natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Conceptual and engineering studies for ITER led to a detailed design that was finalised in 2001.
Koncepčné a technické štúdie reaktora ITER viedli k detailnému návrhu, ktorý bol dokončený v roku 2001.
This design was underpinned by a large research programme that has established the practical feasibility of ITER and involved industry for the construction of full-scale prototypes of key ITER components.
Tento návrh vychádzal z výsledkov rozsiahleho výskumného programu, ktorý potvrdil praktickú realizovateľnosť projektu.
The successful testing of these components, such as the superconducting magnets, has given a key boost to confidence in the project.
Zároveň sa do zhotovenia prototypov kľúčových komponentov reaktora ITER v životnej veľkosti zapojil priemysel.
As well as fusion scientists and engineers, the ITER project will require a wide range of highly skilled staff.
Okrem vedcov a inžinierov z oblasti termonukleárnej fúzie nájdu v projekte ITER uplatnenie aj vysokokvalifikovaní odborníci z iných oblastí.
More information
Viac informácií
Fusion ener orld
Termo n u k e svet
This publication was produced by: European Commission Directorate-General for Research E-mail: research@cec.eu.intwww.europa.eu.int/comm/research
Túto publikáciu vydala: Európska komisia Generálne riaditelstvo pre výskum www.europa.eu.int/comm/research
• European Commission (energy section): www.europa.eu.int/comm/research/energy/fu/fu_en.html for the w
• Európska komisia (sekcia energie): www.europa.eu.int/comm/research/energy/fu/article_1122_en.htm gia pr e n e r
Information and Communication Unit B-1049 Brussels Fax: +32 2 295 82 20
Informačná a komunikačná jednotka B-1049 Brusel Fax: +32 2 295 82 20
European expertise
Európsky výskum
Energy – securing a safe supply for the future
Energia - zabezpečenie bezpečného zdroja pre budúcnosť
Advantages of fusion
Výhody termonukleárnej fúzie
Securing future energy supply is the major challenge for Europe and the world.
Zabezpečenie dodávky energie pre budúcnosť je hlavnou výzvou pre Európu a svet.
Today’s society depends on an abundant and reliable supply of energy.
Dnešná spoločnosť je odkázaná na výkonný a spoľahlivý zdroj energie.
But our main sources of fuel, such as oil and gas, are becoming scarcer, more expensive and are, in any case, significant sources of greenhouse gas emissions – the chief cause of global warming.
Zásoby ropy a zemného plynu, našich hlavných zdrojov paliva, sa však znižujú a ich ceny stúpajú. V každom prípade sú tieto zdroje paliva významnými producentmi skleníkových plynov – hlavnou príčinou globálneho otepľovania atmosféry.
ITER will be a tokamak capable of generating 500 million watts (MW) of fusion power continuously for up to 10 minutes.
ITER bude tokamak umožňujúci vyrábanie 500 miliónov wattov (MW) termonukleárnej energie nepretržite až do 10 minút.
It will be 30 times more powerful than JET, and very close to the size of future commercial reactors.
Bude 30 krát výkonnejší ako JET a približne tak veľký, ako budúce komerčné reaktory.
The ITER project will, for the first time, allow scientists to study the physics of a burning plasma – a plasma that is heated by internal fusion reactions rather than external heating.
Projekt ITER po prvýkrát umožní vedeckým pracovníkom študovať fyziku horiacej plazmy – plazmy, ktorá je zohrievaná skôr vnútornými termonukleárnymi reakciami, než zahrievaním zvonku.
It will demonstrate and refine the key technologies for developing fusion as a safe and environmentally benign energy source.
Názorne sa budú demonštrovať a vylepšovať kľúčové technológie rozvoja syntézy jadier ako bezpečného a ekologicky neškodného zdroja energie.
On Earth, the fuel for fusion reactors will be two forms (isotopes) of hydrogen gas: deuterium and tritium.
Palivom pre termonukleárne reaktory na Zemi budú dve formy (tzv. izotopy) vodíka: deutérium a trícium.
There are around 33 milligrammes of deuterium in every litre of water.
V každom litri vody sa nachádza približne 33 miligramov deutéria.
