natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since the publication of the first progress report on economic and social cohesion ayear ago, the European Union has taken a historic step as a result of the decision bythe European Council meeting in Brussels last October confirming enlargement to 25Member States from May 2004.
Vlani v októbri urobila Európska únia v Bruseli rozhodujúci krok, keď v Rade Európy potvrdila svoje rozšírenie na 25 členských štátov od mája 2004.
This decision removes at a stroke a major divisionon the map of Europe, creating enhanced conditions for peace and prosperity on ourcontinent in the years ahead.
Toto rozhodnutie umožňuje ukončiť najvýznamnejšie rozdelenie Európy a vytvoriť podmienky na mier a prosperitu na našom kontinente v budúcich rokoch.
The successful integration of the new Member States into the enlarged Union is nowa top political priority.
V súčasnosti je zásadnou politickou prioritou úspešná integrácia nových členských štátov do rozšírenej únie.
The European Union’s cohesion policies are the key instrumentfor ensuring that the integration process is both as smooth and as successful as possible.
Kľúčovou súčasťou tohto úspechu sú európske stratégie zamerané na kohéziu.
These policies will begin to take effect immediately on accession on the basisof the nearly 22billion in additional resources that were allocated to the Structural Funds and the Cohesion Fund by the European Council in Copenhagen last December for the period 2004-2006.It is a personal priority of mine to ensure that this major package of resources is fully used for the direct benefitof the 75 million new citizens of the Union concerned.
Začnú sa realizovať od prvého dňa vstupu na úrovni takmer 22 miliónov eur z dodatkových zdrojov, ktoré boli v Rade Európy schválené do štrukturálnych fondov a do Kohézneho fondu na roky 2004 – 2006 minulý rok v decembri v Kodani. Osobne sa budem prikláňať k tomu, aby sa dodatkové zdroje plne využili v prospech 75 miliónov nových občanov únie ktorých sa to bude týkať.
This will be helped by the close working relationships thathave already been established between the Commission and the national authorities of the ten new Member States over recent years, as well as with those in Rumania and Bulgaria that will join the Union at a later stage.
Tento krok umožnili dobré pracovné vzťahy, aké sa už pred niekoľkými rokmi vytvorili medzi Európskou komisiou a štátnymi orgánmi desiatich budúcich členských štátov, ale aj Bulharskom a Rumunskom, ktoré sa k únii pripoja neskôr.
The main purpose of the present report is to look even further ahead, beyond 2006, preparing the ground forthe Commission’s proposals later this year on the kind of cohesion policies that will be needed in the enlarged Union.
Predkladaná správa si kladie za úlohu hľadieť aj ďalej, za rok 2006, a pripraviť pôdu pre návrhy stratégií kohézie, ktoré Komisia predloží koncom roka a ktoré bude rozšírená únia potrebovať.
The report confirms that after enlargement, income and employment disparities between the regions willwiden considerably.
V správe sa uvádza, že po rozšírení sa rozdiely medzi regiónmi v oblasti zamestnanosti a príjmov výrazne zvýšia.
It thus provides support to one of the principal conclusions in the great debate on the futureof cohesion policy, that the main challenge for the future will be to promote catching up on the part of both theless developed regions in the new, and in the present, Member States.
Potvrdzuje sa v nej aj jeden z hlavných záverov rozsiahlej diskusie o budúcej politike kohézie: výzvou do budúcnosti bude umožniť najmenej rozvinutým, zaostávajúcim regiónom v súčasných, ako aj v budúcich členských štátoch únie dobehnúť rozdiely.
A majority of contributions to the debate have also reinforced one of my own convictions on the need for anambitious cohesion policy for the period after 2006 capable of responding to expectations of allof its citizens.Increasingly, these same citizens look to Europe for help in finding solutions to the major threats posed, for example, in a global and more competitive economy, and in supporting their efforts to take advantage of the newopportunities of the knowledge economy.
