natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Table 4 General government fiscal position
Tabuľka 4 Fiškálna pozícia verejnej správy
General government surplus (+)/deficit (-)Reference value Surplus/deficit, net of government investment expenditure
Prebytok (+)/deficit ()Referenčná hodnota Prebytok/deficit očistený o investičné výdavky verejnej správy
Sources: European Commission Services projections and ECB calculations.1) European Commission Services projections.2) A negative sign indicates that the government deficit is higher than investment expenditure.
Zdroj: Projekcie European Commission Services a výpočty ECB.1) Projekcie European Commission Services.2) Záporné znamienko znamená, že dlh verejnej správy je vyšší než investície verejnej správy.
Chart 2 General government gross debt
Graf 2 Hrubý dlh verejnej správy
(b) Annual changes and underlying factors primary balancegrowth/interest rate differentialdeficit-debt adjustmenttotal change
Primárne saldo Rozdiel medzi mierou rastu a úrokovou mierou Rozdiel medzi deficitom rozpočtového hospodárenia a zmenou štátneho dlhu Celková zmena
Sources: European Commission and ECB calculations.Note: In Chart 2 (b) negative values indicate a contribution of the respective factor to a decrease in the debt ratio, while positive valuesindicate a contribution to its increase.
Zdroj: Výpočty Európskej komisie a ECB.Poznámka: Záporné znamienko v grafe 2 (b) znamená príspevok príslušného faktora k zníženiu pomeru dlhu a kladné príspevok k jehozvýšeniu.
Table 5 General government gross debt – structural features
Tabuľka 5 Hrubý dlh verejnej správy – štrukturálne charakteristiky
Total debt (as a percentage of GDP)Composition by currency (% of total)In domestic currency In foreign currencies Euro 1)
Celkový dlh (v percentách HDP)Zloženie podľa mien (v % z celku)V domácej mene V cudzích menách V eurách 1)
Other foreign currencies Domestic ownership (% of total)Average residual maturity
V iných cudzích menách Domáce vlastníctvo (v % z celku)Priemerná zostatková lehota do splatnosti
Composition by maturity 2)
Zloženie podľa splatnosti 2)
Sources: ESCB and European Commission.Note: Yearend data.
Zdroj: ESCB a Európska komisia.Poznámka: Koncoročný údaj.
Differences between totals and the sum of their components are due to rounding.1) Comprises debt denominated in euro and, before 1999, in ecu or in one of the currencies of the Member States which have adopted theeuro.2) Original maturity.
Rozdiely medzi výslednou sumou a súčtom položiek sú spôsobené zaokrúhľovaním.1) Zahŕňa dlh v eurách a v období pred rokom 1999 v ECU alebo v niektorej z mien členských štátov, ktoré prijali euro.2) Pôvodná doba splatnosti.
Chart 3 General government surplus (+) / deficit (-)
Graf 3 Prebytok (+) / deficit (-) verejnej správy
(b) Annual changes and underlying factors cyclical factorsnon-cyclical factorstotal change
(b) Ročné zmeny a ich príčiny
Sources: European Commission and ECB calculations.Note: In Chart 3 (b) negative values indicate a contribution to an increase in deficits, while positive values indicate a contribution to theirreduction.
Zdroj: Výpočty Európskej komisie a ECB.Poznámka: Záporné hodnoty v grafe 3 (b) znamenajú príspevok k zvýšeniu deficitu, kladné k jeho zníženiu.
Table 6 General government deficitdebt adjustment
Tabuľka 6 Rozdiel medzi deficitom a zmenou dlhu verejnej správy
Change in general government debt General government surplus (+)/deficit (-)
Zmena dlhu verejnej správy Prebytok (+)/deficit () verejnej správy
Deficitdebt adjustment
Rozdiel medzi deficitom a zmenou dlhu verejnej správy
Net acquisitions (+)/net sales (-) of financial assets Currency and deposits Loans and securities other than shares Shares and other equity Privatisations Equity injections Other Other financial assets Valuation changes of general government debt Foreign exchange holding gains (-)/losses (+)
Čistý nákup (+)/čistý predaj () finančných aktív Hotovosť a vklady Úvery a cenné papiere iné ako akcie Akcie a iné majetkové účasti Privatizácia Navýšenie kapitálu Ostatné Ostatné finančné aktíva Zmena štátneho dlhu v dôsledku precenenia Kurzové straty (+)/zisky () z devízových položiek
Other valuation effects 1)Other changes in general government debt 2)
Ostatné účinky precenenia 1)Ostatné zmeny štátneho dlhu 2)
Sources: ESCB and European Commission.Note: Differences between totals and the sum of their components are due to rounding.1) Includes the difference between the nominal and market valuation of general government debt at issue.2) Transactions in other accounts payable (government liabilities) and sector reclassifications.