If all the deuterium in a litre of water was fused with tritium it would provide energy equivalent to 340 litres of petrol!
Pri fúzii trícia s deutériom získaným z jediného litra vody sa uvoľní rovnaké množstvo energie ako pri spálení 340 litrov benzínu!
The natural abundance of tritium on Earth is extremely low, therefore inside the fusion reactor it will be produced from lithium: a light and abundant metal.
Zásoby trícia na Zemi sú veľmi malé. Preto bude trícium vyrábané vo vnútri termonukleárneho reaktora z lítia: ľahkého kovu, ktorého zásoby na Zemi sú obrovské.
ITER will provide the basis for constructing a demonstration electricity-generating power plant.
ITER poskytne základ pre vybudovanie ukážky elektrárne generujúcej elektrickú energiu.
It is the crucial next step to achieving the goal of fusion energy.
Je to ďalší rozhodujúci krok na dosiahnutie cieľa termonukleárnej energie.
Global energy demand may double over the next 50 years as people in developing countries become wealthier.
Celosvetový dopyt po energii sa môže v priebehu 50 rokov zdvojnásobiť. Tento nárast bude spôsobený hospodárskym rastom v rozvojových krajinách.
Where will we find the clean, safe and secure energy that future generations will need around the world?
Kde nájdeme čistý, bezpečný a nevyčerpateľný zdroj energie pre budúce generácie?
A balanced mix of energies, including renewable technologies such as wind power, will be necessary to satisfy future needs, but we need to develop new energy sources that can deliver continuous, large-scale power for the long term without harming the environment.
Na pokrytie budúcej spotreby bude nevyhnutná vyvážená kombinácia zdrojov energie, zahŕňajúca obnoviteľné zdroje, ako napríklad veterná energia. Zároveň však potrebujeme získať nové zdroje energie, ktoré budú nepretržite dodávať veľké množstvo energie bez negatívneho vplyvu na životné prostredie.
Fusion: towards an international energy solution
Termonukleárna fúzia: hľadanie zdroja energie pre svet
The ITER experiment will generate ten times more power than is required to produce and heat the hydrogen plasma.
Experiment ITER vytvorí desaťkrát viac energie, než sa požaduje na vyprodukovanie a zohriatie vodíkovej plazmy.
It will test the heating, control, diagnostic and remote maintenance systems that will be needed in a real power station.
Tým sa odskúšajú vykurovacie, kontrolné, diagnostické systémy a diaľkovo riadené systémy údržby, ktoré budú potrebné v skutočnej elektrárni.
ITER will also test systems to refuel the plasma and extract impurities.
ITER tiež otestuje systémy tankovania plazmy a extrahovania nečistôt.
Europe has been a leader in fusion research for 50 years.
Európa je už 50 rokov na čele výskumu termonukleárnej fúzie.
All of Europe’s fusion research is coordinated by the European Commission.
Európsky výskum fúzie je koordinovaný Európskou komisiou.
Funding comes from the Community’s Euratom Research Framework Programme and national funds from the Member States and Switzerland.
Finančné zdroje plynú z rámcového výskumného programu Euratom v rámci Spoločenstva, a z národných fondov členských štátov EÚ a Švajčiarska.
The coordination and the long-term continuity is ensured by contracts between Euratom and the national partners.
Zmluvami medzi programom Euratom a národnými partnermi je zaručená koordinácia dlhodobých výskumných aktivít.
This joint approach has allowed all European countries to participate and contribute to the largest and currently most successful fusion experiment in the world – JET (the Joint European Torus).
Práve systém koordinácie umožnil všetkým európskym krajinám podieľať sa na v súčasnosti najúspešnejšom termonukleárnom experimente na svete - JET (Spoločný európsky torus).
The basic design of ITER follows on from that of the JET device.
Projekt reaktora ITER priamo nadväzuje na tokamak JET.
Fusion power may offer a continuous base-load power supply that is sustainable and large scale.
Termonukleárna fúzia má potenciál dlhodobo pokrývať európsku a celosvetovú spotrebu energie.
Fusion energy has the potential to provide a sustainable solution to European and global energy needs.