Väčšina príspevkov do diskusie tiež posilnila jedno z mojich presvedčení, že únia po roku 2006 bude potrebovať ambicióznu politiku kohézie, schopnú zodpovedať očakávaniam všetkých svojich občanov. Tí všetci sa totiž čoraz väčšmi obracajú na Európu, očakávajúc, že im pomôže nachádzať riešenia tvárou v tvár hrozbám, ktorých sa obávajú – napríklad v globalizovanej ekonomike, ktorá nadobúda čoraz súťaživejší charakter –, alebo že podporí ich úsilie využiť nové výhody ekonomiky, založenej na vzdelanosti.
I believe that Europe must have the vision to respond to these demands by maintaining a policy that addressesthe many problems arising in the regions, while helping to exploit the opportunities, even in the more prosperous Member States.
Podľa mňa Európa musí mať potrebnú víziu, aby mohla na tieto požiadavky odpovedať. Musí si tiež udržať politiku orientovanú na početné problémy regiónov a pomáhať im čo najlepšie využiť výhody, čo sa im núkajú, a to aj v prípade tých najbohatších regiónov.
Europe needs regional policy instruments that are well targeted, simple to use and whichguarantee the involvement of all the key actors at regional and local level.
Európa potrebuje také nástroje regionálnej politiky, ktoré budú presne cielené, jednoduché v praxi a ktoré zaručia implikáciu všetkých kľúčových činiteľov na regionálnej i lokálnej úrovni.
The development of these ideas, and designing workable proposals for the future, represent my personalagenda for 2003.
Rozvoj týchto myšlienok a ich konkretizácia v praxi použiteľných a účinných návrhoch do budúcnosti predstavuje pre mňa osobný záväzok na rok 2003.
Michel Barnier Member of the European Commission responsible for Regional policy
Michel Barnier Člen Európskej komisie zodpovedný za regionálnu politiku
SITUATION AND TRENDS • JANUARY 2003
SITUÁCIA A TENDENCIE • JANUÁR 2003
Update on the data used in the report
O údajoch použitých v správe
The second progress report on economic and socialcohesion is the follow-up to the undertaking by the European Commission to report to the Council regularly on the preparation of its proposals for the con-
Druhá správa o ekonomickej a sociálnej kohézii vychádza z rozhodnutia Európskej komisie, ktorým sa zaviazala pravidelne podávu Rade Európy o príprave návry kohézie po roku
The second progress report updates the data concerning regional GDP for 2000 and employment and therate of joblessness in 2001.
Druhá etapová správa aktualizuje údaje o regionálnom HDP za rok 2000, ako aj údaje o zamestnanosti a nezamestnanosti za rok 2001.
The regional data for the GDP of the two countrieswhich are not scheduled to join the Union before2006 (Romania and Bulgaria) are included in thereport but have not been taken into account in calcu- lating average per capita GDP in the EU252
Regionálne údaje HDP dvoch krajín, ktorých vstup sa nepredpokladá pred rokom 2006 (Rumunsko a Bulharsko), sa v správe uvádzajú, ale neboli zahrnuté do výpočtov priemeru HDP na
the data concerning regional economic and social disparities, describes the state of the debate on thefuture of cohesion policy and outlines the results ofthe accession negotiations with the ten future Member States.
2obyvateľa v únii, rozšírenej na 25 členských štátov.
I.Situation and trends
I. Situácia a tendencie
Economic and social convergence is continuing in theexisting European Union countries, with some slightvariations:
Ekonomická a sociálna konvergencia v dnešnej Európskej únii prebieha s ur
•The ratio between the 10% of the most prosperousregions and the 10% of the least prosperous ones inthe EU25 is 4.4 (compared with 2.6 in the EU15).
• V únii rozšírenej na 25 členských štátov je pomer medzi desiatimi percentami najbohatších a desiatimi percentami najchudobnejších regiónov 4,4 (oproti 2,6 v únii s pätnástimi štátmi).
-at national level, the “cohesion” countries3 are con- tinuing to make up lost ground;
– v regionálnom meradle sa rozdiely v Európskej únii zmenšujú, ých štátov sa naproti tomu rozdiely
-at regional level in the EU, disparities are narrowing;
– vo vnútrz.
-within Member States, by contrast, disparities haveworsened.
Z toho vyplýva potr yváženú stratégiu regi-
A balanced regional development strategy is neededtherefore for the whole of the territory of the Union.
4onálneho rozvoja pre všetky teritóriá únie.