Zdroj: ESCB a Európska komisia.Poznámka: Rozdiely medzi výslednou sumou a súčtom položiek sú spôsobené zaokrúhľovaním.1) Vrátane rozdielov medzi nominálnym a trhovým ocenením štátneho dlhu v čase emisie.2) Transakcie s ostatnými pohľadávkami (pasíva vlády) a sektorové reklasifikácie.
This item may also cover certain cases of debtassumption.
Do tejto položky sa môžu zahrnúť aj niektoré prípadypredpokladaného dlhu.
Chart 4 General government expenditureand revenue
Graf 4 Príjmy a výdavky verejnej správy
(as a percentage of GDP) total expendituretotal revenue
(v percentách HDP)
Table 7 General government budgetary position
Tabuľka 7 Rozpočtová pozícia verejnej správy
Total revenue Current revenue Direct taxes Indirect taxes Social security contributions Other current revenue Capital revenue Total expenditure Current expenditure Compensation of employees Social benefits other than in kind Interest payable Of which: impact of swaps and FRAs Other current expenditure Capital expenditure
Celkové príjmy Bežné príjmy Priame dane Nepriame dane Príspevky sociálneho zabezpečenia Ostatné bežné príjmy Investičné príjmy Celkové výdavky Bežné výdavky Odmeny zamestnancom Nenaturálne sociálne dávky Splatné úroky Z toho: dopady swapov a kontraktov FRAOstatné bežné výdavky Investičné výdavky
Primary balance Surplus/deficit, net of governmentinvestment expenditure
Primárne saldo Prebytok/deficit po očistení o investičné výdavkyštátnej správy
Source: ESCB and European Commission.Note: Differences between totals and the sum of their components are due to rounding.
Zdroj: ESCB a Európska komisia.Poznámka: Rozdiely medzi výslednou sumou a súčtom položiek sú spôsobené zaokrúhľovaním.
Interest payable as reported under the excessivedeficit procedure.
Splatné úroky podľa postupu v prípadenadmerného deficitu.
The item ‘impact of swaps and FRAs’ is equal to the difference between the interest (or deficit/surplus) as defined in theexcessive deficit procedure and in ESA 95.
Položka „Dopady swapov a kontraktov FRA“ sa rovná rozdielu medzi úrokmi (alebo deficitom/prebytkom) podľadefinície uvedenej v Postupe v prípade nadmerného deficitu a v ESA 95.
See Regulation (EC) No 2558/2001 of the European Parliament and of the Council on thereclassification of settlements under swaps arrangements and under forward rate agreements.
Pozri nariadenie (ES) č. 2558/2001 Európskeho parlamentu a Radyo preklasifikovaní zúčtovania swapových dohôd a kontraktov FRA.
Table 8 Projections of elderly dependency ratio
Tabuľka 8 Projekcia pomeru populácie v postproduktívnom veku
Elderly dependency ratio (population aged 65 and over as aproportion of the population aged 15-64)
Pomer populácie v postproduktívnom veku (počet osôb starších ako65 rokov k počtu osôb vo veku od 15 do 64 rokov)
Source: ECB calculations based on data from the United Nations World Population Prospects: the 2002 revision (medium variant).
Zdroj: Výpočty ECB na základe údajov United Nations World Population Prospects, rok 2002 (stredný variant).
3EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS
3.VÝVOJ VÝMENNÉHO KURZU
Table 9 (a) Exchange rate stability
Tabuľka 9 (a) Stabilita výmenného kurzu
No – –
Nie – –
Membership of the exchange rate mechanism (ERM II)Membership since Devaluation of bilateral central rate on country’s own initiative
Členstvo v mechanizme výmenných kurzov (ERM II)Začiatok členstva Devalvácia dvojstrannej centrálnej parity z vlastnej iniciatívy krajiny
Maximum upward and downward deviations 1)
Maximálna odchýlka nadol a nahor 1)
Maximumdownward deviation
Maximálnana odchýlka nadol
1 October 2002 to 30 September 2004:Euro
1. október 2002 až 30. september 2004:Euro
Source: ECB.1) Maximum percentage deviations of the bilateral exchange rate against the euro from October 2002.
