the European Commission with a stronger role, new tasks and more forceful tools.
Hoci Amsterdamská zmluva nezmenila základný princíp, že výhradná kompetencia pre politiku zamestnanosti zostala členským štátov, zverila Rade a Európskej komisii silnejšiu rolu, nové úlohy a účinnejšie nástroje.
It also integrated the European Parliament more closely into the decision making process.
Okrem toho užšie zapojila Európsky parlament do procesu rozhodovania.
The responsibilities of the Social Partners and their possibilities to contribute are also enhanced through the inclusion of the Social Protocol into the Treaty.
Povinnosti sociálnych partnerov a ich možnosti k prispievaniu sa tiež rozšírili vďaka zahrnutiu Sociálneho protokolu do Zmluvy.
Beyond the overall strengthening of the Community approach to employment, the key elements of the Amsterdam Treaty in this area were the following:
Okrem celkového posilnenia prístupu Spoločenstva k zamestnanosti kľúčovými prvkami Amsterdamskej zmluvy v tejto oblasti bolo nasledovné:
The employment situation in the EU has witnessed a clear improvement since the inception of the European Employment Strategy in 1997.
Od začatia Európskej stratégie zamestnanosti v roku 1997 sa stav zamestnanosti v EÚ výrazne zlepšil.
Between 1997 and 2006 the overall employment rate has increased from 60.7% to 64.3% (see charts 1 and 3).
Medzi rokmi 1997 a 2007 sa celková miera zamestnanosti zvýšila zo 60,7 % na 64,3 % (pozri graf 1 a 3).
Especially since the revision of the strategy in 2005, employment growth has picked up resulting in increasing employment rates and declining unemployment rates (including long term unemployment).
Najmä od revízie stratégie v roku 2005 sa rast zamestnanosti zrýchlil, výsledkom čoho bolo zvýšenie miery zamestnanosti a pokles miery nezamestnanosti (vrátane dlhodobej nezamestnanosti).
Importantly, the increase in employment and participation rates in the EU has demonstrated less sensitivity to cyclical conditions. This re-fl flects both the effects of reforms and longlasting socio-economic change.
Nárast zamestnanosti a percentuálny podiel účasti pracovnej sily v EÚ významne demonštrovali menšiu citlivosť na cyklické podmienky.To odráža efekty reforiem i dlhodobej sociálno-ekonomickej zmeny.
The former is also shown by an increase in the employment rate of 5.3 percentage points for the Member States which launched the EES in 1997.
O efektoch reforiem svedčí aj nárast miery zamestnanosti o 5,3 percentuálneho bodu pre členské štáty, ktoré začala ESZ v roku 1997.
It should be noted, also, that employment rates vary considerably between Member States ranging from 54.5% in Poland to 77.4% in Denmark (see chart 3).
Treba tiež poznamenať, že miera zamestnanosti v členských krajinách sa značne líši, od 54,5 % v Poľsku až po 77,4 % v Dánsku (pozri graf 3).
The institutional structure of the European Employment Strategy ticles were included in the Treaty as a title (like the monetary and economic articles), not as a mere chapter.
Dôležitosť cieľu zamestnanosti bola navyše zvýšená skutočnosťou, že články o zamestnanosti boli zahrnuté do Zmluvy ako nadpis (podobne ako články o mene a ekonomike), nie ako obyčajná kapitola.
It emphasised that employment is an issue of “common concern”.
Zdôraznila, že zamestnanosť je záležitosť „spoločného záujmu“.
The Member States committed themselves to co-ordinate their employment policies at Community level, and as the way labour market measures were implemented in one country inevitably influenced the parameters of other Member States’ labour market policy.
Členské štáty sa zaviazali koordinovať svoje politiky zamestnanosti na úrovni Spoločenstva a ako spôsob implementácie opatrení na pracovnom trhu v jednej krajine to nevyhnutne ovplyvnilo parametre politiky pracovného trhu v inom členskom štáte.
It emphasised the important principle of “mainstreaming” employment policy.
Zdôraznila dôležitosť princípu „plného zohľadnenia“ (mainstreaming) politiky zamestnanosti.
Article 127 requires that the employment impact of all community policies must be taken into account.