•48 regions in the EU15, i.e. 68 million people representing 18% of the population, have a GDP below75% of the Community average.
• 48 regiónov pätnástky (18 percent populácie čiže 68 miliónov obyvateľov) má HDP nižší ako 75 percent priemerného HDP únie.
In the EU25, only30 regions in the current Member States (i.e. 47 million people representing 12% of the population) willbe below the threshold of 75% of the new average GDP.
V únii rozšírenej na 25 štátov by iba 30 regiónov súčasných členských štátov (12 percent populácie čiže 47 miliónov obyvateľov) zostalo pod úrovňou 75 percent nového priemeru.
In an EU 27 there would be only 18 suchregions (i.e. 24 million people representing 6% ofthe population).
V 27-člennej únii by pod touto úrovňou zostalo iba 18 regiónov (6 percent obyvateľstva čiže 24 miliónov obyvateľov).
•15% of people in Europe are below the nationalpoverty threshold (without social transfers otherthan retirement pensions this figure would be 24%).
• 15 percent Európanov žije v danom štáte pod hranicou chudoby (bez sociálnych dôchodkov – okrem starobných – by táto miera stúpla na 24 percent).
•Each euro disbursed by the Structural Funds in the
• Každé euro minuté prostredníctvom štrukturálnych fondov
Objective 14 regions results in an increase in their
5 v regiónoch Cieľa 1 sa premietlo zvýšením ich HDP o 1,33
GDP of EUR1.33 and also has knock-on effects inmore prosperous regions: one quarter of originalexpenditure benefits other parts of the Union.
V roku 2001 zaznamenala Európska únia výrazné spomalenie ekonomického rastu: HDP krajín pätnástky vzrástol len o 1,5 percenta oproti 3,5 percenta v roku 2000.
In 2001 the Union experienced a significantdownturn in economic growth: GDP in the EU15rose by only 1.5% as against 3.5% in 2000.
eura a malo tiež„návratný efekt“ v bohatších regiónoch: štvrtina výdavkov priniesla úžitok iným oblastiam únie.
Theslackening pace can be expected to have a particularly negative impact on the poorest regions in the Union.
2 eskou republikou, Cyprom, Maltou a P om boli uzavreté Radou Európy
The impact on employment of the economic downturn has been less severe than expected.
Vplyv spomalenia ekonomickbol menší, ako sa predpokladalo.
The main employment trends in the Union are the following:
Hlavné tendencie zamestnanosti v únii sú nasledujúce:
The cohesion countries continued to narrow thegap with the other countries in the Union, apartfrom Greece.
Kohézne krajiny pokračovali v dobiehaní ostatných krajín únie s výnimkou Grécka.
Ireland experienced a sustained rate ofgrowth with per capita GDP in purchasing power parity reaching 118% of the Community average in2001 (as against 115% in 2000 and only 64% in1988).
Írsko zaznamenalo nepretržitý rast a v roku 2001 jeho HDP na obyvatpodobne ako jeho kúpna sila, dosiahol 118 percent priemeru Európskej únie (oproti 115 percentám v roku 2000 a iba 64 percentám v roku 1988).
Regional disparities within Member States continued to widenin 2000. As a result of convergencebetween Member States, however, overall disparitiesbetween regions within the EU15 remained virtuallyunchanged between 1995 and 2000.
Regionálne rozdiely vo vnútri členských štátov sa v priebehu roka 2000 zväčšovali. o-ých štátov sa však celkové rozdiely medzi regiónmi v rámci pätnástky v priebehu rokov 1995 – 2000 prakticky nezmenili.
•In 2001 the rate of growth of employment waslow, rising by 1.3%.
• Nárast zamestnanosti bol v roku 2001 obmedzený.
It was highest in Denmark,the Netherlands and Sweden and lowest in Italyand Greece.
Najvyššia je v Dánsku, Holandsku a vo Švédsku, najnižšia v Taliansku a v Grécku.
At the same time, the rate of unem-ploymentwas slightly up in the first half of 2002,reaching 7.7%.
Zároveň sa v priebehu prvého polroka 2002 mierne zvýšila miera nezamestnanosti a dosiahla 7,7 percenta.
It was especially high in Italy,Greece and Spain, where women and young people were the main groups affected.