Vedci sú na ceste preukázať potenciál fúzie v medzinárodnom experimentálnom termonukleárnom reaktore nazvanom ITER.
This will be the biggest scientific project for energy research in the world and will be built in Europe.
ITER, budovaný v Európe, bude najväčším vedeckým projektom v oblasti energetického výskumu vo svete.
Many of the components tested in ITER will be used in a demonstration power plant (DEMO).
Mnohé zložky testované v ITER budú použité na ukážke elektrárne (DEMO).
In parallel with the realisation of ITER, advanced fusion materials research will contribute to the technology solutions needed for DEMO and the first commercial fusion power plants.
Súbežne s realizáciou ITER prispeje výskum zdokonalených termonukleárnych materiálov k technologickým riešeniam potrebným pre projekt DEMO a prvé komerčné termonukleárne elektrárne.
To produce fusion, the tritium and deuterium must be heated to 150 million ºC.
Na zapálenie termonukleárnych reakcií je potrebné ohriať zmes deutéria a trícia na 150 miliónov ºC.
This results in a high-temperature ‘electrically-charged gas’called a plasma.
Pri tejto teplote sa deutérium a trícium zmení na‘elektricky nabitý plyn’, tzv. plazmu.
For continuous fusion power, the plasma must be controlled, heated and contained using powerful magnetic fields.
Pre nepretržitú prevádzku elektrárne bude potrebné plazmu sledovať, ohrievať a zároveň udržiavať pomocou silného magnetického poľa.
Fusion is the process that powers the Sun – it is fusion energy that makes all life on Earth possible.
Termonukleárna fúzia je spôsob akým vyrába energiu Slnko – práve fúzia umožnila vznik života na Zemi.
Unlike nuclear fission, which involves splitting very heavy atoms to release energy, fusion releases energy as a result of two light atoms such as hydrogen joining together to form a helium atom.
Na rozdiel od jadrového štiepenia – získavania energie rozbitím ťažkých atómov, pri fúzii sa uvoľňuje energia ako dôsledok splynutia dvoch ľahkých atómov (napríklad vodíka) s následným vznikom hélia.
Inside the Sun hydrogen collides and fuses together at extremely high temperatures (about 15 million ºC) and enormous gravitational pressures: 600 million tonnes of hydrogen is fused to helium every second.
Vo vnútri Slnka sa uskutočňuje fúzia vodíka pri extrémne vysokých teplotách (okolo 15 miliónov ºC) a obrovských gravitačných tlakoch: každú sekundu sa 600 miliónov ton vodíka premení pri fúzii na hélium.
At the heart of the ITER experiment will be the world’s largest tokamak.
Jadrom projektu ITER bude najväčší tokamak na svete.
A tokamak is a torus or ‘doughnut-shaped’ device – essentially a continuous tube.
Tokamak je magnetická nádoba v tvare prstenca, tzv. torusu.
The first tokamak was conceived in Moscow in the 1960s and was designed specifically to create an intricate but ingenious magnetic cage to confine the highenergy plasma.
Prvý tokamak bol postavený v Moskve v 60-tych rokoch minulého storočia. Zariadenie vytváralo zložitú, ale dômyselnú magnetickú klietku určenú na udržanie vysokoteplotnej plazmy.
On Earth, fusion will be reproduced on a smaller scale than the Sun!
Na Zemi sa syntéza jadier bude reprodukovať v menšom rozsahu než na Slnku!
But the smaller scale also means that the temperatures involved must be even higher (by ten times) to make a practical energy source.
Menší rozsah ale tiež znamená, že potrebné teploty na vytvorenie praktického zdroja energie musia byť ešte vyššie (desaťkrát!).
This is a significant challenge and will involve scientists and engineers from all over the world.
Toto je dôležitá výzva a bude si vyžadovať vedeckých pracovníkov a inžinierov z celého sveta.
Fishing for solutions
„Lovenie“ riešení
Staying in tune with nature
Zostať v súlade s prírodou
Sharing the fruits of European co-operation with the world
Podeliť sa o ovocie európskej spolupráce so svetom
Having populated most of the planet and evolved such complex lifestyles, humanity is arguably the most successful creature that has ever walked the Earth.
