natgillin/translations-raw huggingface dataset:
That regulation was followed by Commission Regulation (EEC) No 3201/90 of 16 October 1990 laying down detailed rules for the description and presentation of wines and grape musts (OJ 1990 L 309, p. 1).
Okrem tohto nariadenia bolo prijaté aj nariadenie Komisie (EHS) č. 3201/1990 zo 16. októbra 1990, ktorým sa vykonávajú ustanovenia týkajúce sa označovania a prezentácie vín a hroznových muštov [neoficiálny preklad] (Ú. v. ES L 309, s. 1).
V — Advocate General’s assessment
V — Posúdenie generálnou advokátkou
7 — In Case C-46/94 Voisine [1995] ECR I-1859, paragraphs 22 and 27, the Court held, with reference to Articles 11 and 12 of Regulation No 2392/89, that they reveal the Community legislature’s intention to adopt, in that regulation, a detailed and complete code governing the description and presentation of wines and that both those articles determine the sole particulars permitted for describing quality wine psr on the labelling.
7 — Súdny dvor v rozsudku z 5. júla 1995, Voisine (C-46/94, Zb. s. I-1859, body 22 a 27), s odkazom na články 11 a 12 nariadenia č. 2392/1989 konštatoval, že tieto články naznačujú vôľu zákonodarcu Spoločenstva prijať v tomto nariadení podrobnú a komplexnú právnu úpravu označovania a prezentácie vín a že obidva tieto články taxatívne stanovujú, ktoré údaje sú dovolené pri označovaní akostného vína vur na etikete.
8 — Council Regulation (EC) No 1427/96 of 26 June 1996 amending Regulation No 2392/89 laying down general rules for the description and presentation of wines and grape musts (OJ 1996 L 184, p. 3).
8 — Nariadenie Rady (ES) č. 1427/1996 z 26. júna 1996, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 2392/1989 o zavedení všeobecných pravidiel pre označovanie a prezentáciu vín a hroznových muštov [neoficiálny preklad] (Ú. v. ES L 184, s. 3).
A — Preliminary remarks
A — Úvodné poznámky
See also the Opinion of Advocate General Geelhoed in Case C-81/01 Borie Manoux [2002] ECR I-9259, point 29, in which it was stated, with regard to the use of an indication for wines not regulated by Community law ‘that any statement on the label of a quality wine psr needs to have an explicit basis in Regulation No 2392/89.’
Pozri tiež návrhy, ktoré predniesol generálny advokát Geelhoed 14. marca 2002, Borie Manoux (C-81/01, Zb. s. I-9259, bod 29), v ktorých bolo vzhľadom na používanie označenia vín, ktoré nie je upravené právnymi predpismi Spoločenstva, konštatované, že „každé označenie na etikete akostného vína vur musí mať konkrétnu právnu oporu v nariadení č. 2392/1989“.
Regulation No 1493/1999 reformed the common organisation of the market in wine.
Nariadenie č. 1493/1999 nanovo upravilo spoločnú organizáciu trhu s vínom. Pri
The legislature was aware that the rules on designation for wine sector products have significant effects on their marketability.
Autorovi nariadenia bolo známe, že pravidlá o označovaní vinohradníckych výrobkov majú veľký dopad na ich predajnosť.
13 with the requirements of the market, it was replaced, following the abovementioned initial relaxation in 1996 in Regulation No 1493/1999, by the principle of authorisation, which is also known as the principle of misuse.
13Aj z tohto hľadiska je nahradenie požiadavkám trhu, bola po už spomenutom prvom uvoľnení z roku 1996 nahradená v nariadení č. 1493/1999 zásadou povolenia, označovanou aj ako zásada zneužitia.
The legislation on designations for still wines was thus harmonised with the legislation on sparkling wines. 10
Tým bola právna úprava označovania tichých vín prispôsobená právnej úprave označovania šumivých vín.