Mimoriadne vysoká je v Taliansku, Grécku a v Španielsku, kde postihuje najmä ženy a mládež.
In the Objective 1 regions,per capita incomeremained slightly above 71% of the Communityaveragein 2000.
V regiónoch Cieľa 1 v roku 2000 zostal príjem na obyva-tne vyšší ako 71 percent priemeru Európskej únie.
The catching-up effect is best measured over a five-year period, when the income gapclosed by 1.5 points between 1995 and 2000 and bytwo points in the regions eligible under Objective 1since 1989, underlining the long-term effectivenessof the Structural Funds.
Efekt dobiehania je lepšie meratobdobia, kde sa medzi rokmi 1995 a 2000 rozdiel v príjme znížil o 1,5 boda a od roku 1989 o dva body v regiónoch volitýazuje dlhodobý vplyv štrukturálnych fondov.
The EU25 will consist of three groups of countries(see graph on page16):
• Regionálne rozdiely vo sfére zamestnanosti sa znížili, ale sú ešte vždy výrazné.
•Regional disparities in employmenthave nar-rowedbut remain significant: regions with thehighest rate of employment have an average of78.1%, while in those with the lowest rate, it is48%.
V únii s ými štátmi môžeme rokrajín (pozri graf na strane 16):
•the eight poorest future Member States (with a percapita GDP equivalent to 42% of the Communityaverage);
• ých štátov edstavuje 42 percent prie-
•Social cohesionis continuing to show a slowimprovement.
• Sociálna kohézia pok.
The amount separating the totalincome of the most prosperous regions and thepoorest ones has fallen, as has the number of Europeans living below the national povertythreshold.
Rozpätie medzi celkovým príjmom najbohatších a najchudobnejších regiónov sa zmenšuje, tak akópanov žijúcich pod prahom chudoby v danom štáte.
In the candidate countries:
V kandidátskych krajinách:
•a group that includes the other existing Member States, with an average per capita GDP equivalentto 115% of the Community average.
• strednú skupinu (Španielsko, Cyprus, Portugalsko, Slovinsko, Grécko) s HDP medzi 71 až 92 percentami priemeru únie, é štáty, edstavuje 115 percent prie-
2.Wider regional disparities followingenlargement
• skupinu, ktorá zahŕkde HDP na obyvatmeru únie.
The steady decline in the rate of employ-mentin the last five years has continued, despite asubstantial rise in the services sector.
Pých piatich rokov bolo napriek podstatnému zvýšeniu v sektore služieb zaznamenané stále znižovanie miery zamestnanosti.
The rate ofemployment is six points below that in the EU15(with only Slovenia and Cyprus having a rate abovethe Community average).
Tá zostáva o bodov nižšia ako v európskej pätnástke (iba Slovinsko a Cyprus majú vyššiu mieru zamestnanosti ako priemer únie).
•regional disparities in employment are smaller thanin the EU but remain significant.
• Regionálne rozdiely vo sfére zamestnanosti sú menšie ako v únii, ale zostávajú výrazné.
In 2001 the rate ofjoblessness was 13%; it was 24.3% in the mostaffected regions and 3.6% in those suffering least.
V roku 2001 bola miera nezamestnanosti 13 percent. V ých regiónoch dosahuje 24,3 percenta a v najmenej postihnutých regiónoch 3,6 percenta.
In the EU25, disparities in terms of employmentand social cohesion will widen.
Po rozšírení sa rozdiely zvýraznia.
The average rate ofjoblessness will rise, in the same way as the share ofagricultural employment.
Ptických údajov 48 regiónov z pätnástke 18 percent obyvatva) malo príjem na obyvato 75 percent priemeru únie.
Industrial employment will
V 25ýchto regiónov 67, t. j.
The most up-to-date statistics show that 48regions in the EU15 (representing 18% of the population) had a per capital income below 75% of theaverage Community.
V rozšírenej únii sa rozdiely vo sfére zamestnanosti a sociálnej kohézie prehlbujú.
In the EU25, there will be 67 ofthese regions representing 25% of the population.The ratio between the 10% of the most prosperousregions and the same percentage of the least prosperous ones in the EU25 will be 4.4 (as against 2.6 inthe EU15).