Osídlením väčšiny planéty a vyvinutím takých komplexných životných štýlov je človek pravdepodobne najúspešnejším tvorom, ktorý kedy kráčal po Zemi.
Our power to harness the forces of nature is unprecedented.
Naša sila ovládnuť sily prírody je bezprecedentná.
Co-operation is the cement that holds together the European Union.
Spolupráca je tmelom, ktorý drží Európsku úniu pokope.
The modern European ideal is all about working together for our mutual and collective good.
Moderný európsky ideál je o spoločnej práci na dosiahnutie nášho vzájomného a spoločného dobra.
This is particularly relevant in the scientific realm, where international co-operation (INCO) for sustainable development has long been a central policy aim.
Toto je zvlášť významné vo vedeckej sfére, kde je medzinárodná spolupráca (INCO) pre trvalo udržateľný rozvoj už dlho ústredným politickým cieľom.
INCO delivers massive benefits both to Europe and the outside world.
INCO prináša obrovské výhody pre Európu, ale i vonkajší svet.
Knowledge is not exhausted through use, it grows. Sharing creates win-win situations.
Vedomosti sa využívaním nevyčerpajú, ale narastajú.
INTERNATIONAL
Delenie sa o nich umožňuje situáciu keď každá strana vyhráva.
However, with more power comes greater responsibility.
S väčšou silou však prichádza aj väčšia zodpovednosť.
Every time our youthful zeal encourages us to think that we are apart from nature, the Earth quickly turns around to remind us that we are very much a part of its natural order.
Zakaždým, keď nás naše mladistvé zanietenie podporí v myslení, že sme mimo prírody, Zem nám rýchlo pripomenie, že sme naopak súčasťou jej prírodného systému.
If we are to continue to live comfortably off nature’s bounty, we need to go about our business in a sustainable manner so that we and future generations can survive and prosper.
Ak sa máme i naďalej živiť pohodlne z výnosu prírody, potrebujeme sa správať trvalo udržateľným spôsobom tak, aby sme my a naše budúce generácie mohli prežiť a prosperovať.
In recognition of this, the international dimension is integrated into every theme of the EU’s Research Framework Programmes allowing third countries to take part in its activities.
V rámci uznania bola medzinárodná dimenzia začlenená do každej témy nadchádzajúceho Siedmeho rámcového programu (FP7), ktorý umožňuje krajinám tretieho sveta zúčastniť sa na jeho dianiach.
Co-operation for sustainable solutions
Spolupráca v záujme dlhodobo fungujúcich riešení
To know more about the EU’s international scientific co-operation policy, including a list of countries and regions, please visit: www.europa.int/comm/research/info
V prípade, že sa chcete dozvedieť viac o prístupe EÚ k medzinárodnej vedeckej spolupráci, zahŕňajúcej zoznam krajín a regiónov, navštívte prosím: www.europa.eu.int/comm/research/inco
“There’s plenty more fish in the sea,” is a traditional way of talking about abundance, and the EU wishes it were so.
„ V mori je ešte stále množstvo rýb“, je tradičným spôsobom rozprávania o hojnosti a EÚ by si želala, aby to tak bolo.
However, faced with overfishing, pollution and changing climatic conditions, fish resources around the world are under enormous pressure.
Avšak pri nadmernom rybolove, znečistení a zmenách klimatických podmienok sú zdroje rýb na celom svete pod obrovským tlakom.
For that reason, the EU is funding research to find realistic ways of regenerating marine ecosystems and promoting sustainable fishing practices.
Z toho dôvodu financuje EÚ výskum na získanie realistických spôsobov obnovy morských ekosystémov a presadzovania dlhodobo fungujúcich rybárskych praktík.