From this point of view too, the replacement of the principle of prohibition by the principle of authorisation or misuse with the wider freedom enjoyed by distributors in labelling is to be seen as a rearticulation of the balance between the legitimate interests of producers and of consumers. 14
10 zásady zákazu zásadou povolenia alebo zásadou zneužitia s rozšíreným rozhodovacím priestorom predajcov pri označovaní na etiketách potrebné chápať ako nový prejav rovnováhy medzi oprávnenými záujmami výrobcov a spotrebiteľov. 14
It should be borne in mind, first of all, in interpreting the rules of the legislation on wine designations, that national labelling rules affect not only the commercial interests of consumers, but also entail a restriction on the free movement of goods.
Pri výklade noriem práva označovania vín je už vopred potrebné mať na zreteli, že vnútroštátne predpisy označovania etiketami sa nielen dotýkajú obchodných záujmov spotrebiteľov, ale môžu viesť aj k obmedzeniu voľného pohybu tovaru. V tomto
According to the principle of authorisation or misuse, in addition to the optional designations listed in Regulation No 1493/1999, all other useful information for still wines is permitted unless it is prohibited by law or misleads consumers.
V zmysle zásady povolenia alebo zneužitia sú pre tiché vína povolené popri nepovinných označení uvedených v nariadení č. 1493/1999 akékoľvek iné užitočné údaje, pokiaľ ich právne predpisy nezakazujú alebo pokiaľ nezavádzajú spotrebiteľov.
11This relaxation has also been described as liberalisation.
11Toto uvoľnenie bolo označované aj ako liberalizácia.
The liberalisation of the legislation on wine designations served the overriding aim of the reform, which was to guarantee the necessary flexibility of the common organisation of the market in wine to adapt smoothly to new developments. 12
Táto liberalizácia práva označovania vín slúžila nadriadenému cieľu reformy, ktorá sledovala vytvorenie flexibilnej spoločnej organizácie trhu s vínom flexibilnej tak, aby bol udržaný krok s najnovším vývojom. 12
13 — Recital 50 in the preamble to Regulation No 1493/1999 states: ‘The description, designation and presentation of products covered by this Regulation can have significant effects on their marketability; this Regulation should therefore lay down rules in this connection which take into account the legitimate interests of consumers and producers and promote the smooth operation of the internal market and the production of quality products; the fundamental principles of these rules should provide for the obligatory use of certain terms so as to identify the product and provide consumers with certain important items of information and the optional use of other information on the basis of Community rules or subject to rules concerning the prevention of fraudulent practices.’
13 — Odôvodnenie č. 50 nariadenia č. 1493/1999 uvádza: „keďže popis, označovanie a prezentácia výrobkov spadajúcich pod toto nariadenie môže mať významný dopad na ich predajnosť; keďže toto nariadenie by malo preto stanovovať predpisy upravujúce túto problematiku, ktoré by brali ohľad na legitímne záujmy spotrebiteľov a výrobcov a uľahčovali bezproblémové fungovanie vnútorného trhu a výrobu kvalitných výrobkov; keďže základné princípy týchto predpisov by mali urobiť povinným používanie niektorých termínov súvisiacich s identifikáciou produktu a s poskytnutím niektorých dôležitých informácií spotrebiteľovi; zároveň na základe predpisov spoločenstva, alebo z dôvodu, že spadajú pod predpisy týkajúce sa prevencie pred podvodnými postupmi, by mali umožniť aj použitie iných informácií“.
10 — Recital 10 in the preamble to Regulation No 753/2002 states: ‘Regulation (EC) No 1493/1999 harmonises the labelling for all wine sector products with the model already established for sparkling wines, by allowing the use of terms other than those expressly covered by Community legislation, provided that they are accurate.
10 — Odôvodnenie č. 10 nariadenia č. 753/2002 uvádza: „Nariadenie (ES) č. 1493/1999 harmonizuje označovanie všetkých vinárskych výrobkov pomocou vzoru, ktorý je už stanovený pre šumivé vína, pričom umožňuje používanie iných pojmov, ako sú pojmy, na ktoré sa výslovne vzťahuje zákonodarstvo spoločenstva, za predpokladu, že sú presné.