V článku 127 sa požaduje, aby sa bral do úvahy účinok všetkých politík Spoločenstva na zamestnanosť.
It created the framework for a country surveillance procedure (Article 128).
Vytvorila rámec pre postup dohľadu nad krajinou (článok 128).
Member States’ employment policies are examined through a yearly Joint Employment Report established by the Commission and Council.
Politiky zamestnanosti členských štátov sú posudzované každoročnou Spoločnou správou o zamestnanosti, ktorú pripravuje Komisia a Rada.
Furthermore, the Commission proposes and the Council adopts yearly Employment Guidelines for the Member States (broadly in a similar manner as in the field of economic and monetary policy), on the basis of which Member States develop National Action Plans for Employment.
Okrem toho, Komisia každoročne navrhuje a Rada prijíma Usmernenia pre zamestnanosť pre členské štáty (zhruba rovnakým spôsobom ako v oblasti ekonomickej a menovej politiky), na základe ktorých členské štáty vypracujú Národné akčné plány pre zamestnanosť.
Finally the Commission may propose and the Council adopt Recommendations to individual Member States.
Komisia môže navrhnúť a Rada prijať odporúčania aj pre konkrétny členský štát.
It established permanent, treaty-based institutional structures (Article 130, the Employment Committee) which allowed a visible, continuous and transparent debate on employment and other structural policy issues at the European level.
Založila trvalú inštitucionálnu štruktúru založenú na zmluve (článok 130, Výbor pre zamestnanosť), ktorá umožnila pohotovú, nepretržitú a transparentnú diskusiu o zamestnanosti a ostatných záležitostiach štrukturálnej politiky na úrovni EÚ.
It further enabled improved preparation of Council deliberations.
Navyše umožnila zlepšenie prípravy pre rokovania Rady.
It created a legal basis for the analysis, research, exchange of best practices and promotion of incentive measures for employment (Article 129) as well as other work undertaken by the Commission at the Community level in this area, which did not exist before.
Vytvorila právny podklad pre analýzu, výskum, výmenu najlepšej praxe a podporu stimulujúcich opatrení pre zamestna- nosť (článok 129), ako aj ostatných činností vykonaných Komisiou v tejto oblasti na úrovni Spoločenstva, ktoré predtým neexistovali.
YEARS of the European Employment Strategy
Európskej stratégie zamestnanosti
1.3 The Luxembourg process: spurring partnership, cooperation and mutual learning
1.3 Luxemburský proces: podnet pre partnerstvo, spoluprácu a vzájomné poznávanie
The “open method of co-ordination” of the Luxembourg Process has proven its worth and was considered by the Lisbon Summit in 2000 as a model to be adopted into other policy fields such as social inclusion.
„Otvorená metóda koordinácie“ Luxemburského procesu dokázala svoj význam a na Lisabonskom summite bola posúdená ako model, ktorý treba zaviesť do oblastí ostatných politík, ako napr. sociálna inklúzia.
A recognised strength of the Luxembourg Process is multilateral surveillance.
Uznávanou silnou stránkou Luxemburského procesu je multilaterálny dohľad.
Based on annual reporting and comparable indicators, it has highlighted the best performers in the EU.
Založený na výročných správach a porovnateľných ukazovateľoch uviedol do popredia najlepších predstaviteľov v EÚ.
Annual reporting and monitoring has led to increased and more thorough exchanges of information between Member States and the peer review process set up to evaluate the transferability of good practices3has allowed for more in-depth evaluations.
Výročné správy a monitorovanie viedlo k zvýšenej a dôkladnejšej výmene informácií medzi členskými štátmi a postup pre hodnotenie peer review k vyhodnoteniu prenosnosti dobrej praxe3 vzal do úvahy podrobnejšie vyhodnotenia.
Many Member States have intensified their bilateral contacts and found inspiration in other Member States’ approaches.
Mnoho členských štátov zintenzívnilo svoje bilaterálne kontakty a našlo inšpiráciu v prístupoch iných členských štátov.
The establishment of the Employment Committee, which regularly brings together top
Vedenie Výboru pre zamestnanosť, ktorý pravidelne organizuje stretnutia najvyšších štátnych úradníkov, ktorý majú na starosti vypracovanie a implementá-
The EES has recognised the key role of social partners in a wide range of areas related to employment.