Zdroj: ECB.1) Maximálna percentuálna odchýlka dvojstranného výmenného kurzu voči euru od októbra 2002.
Tenday moving average of daily dataat business frequency.
Desaťdňový kĺzavý priemer údajov podľadenného kurzového lístka.
(b) Key indicators of exchange rate pressure for the Czech koruna
(b) Kľúčové indikátory tlakov na výmenný kurz českej koruny
(average of threemonth period ending in specified month)
(priemer trojmesačného obdobia končiaceho sa daným mesiacom) mar. 2003 mar. 2004 dec. 2002 sep. 2003 dec. 2003 sep.
Dec. 2003
2004 jún 2003 jún 2004
Exchange rate volatility 1)
Volatilita výmenného kurzu 1)
Shortterm interest rate differential 2)
Rozdiel medzi krátkodobými úrokovými mierami 2)
Sources: National data and ECB calculations.1) Annualised monthly standard deviation (as a percentage) of daily percentage changes of the exchange rate against the euro.2) Differential (in percentage points) between threemonth interbank interest rates and the threemonth Euribor interest rate.
Zdroj: Národné údaje a výpočty ECB.1) Anualizovaná mesačná štandardná odchýlka (v percentách) denných percentuálnych zmien výmenného kurzu voči euru.2) Rozdiel (v percentuálnych bodoch) medzi trojmesačnou medzibankovou úrokovou mierou a trojmesačnou úrokovou mierou Euribor.
Chart 5 Czech koruna: Exchange rateagainst the euro
Graf 5 Česká koruna – výmenný kurz voči euru
(daily data; average of October 2002 = 100; 1 October 2002 to30 September 2004)
(denné údaje; priemer z októbra 2002 = 100; 1. október 2002 až30. september 2004)
Source: ECB.Note: An upward movement of the line indicates an appreciation ofthe Czech koruna, while a downward movement indicates adepreciation.
Zdroj: ECB.Poznámka: Pohyb krivky nahor znamená zhodnotenie českejkoruny a nadol jej znehodnotenie.
Table 10 Czech koruna: Real exchange rate developments
Tabuľka 10 Česká koruna – vývoj výmenného kurzu
(monthly data; percentage deviations; September 2004 compared with different benchmark periods)
(mesačné údaje; percentuálne odchýlky; september 2004 v porovnaní s jednotlivými referenčnými obdobiami)
Average January 1996 to September 2004
Priemer odjanuára 1996 doseptembra 2004
Average January 1999 to September 2004
Priemer odjanuára 1999 doseptembra 2004
Real bilateral exchange rate against the euro 1)
Reálny dvojstranný výmenný kurz voči euru 1)
Memo items:Nominal effective exchange rate
Memo položky:Nominálny efektívny výmenný kurz
Real effective exchange rate 1), 2)
Reálny efektívny výmenný kurz 1), 2)
Source: ECB.Note: A positive sign indicates an appreciation, while a negative sign indicates a depreciation.1) Based on developments in HICP and CPI.2) Effective exchange rate against the euro area, noneuro area EU Member States and 10 other major trading partners.
Zdroj: ECB.Poznámka: Kladné znamienko znamená zhodnocovanie, záporné znehodnocovanie.1) Na základe vývoja HICP a CPI.2) Efektívny výmenný kurz voči eurozóne, členským štátom EÚ nepatriacim do eurozóny a ďalším 10 hlavným obchodným partnerom.
Table 11 External developments
Tabuľka 11 Vývoj vo vzťahu k zahraničiu
(as a percentage of GDP, unless otherwise stated)
(v percentách HDP, ak nie je uvedené inak)
Current account plus capital account balance Combined direct and portfolio investment balance 1)Direct investment balance Portfolio investment balance Net international investment position
Saldo bežného účtu plus kapitálového účtu Spojené saldo priamych a portfóliových investícií 1)Saldo priamych investícií Saldo portfóliových investícií Čistá medzinárodná investičná pozícia
Exports of goods and services 2)Imports of goods and services 2)Exports of goods to the euro area
Vývoz tovarov a služieb 2)Dovoz tovarov a služieb 2)
Intra-EU25 exports of goods 3), 4)Intra-EU25 imports of goods 3), 4)
Vývoz tovarov a služieb do krajín EÚ 25 3), 4)Dovoz tovarov a služieb z krajín EÚ 25 3), 4)
Sources: Eurostat, national data and ECB calculations.1) Differences between the total and the sum of the components are due to rounding.2) Balance of payments statistics.3) External trade statistics.4) As a percentage of total exports/imports.