The rules for implementing this Regulation should therefore also be harmonised in the same way, using the model established for sparkling wines, while ensuring that there is no risk of these other terms being confused with the terms covered by Community legislation and that such terms may be used only if operators can prove their accuracy where there is any doubt.’
Pravidlá na vykonávanie tohto nariadenia sa majú preto harmonizovať rovnakým spôsobom pomocou vzoru stanoveného pre šumivé vína, pričom treba zabezpečiť, aby neexistovalo riziko, že tieto iné pojmy sa budú zamieňať s pojmami, na ktoré sa vzťahuje zákonodarstvo spoločenstva, a aby sa tieto pojmy mohli používať len vtedy, ak účastníci trhu môžu dokázať ich správnosť v prípade akejkoľvek pochybnosti“.
The author stresses that the liberalisation of the legislation on wine designations was generally intended to create more transparency and information for consumers, with positive effects on sales.
Autor zdôrazňuje, že cieľom liberalizácie práva označovania je v konečnom dôsledku zabezpečiť vyššiu transparentnosť a viac informácií pre spotrebiteľa s pozitívnym dopadom na odbyt.
However, he also points out that this had not made it any easier to answer the question what information is permitted or is limited only by the prohibition on misleading consumers and what is not permitted because of particulars already regulated.
Upozorňuje však aj na to, že tým sa neuľahčilo zodpovedanie otázky, ktoré informácie sú v dôsledku zákazu zavádzania prípustné v obmedzenom rozsahu alebo ktoré sú v dôsledku už regulovaných údajov neprípustné.
12 — Recital 7 in the preamble to Regulation No 1493/1999.
12 — Odôvodnenie č. 7 nariadenia č. 1493/1999.
Community legislation must also be interpreted specifically in the light of the free movement of goods.
SCHNEIDER smere sa podľa rozsudku Clinique 15musia aj a najmä zákazy zavádzania spotrebiteľov obsiahnuté v predpisoch práva Spoločenstva vykladať so zreteľom na zásadu voľného pohybu tovaru.
16 The risk of misleading consumers cannot override the requirements of the free movement of goods unless that risk is sufficiently serious.
16Nebezpečenstvo zavá- dzania spotrebiteľov môže mať prednosť pred požiadavkami voľného pohybu tovaru iba v prípade, ak je dostatočne závažné.
17 For that reason I would warn against a very broad interpretation of the criteria relating to misleading information.
17 Preto by som chcel varovať pred príliš rozširujúcim výkladom kritérií zavádzania spotrebiteľa.
nations ‘Réserve’ and ‘Grande Réserve’ and ‘Reserve’ and ‘PrivatReserve’ may be used for wines produced in a Member State in principle, that is, irrespective of any conflict between those designations and designations listed in Annex III to that regulation, as ‘other particulars’ within the meaning of those provisions, provided that Member State has not adopted any legislation regarding the use of those designations as ‘other traditional terms’ within the meaning of Article 47(2)(b) in conjunction with the fifth indent of point B(1)(b) of Annex VII of Regulation No 1493/1999 and Article 23 of Regulation No 753/2002.
resp. „Reserve“ a „Privat-Reserve“ pre vína vyrobené v určitom členskom štáte možno v zásade, to znamená bez ohľadu na kolíziu týchto označení s označeniami uvedenými v prílohe III toho istého nariadenia, používať ako „ďalšie informácie“ v zmysle týchto ustanovení, ak tento členský štát nevydal žiadne právne predpisy týkajúce sa používania týchto označení ako „doplňujúcich tradičných pojmov“ v zmysle článku 47 ods. 2 písm. b) v spojení s časťou B bodom 1 písm. b) piatou zarážkou prílohy VII nariadenia č. 1493/1999 v spojení s článkom 23 nariadenia 753/2002.