ESZ uznala kľúčovú rolu sociálnych partnerov v širokom okruhu oblastí súvisiacich so zamestnanosťou.
While the initial guidelines referred to the social partners in relation to their specific area of adaptability, their wider role and recognition was acknowledged after the Lisbon Summit.
Zatiaľ čo prvé usmernenia saobracali na sociálnych partnerov vo vzťahu k ich špecifickým oblastiam prispôsobivosti, ich širšia rola a uznanie boli potvrdené po Lisabonskom summite.
The involvement of social partners in the preparation of the NAPs at national level has improved steadily.
Angažovanosť sociálnych partnerov v príprave NAP na vnútroštátnej úrovni sa stále zlepšovala.
European social partners engaged in their own processes of implementation around key issues such as lifelong learning.
Európsky sociálni partneri sa angažovali vo svojich vlastných postupoch implementácie kľúčových otázok, ako napr. celoživotné vzdelávanie.
The EES has supported the development of a territorial dimension to employment policies, as demonstrated by the emergence of territorial action plans (see section 3.4).
ESZ podporovala vypracovanie územnej dimenzie pre politiku zamestnanosti, čo demonštroval vznik územných akčných plánov (pozri odsek 3.4).
Local and regional authorities, whether as social service providers or local employers, have increasingly become partners in implementing employment policies, not least through theuse of the European Social Fund, the priorities of which were aligned to the EES in 2000 (see section 3.7).
Miestne a regionálne úrady, buď ako poskytovatelia sociálnych služieb alebo miestni zamestnávatelia, sa vo zvýšenej miere stali partnermi v implementácii politiky zamestnanosti, najmä použitím Európskeho sociálneho fondu, ktorého priority boli do ESZ pripojené v roku 2000 (pozri odsek 3.7).
10 years of the European Employment Strategy
10 rokov Európskej stratégie zamestnanosti mi (najmä ECOFIN a ministri zamestnanosti/sociálnych vecí (EPSCO)) a ich zodpovedajúcimi výbormi4, ako aj medzi službami Komisie, ktoré majú na starosti vypracovanie a monitorovanie rôznych procesov súvisiacich s politikou zamestnanosti (napr. v oblasti vzdelávania/odbornej prípravy, hospodárskej politiky, zdaňovania alebo podnikania).
Cooperation between the Commission and the Council, notably via the Employment Committee, has been strengthened as a result.
V dôsledku toho sa posilnila spolupráca medzi Komisiou a Radou, najmä prostredníctvom Výboru pre zamestnanosť.
The European Parliament was closely involved in the annual review process and thereby contributed to the development of the strategy, while the other institutions also made valuable contributions.
Európsky parlament bol úzko zapojený do procesu ročného prehľadu, a tým prispel k rozvoju stratégie, hoci cenné príspevky priniesliaj ostatné inštitúcie.
Public employment services, represented in an active EU level network, have been strongly mobilised around EU priorities.
Úrady práce, zastúpené v aktívnej sieti na úrovni EÚ, sa silne mobilizovalina priority EÚ.
E.g. the Employment Committee, the Economic Policy Committee and the Social Protection Committee
Napr. Výbor pre zamestnanosť, Výbor pre hospodársku politiku a Výbor pre sociálnu ochranu.
Milestones of the EES
Medzníky ESZ
2.Milestones of the EES5
2.Medzníky ESZ5
Higher labour market participation, slower progress on unemployment
Väčšie zapojenie pracovného trhu, pomalší postup nezamestnanosti
2.1 The EES: complementing the Lisbon Strategy, strengthening priorities
2.1 ESZ: doplnenie Lisabonskej stratégie, posilnenie priorít
The increase in employment rates from 1997-2006 mainly reflects higher labour market participation (see chart 4 showing a 3.7 percentage point increase for the EU15 and 2.8 points in the EU25).