Zdroj: Eurostat, národné údaje a prepočty ECB.1) Rozdiely medzi výslednou sumou a súčtom položiek sú spôsobené zaokrúhľovaním.2) Štatistika platobnej bilancie.3) Štatistika zahraničného obchodu.4) V percentách celkového vývozu/dovozu.
4LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS
4.VÝVOJ DLHODOBÝCH ÚROKOVÝCH MIER
Table 12 Longterm interest rates
Tabuľka 12 Dlhodobé úrokové miery
(percentages; average of observations through period)
(v percentách; priemer za obdobie) sep. 2003 ažaug.
Longterm interest rate
Dlhodobá úroková miera
Reference value 1)
Referenčná hodnota 1)
Sources: ECB, European Commission Services.1) Calculation for the September 2003 to August 2004 period is based on the unweighted arithmetic average of the interest rate levels of Finland, Denmark and Sweden plus 2 percentage points.2) The euro area average is included for information only.
Zdroj: ECB, European Commission Services.1) Výpočet za obdobie september 2003 – august 2004 je založený na neváženom aritmetickom priemere úrokových mier Fínska, Dánskaa Švédska plus 2 percentuálne body.2) Priemer za eurozónu je uvedený len informatívne.
Chart 6
Graf 6
(monthly averages in percentages)
(mesačný priemer v percentách)
(b) Longterm interest rate and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area longterm interest rate differential HICP inflation differential
Diferenciál dlhodobých úrokových mier Inflačný diferenciál (HICP)
2.1PRICE DEVELOPMENTS volatility of inflation rates.
2.1.CENOVÝ VÝVOJ krátkodobej volatilite inflačných mier.
Other relevantprice indices have followed a broadly similarpath to headline consumer price inflation (see Table 2).
Ajostatné relevantné cenové indexy sa vyvíjalizhruba rovnako ako celková inflácia spotrebiteľských cien (tabuľka 2).
Over the reference period from September2003 to August 2004 the average rate of HICPinflation in Estonia was 2.0%, i.e. below thereference value of 2.4% (see Table 1).
V sledovanom období od septembra 2003 doaugusta 2004 dosahovala priemerná inflácia HICP v Estónsku 2,0%, čo je pod referenčnouhodnotou 2,4% (tabuľka 1).
Looking back over a longer period, consumerprice inflation in Estonia has followed a broaddownward trend (see Chart 1).
Pri spätnom pohľade na dlhšie obdobie vidíme,že estónska inflácia spotrebiteľských cienvykazovala zhruba klesajúci trend (graf 1).Inflácia HICP klesla z 19,8% v roku 1996 na1,4% v roku 2003; nedávno sa však opäť začalazvyšovať.
HICP inflationdeclined from 19.8% in 1996 to 1.4% in 2003,before starting to rise again more recently.This process of disinflation reflected a numberof important policy choices, most notably theorientation of monetary policy towards theachievement of price stability through theadoption of a currency board arrangement in1992.
Tento dezinflačný proces bolvyjadrením viacerých dôležitých hospodárskopolitických rozhodnutí, najmä orientáciemenovej politiky na dosiahnutie cenovejstability prijatím režimu menovej rady v roku1992.
The kroon was pegged first to the Deutsche Mark and later to the euro.
Estónska koruna bola spočiatkunaviazaná na nemeckú marku a neskôr na euro.Cenová stabilita ako hlavný cieľ menovejpolitiky bola zakotvená do zákona o centrálnejbanke.
Pricestability is the primary objective of monetarypolicy as enshrined in the central bank law.The process of disinflation has also beensupported by other policies, in particular asound fiscal policy since the beginning of Estonia’s transition to a market economy.
Proces znižovania inflácie podporuje ajpolitika v iných oblastiach, osobitne zdraváfiškálna politika, ktorú Estónsko sleduje odzačiatku prechodu na trhovú ekonomiku.
Looking at recent trends and forecasts, theannual rate of HICP inflation remainedsubdued at the beginning of 2004, beforestarting to rise in April and reaching a peak of4.4% in June.