B — The first question
B — O prvej prejudiciálnej otázke
With its first question the Bundesverwaltungsgericht is essentially seeking to ascertain whether Article 47(2)(c) and point B(3) of Annex VII of Regulation No 1493/1999 are to be interpreted as meaning that the desig-
Svojou prvou prejudiciálnou otázkou sa BVerwG v podstate pýta, či článok 47 ods. 2 písm. c) a časť B bod 3 prílohy VII nariadenia č. 1493/1999 sa majú vykladať tak, že označenia „Réserve“ a „Grande Réserve“,
Article 47(2) of Regulation No 1493/1999 mentions three types of particulars: certain compulsory terms, 18optional terms subject to conditions and other optional terms, including information which may be useful for consumers.
Článok 47 ods. 2 nariadenia č. 1493/1999 vymenúva tri druhy údajov, a to niektoré povinné údaje, nepovinné údaje za určitých podmienok a ďalšie nepovinné údaje 18vrátane informácií, ktoré pre spotrebiteľov môžu byť užitočné.
The scope of the protection afforded to those particulars is determined according to their substance.
Rozsah ochrany týchto údajov je určený podľa ich obsahu.
In this case, however, only the two optional terms are of relevance.
Pre tento spor sú však relevantné iba obidva druhy nepovinných údajov.
In paragraph 14 of that judgment, the Court found that Article 30 of the EC Treaty (now Article 28 EC) prohibits obstacles to the free movement of goods resulting from rules that lay down requirements to be met by such goods (such as requirements as to designation, form, size, weight, composition, presentation, labelling, packaging), even if those rules apply without distinction to all products, unless their application can be justified by a public-interest objective taking precedence over the free movement of goods.
I-317, bod 12 a nasl. V bode 14 tohto rozsudku Súdny dvor konštatoval, že článok 30 Zmluvy EHS (teraz článok 28 ES) zakazuje prekážky voľného pohybu tovaru vyplývajúce z toho, že tovar musí spĺňať určité predpisy (napríklad týkajúce sa jeho označenia, formy, rozmerov, hmotnosti, zloženia, úpravy, označovania na etiketách a jeho balenia) dokonca aj vtedy, ak sa tieto predpisy vzťahujú bez rozdielu na všetky výrobky, pokiaľ uplatnenie týchto predpisov nemožno odôvodniť cieľom verejného záujmu, ktorý má prednosť pred požiadavkami voľného pohybu tovaru.
18 — Under Annex VII to Regulation No 1493/1999, such particulars are, for example, the sales designation of the product, the nominal volume, the actual alcoholic strength by volume, and the lot number in accordance with Council Directive 89/396/EEC of 14 June 1989 on indications or marks identifying the lot to which a foodstuff belongs.
18 — Podľa prílohy VII nariadenia č. 1493/1999 sú takýmito údajmi napríklad predajný názov výrobku, nominálny objem, skutočný obsah alkoholu, číslo výrobnej série podľa smernice Rady č. 89/396/EHS zo 14. júna 1989 o označeniach alebo znakoch identifikujúcich sériu, do ktorej patrí daný potravinársky výrobok.
17 — Case C-313/94 Graffione [1996] ECR I-6039, paragraph 24.
17 — Rozsudok z 26. novembra 1996 Graffione, C-313/94, Zb. s. I-6039, bod 24.
OPINION OF MS TRSTENJAK — CASE C-285/06 abstract risk of misleading consumers would run counter to the purpose of the principle of authorisation or misuse, since a specific, almost casuistic approach to the risk of misleading consumers is inherent in that principle.
NÁVRHY GENERÁLNEJ ADVOKÁTKY — V. TRSTENJAK — VEC C-285/06 č. 753/2002, v zmysle ktorého toto ustanovenie odkazuje na všeobecné nebezpečenstvo zavádzania spotrebiteľov, by bol v rozpore s cieľom zásady povolenia alebo zneužitia, keďže táto zásada je založená na konkrétnom, takmer kazuistickom chápaní nebezpečenstva zavádzania.