On the heels of the successful web archive www.fishbase.org serving 500 000 users per month, the EU-backed INCOFISH project, with 35 partners in 22 countries, is making its research results available to citizens to help meet the goal of restoring marine ecosystems by 2015, set by the 2002 World Summit for Sustainable Development in Johannesburg, South Africa. www.incofish.org
Prostredníctvom úspešného web archívu www.fishbase.org, slúžiacemu 500 000 užívateľom mesačne, INCOFISH projekt, podporovaný EÚ, s 35 partnermi v 22 krajinách poskytuje výsledky výskumu občanom, aby pomohol splniť cieľ - obnovenie morských ekosystémov do roku 2015, stanovený na svetovom sumite v 2002 pre trvalo udržateľný vývoj v Johannesburgu, Južnej Afrike. www.incofish.org
For peat’s sake
V záujme rašeliny
Our influence on nature has become so powerful that humanity’s fingerprint can be found all over the planet: in the skies, on land and in the sea.
Náš vplyv na prírodu sa stal tak silným, že odtlačok ľudstva môžeme nájsť po celej planéte: vo vzduchu, na súši a v mori.
We depend on natural resources, such as oil, that are finite in nature and our use of them pollutes the atmosphere.
Závisíme od prírodných zdrojov, ako sú ropa, ktoré sú v prírode vyčerpateľné, a ich využívaním znečisťujeme atmosféru.
Renewable resources, such as forests, food crops and fisheries, are often exploited beyond their natural replacement capacity.
Obnoviteľné zdroje, ako sú lesy, plodiny a loviská rýb, sa často využívajú za hranicu ich kapacity prírodnej náhrady.
That means we need to preserve them better and use them more wisely.
To znamená, že ich potrebujeme lepšie chrániť a využívať rozumnejšie.
Humanity’s greatest gift is its creativity.
Najväčším darom ľudstva je jeho tvorivosť.
We have the capacity to come up with an almost infinite number of possible solutions to the global challenges that face us.
Máme schopnosť prísť takmer na nekonečný počet možných riešení na globálne výzvy, ktorým čelíme.
The European Union is doing its bit by funding INCO projects that further our quest for sustainable alternatives.
Európska únia prispieva svojím dielom financovaním INCO projektov, ktoré napomáhajú nášmu pátraniu dlhodobo fungujúcich alternatív.
These endeavours focus on enhancing our understanding of forests, other land ecosystems and coastal areas, so that we can appreciate the effects human activity have on these fragile systems and how we can mitigate them.
Tieto snahy sa zameriavajú na zdokonalenie nášho porozumenia lesov, iných pozemných ekosystémov a pobrežných oblastí, aby sme si tak mohli uvedomiť vplyvy ľudského konania na tieto nestále systémy a ako ich môžeme zmierniť.
Restoration becomes the target more and more.
Obnova sa viac a viac stáva cieľom.
For sustainabletdevelopmen
Pre trvalozvojudržateľný ro
Peat – which is partially decayed vegetation – covers 3% of the Earth’s land surface.
Rašelina - ako čiastočne rozložená vegetácia - pokrýva 3% zemského povrchu.
About 7% of this total has been exploited for agriculture and forestry, with significant environmental repercussions.
Okolo 7% tohto celku sa využíva pre poľnohospodárstvo a lesníctvo s podstatnými dopadmi na životné prostredie.
The EU-backed STRAPEAT project set out to get to the bottom of this problem.
Projekt STRAPEAT, podporovaný EÚ, mal v úmysle dostať sa na koreň tohto problému.
STRAPEAT formulated strategies for implementing improved sustainable management of tropical peatlands and helped to strengthen developing country research and institutional capacity to implement ‘wise use’ strategies.
STRAPEAT formuloval stratégie na zavedenie vylepšeného, trvalo udržateľného nakladania s tropickými rašeliniskami, pomohol posilniť výskum rozvojových krajín a základnú schopnosť implementovať stratégie „rozumného využitia“.
Its successor RESTORPEAT is coordinating the activities of 14 international partners in Europe and Southeast Asia to address related global and regional issues of carbon balance, water management, biodiversity and poverty alleviation in peatland areas.www.strapeataltera.nl.org
Jeho následník, projekt RESTORPEAT, koordinuje aktivity 14-tich medzinárodných partnerov v Európe a juhovýchodnej Ázii, aby sa zaoberali súvisiacimi celosvetovými a regionálnymi problémami, ktoré sa týkajú rovnováhy uhlíka, riadenia vody, biodiverzity a zníženia chudoby v oblastiach s rašelinovou pôdou. www.strapeat.alterra.nl
The two faces of El Niño
Dve tváre El Niño
A universal pursuit
Celosvetové úsilie
Planting the seeds for a better life
Sadenie semienok pre lepší život
The development watershed
Medzinárodná spolupráca, najlepší prostriedok
In ancient times, the work of individual philosophers could bolster our collective knowledge.