Úspech otvorenej metódy koordinácie ESZ bol uznaný na lisabonskom zasadnutí Európskej rady (marec 2000) a bol dohodnutý nový strategický cieľ pre ďalšie desaťročie; menovite, Európska únia sa má stať najkonkurencieschopnejšou a najdynamickejšou znalostnou ekonomikou na svete, schopnou trvalo udržateľného hospodárskeho rastu s viac a lepšími pracovnými miestami a väčšou sociálnou kohéziou.
The improvements in the unemployment rate were more modest; down from 9.8% to 7.4% for the EU15 and from 9.3% to 7.9% for the EU256(see charts 2, 3 and 5) and the issue of youth employment remains a major concern (see section 3.3).
Pozornosť sa tiež presunula zo zníženia nezamestnanosti na opätovné dosiahnutie podmienok plnej zamestnanosti a že celkovým plánom by malo byť zvýšenie miery zamestnanosti v EÚ do roku 2010 na 70 % a nárast počtu zamestnaných žien na viac ako 60 %.
The success of the open method of coordination of the EES was acknowledged at the Lisbon European Council (March 2000) and a new strategic goal for the next decade was agreed upon; namely, the European Union should become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion.
Na zvýšenie miery zamestnanosti v rokoch 1997 – 2006 má dosah hlavne väčšie zapojenie pracovného trhu (pozri graf 4 zobrazujúci nárast o 3,7 percentného bodu pre EÚ-15 a 2,8 bodu v EÚ-25).
Also, the focus was shifted from the reduction of unemployment to regaining the conditions of full employment and that the overall aim should be to raise the EU employment rate to 70% and increase the number of employed women in to more than 60% by 2010.
V porovnaní s tým, zlepšenia v miere nezamestnanosti boli menšie; z 9,8 % na 7,4 % pre EÚ-15 a z 9,3 % na 7,9 % pre EÚ-256 (pozri grafy 2, 3 a 5) a otázka zamestnanosti mladých zostáva hlavnou starosťou (pozri odsek 3.3).
To be compared with the US where the unemployment rate continued to fall and was at 4.6% in 2006.
Na porovnanie s USA, kde miera nezamestnanosti pokra- čovala v poklese a v roku 2006 bola na úrovni 4,6 %.
7 Source “Employment in Europe 2005”, chapter 2
Zdroj „Zamestnanosť v Európe v roku 2005“, kapitola 2.
10 years of the European Employment Strategy k h s to c
10 rokov Európskej stratégie zamestnanosti k h st oc
The Lisbon European Council discussed progress in the delivery of the Strategy, which covered a number of other open methods of coordination (education, social inclusion, pensions, etc.), every year at a spring European Council.
Lisabonské zasadnutie Európskej rady diskutovalo o pokroku vo výkone Stratégie, ktorá zastrešila niekoľko iných otvorených metód koordinácie (vzdelávanie, sociálna inklúzia, dôchodky), každý rok na jarnom zasadnutí Európskej rady.
Subsequent European Councils recommended new or strengthened priorities such as quality in work (Nice, December 2000), active ageing and lifelong learning (Barcelona, March 2002).
Následné zasadnutia Európskej rady odporučili nové alebo posilnené priority, ako napr. kvalitu v práci (Nice, december 2000), aktívne starnutie a celoživotné vzdelávanie (Barcelona, marec 2002).
These priorities were integrated into the annual Employment Guidelines together with the employment rate targets.
Tieto priority boli začlenené do výročných Usmernení pre zamestnanosť, spolu s cieľmi týkajúcimi sa miery zamestnanosti.
2.2 “Jobs, jobs, jobs”; the European Employment Taskforce
2.2 „Pracovné miesta, pracovné miesta, pracovné miesta“; Európska pracovná skupina pre zamestnanosť
In 2003, the EES was subject to a fi ve year evaluation.
V roku 2003 bola ESZ predmetom päťročného vyhodnotenia.
Considerable progress was noted in terms of job creation, curbing long term unemployment, reducing taxation of low paid labour, and spreading lifelong learning and equal opportunity policies for women and men.
Značný pokrok bol zaznamenaný v súvislosti s vytváraním pracovných miest, potláčaním dlhodobej nezamestnanosti, znižovaním zdaňovania nízko platenej práce, rozšírením celoživotného vzdelávania a politiky rovnakých príležitostí pre ženy a mužov.
