natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In carrying out the duties under Article 8 of Directive 1999/92/EC,for example,designing new equipment accordingto Directive 94/9/EC,consultation of the ATEX 94/9/EC websites is considered useful:
Pri plnení povinností podľa článku 8 smernice 1999/92/ES, napr. návrh na nové zariadenie podľa smernice 94/9/ES, sa považuje za užitočné nahliadnuť na internetové stránky smernice o výbušnom prostredí (ATEX) 94/9/ES:
As a further aid to implementing the regulations by technical and organisational means,there are European standards(EN),which may be obtained from the national standardisation institutions against payment.A list is provided in Annex 2.2.
Ako ďalšia pomôcka na uplatňovanie predpisov pomocou technických a organizačných prostriedkov slúžia európske normy (EN), ktoré možno zakúpiť v národných normalizačných organizáciách. Ich zoznam sa uvádza v Prílohe 2.2.
1.4.Official and non-official advice centres
1.4 Ociálne a neociálne poradenské centrá
Wherethis guide does not answer questions arising on howto fulfil the explosion protection requirements,thenational sources should be contacted directly.They include labour inspectorates,accident insurance agencies or associations and chambers of commerce,industry and craft trades.
V prípadoch, v ktorých táto príručka neposkytuje odpovede na otázku, ako splniť požiadavky na ochranu pred výbuchom, je potrebné kontaktovať priamo národné zdroje. Medzi tieto zdroje patria inšpektoráty práce, poisťovne poskytujúce havarijné poistenie alebo združenia alebo obchodné, priemyselné komory a profesijné združenia.
Whenever possible,the employer should prevent the occurrence of explosive atmospheres.In order to comply withthis highest priority as defined by Article 3 of Directive 1999/92/EC,the first step in assessing explosion risks is todetermine whether a hazardous explosive atmosphere can arise under the circumstances obtaining.It must then beestablished whether it can ignite.
Pre splnenie tejto požiadavky s najvyššou prioritou, ako sa uvádza v článku 3 smernice 1999/92/ES, je prvým krokom pri posudzovaní rizika výbuchu stanovenie toho, či môže v daných podmienkach vzniknúť nebezpečné výbušné prostredie. Potom treba stanoviť, či môže dôjsť k jej vznieteniu.
This assessment process must always relate to the individual case and cannot be generalised.The specific considerations according to Article 4 of Directive 1999/92/EC are the likelihood and duration of the occurrence of a hazardousexplosive atmosphere,the likelihood that ignition sources will be present and become active and effective,the instal-lations,substances used,processes,their possible interactions and the scale of the anticipated effects.
Tento postup pri posudzovaní sa musí vždy vzťahovať na daný prípad a nemôže sa zovšeobecňovať. Podľa článku 4 smernice 1999/92/ES treba predovšetkým preskúmať pravdepodobnosť a dĺžku výskytu výbušného prostredia, pravdepodobnosť prítomnosti zdrojov vznietenia a ich aktivovania a účinnosti, preskúmať inštaláciu, použité látky, procesy a ich možné reakcie a rozsah predpokladaných účinkov výbuchu.
NB: Assessment of explosion risks initially focuses on:
Poznámka: Posudzovanie rizika výbuchu sa najskôr zameria na:
• the likelihood that an explosive atmosphere will occur; and subsequently on:
• pravdepodobnosť vzniku výbušného prostredia a následne na
• the likelihood that sources of ignition will be present and become effective.
• pravdepodobnosť prítomnosti zdroja vznietenia a jeho možného aktivovania.
Consideration of the effects is of secondary importance in the assessment process,since explosions can alwaysbe expected to do a great deal of harm,ranging from major material damage to injury and death.Quantitativeapproaches to risk in explosion protection are secondary to the avoidance of hazardous explosive atmospheres.
Zváženie účinkov má v procese posudzovania druhoradý význam, pretože pri výbuchu sa vždy očakáva vznik veľkých škôd, od rozsiahlych materiálnych strát až po zranenia a smrteľné prípady. Kvantitatívne prístupy k ochrane pred nebezpečenstvom výbuchu majú v porovnaní so zabránením vzniku nebezpečného výbušného prostredia druhotný význam.
The assessment procedure must be carried out for every work or production process and for every operational status and change of status of a plant.Assessment of a new or existing plant should be based on the following operational statuses:
Postup posudzovania sa musí uskutočniť pre každú prácu alebo výrobný proces a pre každý prevádzkový stav a zmenu stavu v technológii. Posudzovanie nových prevádzok alebo prevádzok vo výstavbe by malo vychádzať z nasledujúcich prevádzkových stavov:
• normal operating conditions,including maintenance;
• bežné prevádzkové podmienky, vrátane údržby;
• commissioning and decommissioning;
• uvádzanie do prevádzky a vyraďovanie z prevádzky;
• malfunctions,foreseeable fault conditions;
• poruchy funkčnosti, predpokladateľné podmienky pre poruchy;
• misuse which may reasonably be foreseen.
• nesprávne používanie, ktoré sa dá racionálne predpokladať.
Explosion risks must be assessed overall.Important factors are:
Posudzovanie rizika výbuchu musí byť celkové. Medzi dôležité faktory patrí:
• the work equipment used;
• použité pracovné prostriedky;
• the building fabric and configuration;
• stavebná konštrukcia a usporiadanie;
• the substances used;
• použité látky;
• work and process conditions;
• pracovné a technologické podmienky; a
• their possible interactions with each other and the working environment.