Stredná miera nezamestnanosti, akve priemysle zostáva nezmenená a v celkovej zamestnanosti sa znižuje podiel služieb.
PROGRESS OF THE DEBATE ON THE FUTURE OF COHESION POLICY • JANUARY 2003
STAV DISKUSIÍ O BUDÚCNOSTI POLITIKY KOHÉZIE • JANUÁR 2003
4.New data on the factors determining real convergence
Iná sa zaoberá horskve om kapitáli sa venujú úlohe, akú zohráva teritoriálny aspekt v regionálnom rozvoji, ako aj v globálnej a vzdelanostnej ekonomike.
5.Territories and cohesion
Ostrovné regióny
The European Commission has launched a series ofstudies on the territorial component of cohesion.One of these outlines the latest developments in theisland regions.
Uvádza sa v nej napríklad, že celkový HDP Portugalska bude o 3,5 percenta vyšší, ako by bol bez podpory únie [o 2,2 percenta v prípade Grécka, o 1,7 na talianskom juhu (Mezzogiorno), o 1,6 vo východnom Nemecku a o 1,1 percenta v Španielsku].
Another deals with mountain areas.Two studies on human capital deal respectively withits role in regional development and in the globalknowledge-based economy.
Okrem toho sa podpora regiónom v prejaví aj mimo ich územia, pretože štvrtina pôvodných výdavkov prináša prospech iným oblastiam únie a desatina iným krajinám.
•Europe’s 286 islands have 10 million inhabitants.
• 286 európskych ostrovov obýva 10 miliónov Európanov.
•95% of these live on islands in the Mediterranean,mainly Sicily, Crete, the Balearic Islands and Corsica.
• 95 percent obyvateľov ostrovov žije v oblasti Stredozemného mora, najmä na Sicílii, Kréte, Baleárskych ostrovoch a na Korzike.
•The situation varies considerably from one island toanother.
• Situácia na ostrovoch je veľmi rôznorodá.
Those with the most serious problems havea population of less than 5 000.
Najväčšími problémami trpia ostrovy s menej ako 5 000 obyvateľmi.
•87% of the population of the islands is covered by
• 87 percent ostrovného obyvateľstva je zahrnutých v Cieli 1,
Objective 1, 11% by Objective 25 and 97% is eligible for the exceptions on public aid provided for in the Treaty.
11 percent v Cieli 2 a 97 percent profituje z odchýlok týka- júcich sa štátnej pomoci, ktoré predpokladá zmluva.
New indicators on the state of technologicaladvanceare available also and confirm that techno-logicalinnovation and the growth of the knowledgebased economy are lagging behind in the countries ofsouthern Europe.
K dispozícii sú aj nové ukazovatele stavu technologického pokroku, ktoré potvrdzujú zaostávanie krajín južnej Európy v oblasti technologickej inovácie a nárastu vzdelanostnej ekonomiky.
The number of patents applied forper million of the population in Finland, Sweden and Germany is at least twice the European average compared with less than half in Ireland, Italy, Spain,Greece and Portugal.
Vo Fínsku, vo Švédsku a v Nemecku edložených patentov na milión obyvatminimálne dvojnásobný oproti európskemu priemeru, Írsku, v Taliansku, v Španielsku, v Grécku a v Portugalsku dosahuje necelú polovicu priemeru.
Regional disparities in this areaare very significant, and are even more so in the areaof advanced technologies.
Regionálne rozdiely sú výrazné a ových technológií.Tieto tendencie významne potvrdzujú výdavky na výskum a vývoj.
These trends are borne out
Spomedzi kandidátskych krajín naj-
•Support for the least developed regions mustremain a priority of cohesion policy but the conditions of eligibility for the aid and its use, in particular the adoption of a national approach, are stillbeing discussed.
Diskusia v rámci európskych inštitúcií na túto pomoc a jej využitieprístupu, sú ešte predmetom diskusií.
•Community action continues to be needed in theother regions of the EU but will have to focus more
• V ostatných regiónoch únie je intervencia zo strany
The first progress report on economic cohesion waswelcomed by the Councilto which it was presentedon 18 February 2002.