However, it became clear that the Strategy needed to be more focused on priorities and improved governance.
Bolo však jasné, že Stratégia sa potrebovala viac sústrediť na priority a zlepšené riadenie.
The 2003 Employment Guidelines were therefore articulated on the three overarching priorities of full employment, quality in work and social inclusion, as well as a number of newly quantified targets (notably in the field of lifelong learning).
Usmernenia pre zamestnanosť v roku 2003 boli preto formulované v troch preklenujúcich prioritách plnej zamestnanosti, kvality práce a sociálnej inklúzie, ako aj v niekoľkých novo kvantifikovaných cieľoch (najmä v oblasti celoživotného vzdelávania).
Later that year, a taskforce headed by Wim Kok, former Prime Minister of the Netherlands, was charged with carrying out an independent in-depth examination of key employmentrelated policy challenges.
Neskôr toho roku bola pracovná skupina vedená Wimom Kokom, bývalým premiérom Holandska, poverená uskutočnením nezávislého dôkladného preskúmania kľúčových výziev politiky týkajúcej sa zamestnanosti.
The taskforce was to identify practical reform measures that would have the most direct and immediate impact on the ability of Member States to implement the revised European Employment Strategy and to achieve its objectives and targets.
Pracovná skupina mala iden-tifi kovať praktické reformné opatrenia, ktoré by mali najpriamejší a okamžitý dopad na schopnosť členských štátov implementovať revidovanú Európsku stratégiu zamestnanosti a dosiahnuť svoje ciele a plány.
The taskforce report (“Jobs, Jobs, Jobs – Creating more employment in Europe”) presented the main challenges and priorities for increasing employment in Europe: increasing adaptability of workers and enterprises; making work a
Správa pracovnej skupiny („Pracovné miesta, pracovné miesta, pracovné miesta – Vytváranie väčšej zamestnanosti v Európe“) predstavila hlavné výzvy a priority pre zvýšenie zamestnanosti v Európe: zvýšenie prispôsobivosti zamestnancov a podnikov, umožnenie pracovať všetkým pomocou posilnenia aktívnej politiky pracovného trhu,
YEARS real option for all through strengthening active labour market policies and targeting more vulnerable groups like women, older people and ethnic minorities; investing in human capital, especially in lifelong learning; and improving governance for employment by mobilising all actors in society.
ROKOV investovanie do ľudského kapitálu, najmä v celoživotnom vzdelávaní; a zlepšenie riadenia pre zamestnanosť mobilizovaním všetkých aktérov v spoločnosti.
The taskforce also sought more effective management of labour migration in view of a shrink- of the European Employment Strategy ing working age population and the need to improve labour market integration of non-EU nationals.
Pracovná skupina sa usilovala aj o efektívnejšie riadenie migrácie pracovných síl so zreteľom na zmenšovanie populácie v produktívnom veku a potrebu zlepšenia integrácie štátnych príslušníkov z krajín mimo EÚ na pracovnom trhu.
The findings of the report inspired the 2004 Employment recommendations to Member States (covering the ten new Member States as well) and were mainstreamed in the 2005 Employment Guidelines.
Európskej stratégie zamestnanosti členským štátom v roku 2004 (týkali sa aj 10 nových členských štátov) a boli plne zohľadnené v Usmerneniach pre zamestnanosť v roku 2005.
The taskforce report also stressed the wide experience with employment reforms throughout the EU and the potential for mutual learning between Member States.
Správa pracovnej skupiny tiež vyzdvihla široké skúsenosti s reformami zamestnanosti v celej EÚ a potenciál pre vzájomné poznávanie medzi členskými štátmi.
Therefore, from 2004 onwards the Commission integrated the activities of peer review and exchange of good practices into a mutual learning programme8 under the financial instrument covered by Article 129 (currently the “PROGRESS” programme9).
Preto od roku 2004 začlenila Komisia aktivity hodnotenia peer review a výmeny dobrej praxe do programu vzájomného poznávania8 podľa finančného nástroja pokrytého v článku 129 (aktuálne program „PROGRESS9).
2.3 Adapting the EES to EU Enlargement
2.3 Prispôsobenie ESZ na rozšírenie EÚ