Pri pohľade na posledné trendy a prognózyvidno, že ročná miera inflácie HICP zostala nazačiatku roku 2004 mierna, v apríli začala rásťa v júni dosiahla svoj vrchol 4,4%.
It then moderated somewhat,standing at 3.9% in August (see Table 3a).
Potom satrochu zmiernila a v auguste bola na úrovni3,9% (tabuľka 3a).
Theexceptionally low level of HICP inflation in2003 was mainly due to temporary factors,namely a drop in prices for imports and food aswell as a slowdown in the upward adjustment ofadministered prices.
Pod mimoriadne nízkuúroveň inflácie HICP v roku 2003 sa podpísalinajmä faktory dočasného charakteru, a tozníženie cien dovozov a potravín, ako ajspomalenie tempa zvyšovania regulovanýchcien.
Higher inflation rates inrecent months are mainly the result of areversal of these trends as well as tax changes.Looking ahead, the latest available inflationforecasts of most major internationalinstitutions are around 3% for 2004 and around2.52.9% for 2005 (see Table 3b).
Vyššie miery inflácie v poslednýchmesiacoch boli hlavne dôsledkom zmenyuvedených trendov a zmien v daňovej oblasti.Podľa posledných prognóz väčšinyvýznamných medzinárodných inštitúciíinflácia v roku 2004 dosiahne 3% a v roku 2005približne 2,5 – 2,9% (tabuľka 3b).
This isbroadly in line with the latest inflation forecastof Eesti Pank.
V podstateje to v súlade aj s najnovšou inflačnouprognózou centrálnej banky Estónska (Eesti Pank).
CPI inflation is expected to risein 2004, mainly on account of temporary, EUaccessionrelated factors, in particular hikes inexcise taxes and further adjustments ofadministered prices.
Očakáva sa, že inflácia CPI v roku 2004vzrastie v dôsledku dočasných faktorovspojených so vstupom do EÚ, najmä sozvýšeniami spotrebných daní a ďalšímiúpravami regulovaných cien.
In 2004, Eesti Pankestimates that changes in indirect taxes andadministered prices will add around 1.7percentage points to inflation. Past wagegrowth in the services sector may alsocontribute to the expected increase ininflation.
Centrálna banka Estónska odhaduje, že zmeny nepriamych danía regulovaných cien zvýšia infláciu v roku 2004o približne 1,7 percentuálneho bodu.K zvýšeniu inflácie môže prispieť aj nedávnyrast miezd v sektore služieb.
In 2005 the rise in electricity pricesis likely to be one of the main components ofinflation.
Jednýmz hlavných komponentov inflácie v roku 2005bude pravdepodobne zvýšenie cien elektrickejenergie.
Upside risks to inflation are mainlyassociated with possible secondround effectsfrom higher oil prices, adjustments ofadministered prices, and unit labour costdevelopments.
Riziko zvýšenej inflácie sa spájapredovšetkým s možnými sekundárnymivplyvmi vyšších cien ropy, zmien regulovanýchcien a s vývojom jednotkových nákladov práce.
Looking further ahead, maintaining anenvironment conducive to price stability in Estonia will be dependent on the conduct of,inter alia, appropriate fiscal and wage policies.In addition, improving the functioning of thelabour markets will be an important policyobjective.
Čo sa týka vzdialenejšej budúcnosti,udržiavanie prostredia vedúceho k cenovejstabilite v Estónsku bude okrem iného závisieťaj od uskutočňovania primeranej rozpočtovej amzdovej politiky. Dôležitým politickýmcieľom bude aj zlepšenie fungovania trhovpráce.
Although Estonian labour marketsare fairly flexible in some respects, further
Hoci sú estónske trhy prácev niektorých ohľadoch celkom pružné, bude
Disinflation proceeded both during periods ofbuoyant real GDP growth and during timeswhen real GDP growth slowed down markedly(see Table 2).
Dezinflačný proces pokračoval v obdobiachvysokého rastu HDP i v časoch, keď sa rastreálneho HDP zreteľne spomalil (tabuľka 2).Nezamestnanosť od roku 1999 rástla, sčastiv dôsledku reštrukturalizácie hospodárstva, kuktorej došlo po kríze v Rusku, a zostáva narelatívne vysokej úrovni, približne 10%, ajnapriek vysokým tempám rastu v poslednýchrokoch.
Unemployment increased from1999, partly due to the restructuring of theeconomy following the Russian crisis, and hasremained at a high level of around 10% despitehigh growth rates in recent years.