An abstract approach would also affect disproportionately the legitimate interests of producers.
Všeobecné chápanie by sa navyše neprimerane dotklo oprávnených záujmov výrobcov.
Other traditional terms are optional particulars subject to conditions (regulated ‘optional particulars’ in the words of the order for reference).
Doplňujúce tradičné pojmy sú nepovinnými údajmi za určitých podmienok (regulované nepovinné údaje v zmysle návrhu na začatie prejudiciálneho konania).
Under Article 23 of Regulation No 753/2002, other traditional terms are ‘additional terms traditionally used … to designate … the production or ageing method or the quality, colour, type of place, or a particular event linked to the history of the wine concerned and defined in a Member State’s legislation for the purposes of designating the wines concerned originating in its territory’.
Doplňujúce tradičné pojmy predstavujú podľa článku 23 nariadenia č. 753/2002 „pojmy, ktoré sa tradične používajú na označenie metódy výroby, dozrievania alebo kvality, farby, druhu, miesta alebo konkrétnej udalosti spojenej s históriou príslušného vína a ktoré sú definované v právnych predpisoch členského štátu [výroby] na účely označenia príslušných vín s pôvodom na ich území“.
Article 6 of Regulation No 753/2002 is the protective clause governing other particulars and other traditional terms.
Článok 6 nariadenia č. 753/2002 predstavuje ochrannú klauzulu pre ďalšie údaje a pre doplňujúce tradičné pojmy.
The use of other particulars within the meaning of point B(3) of Annex VII to Regulation No 1493/1999 is clarified by Article 6 of Regulation No 753/2002.
Článok 6 nariadenia č. 753/2002 totiž upresňuje používanie ďalších údajov v zmysle prílohy VII časti B bodu 3 nariadenia č. 1493/1999.
Under that provision, the use of other particulars is subject to the condition that there is no risk that such particulars might mislead consumers with regard to compulsory or regulated optional particulars.
Toto ustanovenie predpokladá používanie ďalších údajov za podmienky, že tým nevznikne nebezpečenstvo zavádzania spotrebiteľov, pokiaľ ide o povinné a nepovinné regulované údaje.
The risk of misleading consumers plays a similar role in the legislation on wine designations as the likelihood of confusion in trade mark law.
Nebezpečenstvo zavádzania spotrebiteľov plní v práve označovania vín podobnú funkciu ako pravdepodobnosť zámeny v práve ochranných známok.
With regard to that risk, the Court has held in a different context that ‘by authorising the use of brand names to supplement the description, presentation and advertising of sparkling wines, the Community legislature necessarily intended to balance the interests involved as between, on the one hand, the protection of consumers, and in particular the right not to be misled as to the intrinsic qualities of a product, and, on the other, the protection of intellectual property rights and, in particular, the legitimate interest of the owners of a brand name to use and exploit it for commercial purposes. That process of balancing the interests involved would be seriously
V súvislosti s týmto nebezpečenstvom Súdny dvor v trocha odlišnom kontexte medzičasom konštatoval, že zákonodarca Spoločenstva chcel „povolením používania ochranných známok doplňujúcich označenie a prezentáciu šumivých vín a reklamu týchto výrobkov v prípade potreby dosiahnuť vyváženie záujmov medzi na jednej strane ochranou spotrebiteľov, najmä práva nebyť zavádzaný vlastnosťami určitého výrobku, a na strane druhej ochranou práv duševného vlastníctva,
The wording of Article 6 of Regulation No 753/2002 which refers to the specific risk of misleading consumers therefore makes clear that the possibility of an overlap with situations covered by regulated particulars does not mean per se that an ‘other particular’ is not permitted.
Formulácia článku 6 nariadenia č. 753/2002, ktorá sa opiera o konkrétne nebezpečenstvo zavádzania jasne napovedá, že iba samotná možnosť prekrývania sa so situáciami, ktoré spadajú pod regulované údaje neodôvodňuje neprípustnosť takéhoto údaja.