Rada Európy priaznivo prijala Prvú etapovú správu o ekonomickej kohézii, predloženú 18. februára 2002.
The positions of the variousdelegations are provisional and focus on thefollowing:
Delegácie vyjadrili rôzne predbežné stanoviská, ktoré sa sústr: cie s vysokou komunitárnou pridanou výšenie konkuren- sústrhodnotou a cieschopnosti.
SECOND PROGRESS REPORT ON ECONOMIC AND SOCIAL COHESION • JANUARY 2003 on actions with a high Community added valueconcentrating essentially on increasing competitiveness.
DRUHÁ ETAPOVÁ SPRÁVA O EKONOMICKEJ A SOCIÁLNEJ KOHÉZII • JANUÁR 2003 stabilizáciu regionálneho príjmu v praného ekonomického šoku a na vyrovnanie tzv. štatistického efektu.
•On the question of the financial effort to be keptup after 2006, the Spanish Presidency took theview that a threshold of 0.45% of GDP was a goodbenchmark given the widening of disparities following enlargement.
• V otázky po roku 2006 španielske predsedníctvo usúdilo, že úroveň 0,45 percenta HDP by bola dobrým východiskrozdielov po rozšírení.
Other delegations reservedtheir position until later.
Ostatné delegácie si zachovali svoju pozíciu do nasledujúceho štádia.
It also spoke in favour of reforming and simplifying the Structural Funds with a view to enlargement.
Bude potrebné opätovne otvoro otázku po roku 2006 ovto najmä v súvislosti s vyjasnením úlohy Európskej komisie.
•The simplifying of procedures for implementingthe Structural Funds was emphasised severaltimes.
Výbor regiónov sa v správe z 10. októbra 2002 vracia aj k otázkam významu regiónov zaostávajúcich vo vývoji, koordinácie komunitárnych politík a ich zjednodušovania.
The European Commission has put forward proposals to this effect on several occasionsunder the Regulation in force.
Poznamenal, že Európska komisia považuje hladinu 0,45 komunitárneho HDP za minimálnu úroveň financovania regionálnej politiky.
The issue will haveto be reviewed in greater detail after 2006 withthe role of the Commission in particular beingclarified.
Trval na potrebe adekvátneho prechodného obdobia podpory regiónom, ktoré by sa v dôsledku rozšírou tzv. štatistického efektu, a vyslovil sa v prodstraňovanie teritoriálnych nerovností.
The European Parliamentadopted an opinion onthe first progress report on economic and social cohesion on 6 November 2002.
Európsky parlament prijal 6. novembra 2002 stanovisko k Prvej etapovej správe o ekonomickej a sociálnej kohézii.
The Committee of the Regions,too, in its opinionof 10 October 2002, again emphasised the importance of regions lagging behind in their development,the coordination of Community policies and simplification.
Na seminári venovanom prioritám únie pre regióny sa ov z ých a kandidátskych štátov, omunitárnou pridanou ou štrukturálnych intervencií.
It noted that the European Commissionregarded the threshold of 0.45% of Community GDPas a minimum for the financing of regional policy.
Potvrdzuje svoju podporu Komisii v nasledujúcich bodoch: udržanie politiky silnej, solidárnej a partnerskej kohézie i trvalo udržatozvoja, zvyšovanie úrovne teritoriálnej súdržnosti a polycentrického, harmonického a vyváženého rozvoja únieoveň 0,45 percenta HDP na financovanie kohézie v Európe, podpora špecificky znevýhodnených oblastí, posilnenie nesúhlas s akýmkek opä- tovným zoštátňovaním.
Itunderlined the need for a transitional period of adequate support for regions that were likely to be thevictims, following enlargement, of the statisticalimpact and took a stand in favour of an Objective 2aimed at eliminating regional imbalances.
Z é opatrenia, akým je napríklad potrey viaceré ukazovatele nárokovat na štrukturálne fondypolitikami únie, zvdidátskych kkonkur ôznymi apacitu v kan-egionálnu arlament požiadal Komisiu, aby v záujme zlepšenia vnútornej koherencie politík únie a ich zosúladenia predložila kalendár a návrhy
2.The debate in the seminars arrangedby the Commission
6a k budúcnosti iniciatív únie.