Naznačuje to, že významná časťestónskej nezamestnanosti má štrukturálnycharakter.
The growth ofunit labour costs decreased to very low levels in2000 and 2001, before increasing somewhat in2002 and 2003.
Rast jednotkových nákladov prácesa v rokoch 2000 a 2001 znížil na veľmi nízkeúrovne a potom v roku 2002 a 2003 sa o niečozvýšil.
The recent rise in unit labourcost growth reflects the fact that growth incompensation per employee has remainedstrong, while labour productivity growth hasmoderated somewhat, broadly following acyclical pattern.
Nedávny vzrast jednotkových nákladovpráce vyjadruje skutočnosť, že aj keď rastodmeny na zamestnanca je naďalej výrazný,rast produktivity práce sa o niečo spomalil,sledujúc zhruba typický priebehhospodárskeho cyklu.
Changes in import pricesmainly reflected changes in the effectiveexchange rate, oil prices and, to some extent,food prices.
Zmeny dovozných cienvyjadrovali najmä zmeny efektívnehovýmenného kurzu, cien ropy a do istej mierycien potravín.
Import prices together withchanges in administered prices havecontributed significantly to the shortterm
Dovozné ceny spolu so zmenamiregulovaných cien významne prispeli ku
In this context, it may be notedthat the share of public debt with a shorttermmaturity is negligible.
Estónsko si vybudovaloverejné finančné rezervy s objemom vyše 9%HDP.
While foreign currencydenominated public debt accounts for a largeproportion of Estonia’s public debt, it isexclusively denominated in euro, the anchorcurrency of Estonia’s currency boardarrangement (Table 5).
V dôsledku veľmi nízkej úrovneverejného dlhu mal hospodársky rast a úrokovéprostredie len veľmi malý dosah na zadlženosť.V tejto súvislosti možno uviesť, že podielkrátkodobého verejného dlhu je zanedbateľný.Podiel dlhu denominovaného v cudzíchmenách na verejnom dlhu Estónska je veľký,znie však výlučne na euro, ktoré je kotvouestónskeho režimu menovej rady (tabuľka 5).
action is needed to address skill mismatches,low labour mobility and the high tax wedge onlabour.
potrebné prijať opatrenia na rekvalifikáciua zvýšenie mobility pracovnej sily a riešiť vysokézdanenie práce.
Progress in these areas could help toraise potential growth and decrease Estonia’spersistently high unemployment.
Progres v týchto oblastiach bymohol zvýšiť možnosti hospodárskeho rastua znížiť pretrvávajúcu vysokú mierunezamestnanosti.
The share ofadministered prices de facto controlled by theauthorities is around 10.5% of the HICPbasket, according to Eesti Pank’s estimate.This indicates that there may be scope tofurther improve the flexibility of productmarkets.
Podľa odhadu centrálnejbanky Estónska je podiel riadených cien, ktorésú príslušnými orgánmi fakticky regulované,asi 10,5% koša HICP. Naznačuje to, že eštemôže existovať priestor na ďalšie zlepšeniepružnosti trhov tovarov a služieb.
Wage increases should be in line withlabour productivity growth and should takedevelopments in competitor countries intoaccount.
Zvyšovaniemiezd by malo ísť ruka v ruke s rastomproduktivity práce a malo by zohľadňovaťvývoj v porovnateľných krajinách.
Moreover, the catchingup process isalso likely to have a bearing on inflation in thecoming years, although the exact size of theimpact is difficult to assess.
Okrem tohosa dá očakávať, že v nadchádzajúcich rokochbude mať dopad na infláciu aj procesdobiehania hospodársky rozvinutejšíchčlenských štátov, hoci je ťažké určiť presnýrozsah tohto vplyvu.
2.2FISCAL DEVELOPMENTS
2.2.FIŠKÁLNY VÝVOJ
In the reference year 2003 the generalgovernment budget balance showed a surplusof 3.1%, hence the 3% reference value for thedeficit ratio was comfortably met.
V roku 2003 vykázalo rozpočtového hospodárenie sektora verejnej správy prebytok3,1%, čím splnilo referenčnú hodnotu pomerudeficitu k HDP 3%.
The publicdebt ratio was 5.3%, i.e. far below the 60%reference value.
Pomer verejného dlhuk HDP bol 5,3%, čo je hlboko podreferenčnou hodnotou 60%.