22 As the Commission convincingly argues, in view of the broad scope for particulars under the fifth indent of point B(1)(b) of Annex VII to the regulation, this would significantly restrict the scope for the other particulars. 23
22Ako Komisia presvedčivo uviedla, vzhľadom na rozsiahlu uplatniteľnosť údajov podľa časti B bodu 1 písm. b) piatej zarážky prílohy VII nariadenia by táto skutočnosť výrazne obmedzila uplatniteľnosť ďalších údajov.
19 — Case C-303/97 Sektkellerei Kessler [1999] ECR I-513, paragraph 32.
19 — Rozsudok z 28. januára 1999, Sektkellerei Kessler, C-303/97, Zb. s. I-513, bod 32.
The question was whether the general use of a Sekt brand name ‘Kessler Hochgewächs’ is prohibited because of an abstract risk of confusion with the designation ‘Riesling-Hochgewächs’, which is reserved for wines produced exclusively from grapes of the Riesling variety under both Community law and national law.
Otázka znela, či všeobecné používanie ochrannej známky sektu „Kessler Hochgewächs“ je zakázané z dôvodu všeobecnej pravdepodobnosti zámeny s označením „Riesling-Hochgewächs“, ktoré je podľa práva Spoločenstva, ako aj podľa vnútroštátneho práva vyhradené vínam, vyrobeným výlučne z hrozna odrody Riesling.
Advocate General Fennelly also took the view that a purely abstract risk of confusion was not sufficient (Opinion in Case C-303/97 Sektkellerei Kessler [1999] ECR I-513).
Aj podľa názoru generálneho advokáta Fenellyho iba všeobecná pravdepodobnosť zámeny nepostačuje [návrhy z 29. septembra 1998, Sektkellerei Kessler (C-303/97, Zb. s. I-513)].
Any other interpretation would also run counter to the aim of the reform, which is to create marketing freedom by authorising other unregulated particulars, and virtually reverse the intended liberalisation of the legislation on wine designations by the back door.
Iný výklad by navyše odporoval cieľu reformy, ktorým je vytvorenie voľného priestoru pri predaji prostredníctvom povolenia ďalších neregulovaných pojmov, a zamýšľanú liberalizáciu práva označovania by nepriamo vrátil na začiatok.
The main purpose of the new legislation
Hlavný cieľ nového práva označovania spočíva napokon práve v tom, že povolenie používania už nie je strnulo závislé od toho, či ide o určitý regulovaný skutkový stav alebo nie, ale je závislé
21 — Case C-303/97 Sektkellerei Kessler (cited above in footnote 19, paragraph 38).
21 — Rozsudok Sektkellerei Kessler, už citovaný v poznámke pod čiarou 19, bod 38.
22 — In the specialist literature too, specific examples of ‘other particulars’ permitted under point B(3) are particulars on ‘production methods and processes etc.’, that is, particulars which certainly overlap, in terms of the situation covered, with the particulars under the fifth indent of point B(1)(b): Koch, loc. cit. (footnote 15), p. 2136.
22 — Aj v odbornej literatúre sa ako príklad „ďalších informácií“ prípustných podľa časti B bodu 3 uvádzajú najmä informácie o „druhu výroby, metóde výroby atď.“, to znamená informácie, ktoré sa z hľadiska regulovaného skutkového stavu absolútne obsahovo prekrývajú s informáciami podľa časti B bodu 1 písm. b) piatej zarážky: pozri KOCH, už citovaný v poznámke pod čiarou 14, s. 2136.
20 — Council Regulation (EEC) No 2333/92 of 13 July 1992 laying down general rules for the description and presentation of sparkling wines and aerated sparkling wines (OJ 1992 L 231, p. 9).
20 — Nariadenie Rady (EHS) č. 2333/1992 z 13. júla 1992, ktorým sa stanovujú základné pravidlá pre označovanie a prezentáciu šumivého vína a sýteného šumivého vína [neoficiálny preklad] (Ú. v. ES L 231, s. 9).