V staroveku mohla práca jednotlivých filozofov podporiť naše spoločné vedomosti.
Today, with the explosion in our collective knowledge, collaborative research is a must.
V súčasnej dobe s prudkým nárastom našich spoločných vedomostí je spolupráca vo výskume nevyhnutná.
Since knowledge is a universal realm, the quest for it is becoming increasingly global.
Odkedy sú vedomosti celosvetovou doménou, ich hľadanie sa stáva viac a viac globálnejšie.
As the legions of pandemics we have faced throughout human history attest, health threats are no respecters of political boundaries.
Keďže sme počas histórie ľudstva čelili veľkému množstvu pandémií, svedčí to o tom, že ohrozenie zdravia nerešpektuje žiadne politické hranice.
Globalisation and modern technologies are stripping away the physical boundaries separating people which, while bringing humanity closer together, also means that diseases have the potential to spread that much faster.
Globalizácia a moderné technológie odstraňujú fyzické hranice rozdeľujúce ľudí, ktoré, pokiaľ smerujú k zbližovaniu, znamenajú tiež, že ochorenia majú potenciál šíriť sa tak oveľa rýchlejšie.
The European Union thus attaches much importance to international scientific co-operation (INCO).
Európska únia preto prikladá veľký význam medzinárodnej vedeckej spolupráci (INCO).
INCO has established partnerships with 148 countries around the world from the following regions: Africa, the Caribbean, the Pacific (ACP), Asia, Latin America, the Mediterranean, the Western Balkans, Eastern Europe and Central Asia.
INCO založila partnerskú spoluprácu so 148 krajinami na celom svete z nasledovných oblastí: Afrika, Karibik, Pacifik (ACP), Ázia, Latinská Amerika, Stredozemie, západný Balkán, východná Európa a stredná Ázia.
This requires not only vigilance on the part of health authorities – both national and international – but international co-operation in research to stop existing and emerging threats in their tracks.
To si vyžaduje nielen pozornosť zo strany zdravotných úradov - národných i medzinárodných - ale aj medzinárodnú spoluprácu vo výskume na zastavenie existujúcich a objavujúcich sa ohrození.
As anyone who observed the global response to SARS and bird influenza will readily admit, joint solutions are usually the best solutions.
Ako každý, kto pozoroval globálnu odozvu na SARS a vtáčiu chrípku, bude ochotne súhlasiť s tým, že spoločné riešenia sú zvyčajne najlepšími riešeniami.
International efforts to get special insecticide-impregnated bed nets to malaria-infected areas have had a major positive impact in reducing the incidence of the insect-borne disease.
Medzinárodné snahy o zabezpečenie špeciálnych insekcitídom impregnovaných posteľných sieťok do maláriou nakazených oblastí mali veľký pozitívny vplyv na redukciu výskytu hmyzom vyvolávaných ochorení.
However, they are not a panacea, as subsequent EU-backed research has revealed.
Nie sú však všeliekom, ako to odhalil neskorší výskum pripravený EÚ.
In Burkina Faso, for instance, mosquito bites are so frequent that, in the time it takes to set up a bed net, one can get infected.
V Burkina Faso napríklad sú uštipnutia komárom tak časté, že za ten čas, čo sa vám podarí založiť posteľnú sieťku, sa nakazíte.
Therefore, a more holistic approach is needed that also seeks to reduce the causes leading to mosquito profusion and deals with the consequences of infection.
Z toho dôvodu je viac potrebný holistický prístup, ktorý sa takisto usiluje redukovať príčiny smerujúce k hromadeniu sa komárov a zaoberá sa výsledkami infekcie.
The human diet is derived from a number of main sources, including crop plants, domesticated animals and fish.
Ľudská strava sa získava z niekoľkých hlavných zdrojov, zahŕňajúc zberné plodiny, domestikované zvieratá a ryby.