• ich možné vzájomné pôsobenie a reakcia s pracovným prostredím.
Places which areor can be connected via openings to places in which explosive atmospheres may occur (hereafter‘hazardous places’) must also be taken into account in assessing explosion risks.
Priestory, ktoré sú alebo môžu byť otvormi spojené s miestami, v ktorých môže vznikať výbušné prostredie (ďalej len „nebezpečné priestory”), musia byť rovnako obsiahnuté v posudzovaní rizika výbuchu.
If an explosiveatmospherecontains various flammable gases,vapours,mists or dusts,this must be taken duly intoaccount in assessing the explosion risks.The presence of,for example,hybrid mixtures can considerably increase theeffect of the explosion.
Ak výbušné prostredie obsahuje rôzne horľavé plyny, pary, opary alebo prachy, musí sa táto skutočnosť riadne zohľadniť pri posudzovaní rizika výbuchu. Prítomnosť napr. Hybridných zmesí môže výrazným spôsobom zvýšiť účinky výbuchu.
Warning: As a general rule,hybrid mixtures of mists or dusts with gases and/or vapours may form an explosiveatmosphere when the concentrations of the individual fuels are still below their lowerexplosion limit.Additionally,the risk that the detection equipment may be adversely affected by one of the phases (for example,the ‘poisoning’ of catalysts by mists),must be evaluated.
Okrem toho sa musí posúdiť riziko toho, či detekčné zariadenie nemôže byť v určitej fáze nepriaznivo ovplyvnené (napr. „otravou“ katalyzátora oparmi).
In practice,it is usually sufficient to determine and assess the explosion risk by working systematically through a setof focused questions.A simple procedure is described in Section 2.2 below using typical criteria.
V praxi je obvykle postačujúce stanoviť a posudzovať nebezpečenstvo výbuchu formou systematických odpovedí na špeciálne zamerané otázky. Jednoduchá metóda sa uvádza ďalej v kapitole 2.2 a využíva typické kritériá.
NB: Other methods of risk assessment described in the literature,for identifying hazards (such as use of check-lists,failure mode and effects analysis,operating error analysis,HAZOP analysis) or assessing hazards (such asevent tree or fault tree analysis),are worthwhile for explosion protection purposes only in exceptional cases,forexample,to determine ignition sources in complex plants.
Poznámka: Iné metódy posudzovania rizika, ktoré sú uvedené v literatúre a zamerané na identikáciu nebezpečenstva (napr. použitie kontrolných zoznamov, analýzy následkov porúch a účinkov, analýzy prevádzkových chýb, analýzy HAZOP- hazard and operability – riziko a pracovná spoľahlivosť) alebo na posudzovanie nebezpečenstva (napr. strom udalostí, alebo analýza stromu porúch), sú užitočné na účely ochrany pred výbuchom len vo výnimočných prípadoch, napr. pri identikácii zdrojov vznietenia v komplexných prevádzkach.
Assessment of the explosion hazard thus does not depend solely on whether sources of ignition are present or may arise.
Posudzovanie nebezpečenstva výbuchu nezávisí len od toho, či je prítomný alebo môže vzniknúť zdroj vznietenia.
The following four conditions must be satisfied simultaneously for explosions with hazardous effects to occur:
Aby vznikol výbuch s nebezpečnými účinkami, musia byť zároveň splnené tieto štyri podmienky:
• ahigh degree of dispersion of the flammable substances;
• vysoký stupeň rozptýlenia horľavých látok;
• concentration of the flammable substances in air within their combined explosion limits;
• koncentrácia horľavých látok vo vzduchu v rozsahu hraníc výbušnosti;
• hazardous quantities of an explosive atmosphere;
• nebezpečné množstvo výbušného prostredia;
• an effectivesource of ignition.
• účinný zdroj vznietenia.
To check whether these conditions are met,explosion risks can,in practice,be assessed by means of seven questions.Figure 2.1 shows the assessment flowchart,with the questions underlined.The criteria for answering them areexplained in the sections indicated.The first four questions are used to determine in principle whether there is anexplosion risk and whether explosion protection measures are necessary at all.Only if this is the case should theother three questions be considered to determine whether the proposed protectivemeasures limit the explosionrisk to an acceptable level.This step must be performed in conjunction with the choice of protective measures inaccordance with Section 3 of this guide and repeated if necessaryuntil an overall solution appropriate to the circumstances is found.
Len v prípade, že sú potrené ochranné opatrenia, musia sa posúdiť ďalšie tri otázky, aby sa stanovilo, či navrhované ochranné opatrenia zamedzujú nebezpečenstvu výbuchu v dostatočnej miere. Tento krok sa musí uskutočniť spoločne s výberom ochranných opatrení podľa kapitoly 3 v tejto príručke a musí sa v prípade potreby opakovať až dovtedy, kým sa nenájde celkové vhodné riešenie pre dané podmienky.
For assessment purposes,it must be borne in mind that explosion protection parameters are generally valid only underatmospheric conditions.Under non-atmospheric conditions,the safety parameters maybe significantlydifferent.
Počas procesu posudzovania rizika treba mať na pamäti, že parameter ochrany proti výbuchu sú všeobecne platné len pre atmosferické podmienky. Pre iné podmienky môžu byť bezpečnostné parametre podstatne rozdielne.
Figure 2.1.Assessment flowchart for recognition and prevention of explosion hazards
Môže účinné rozptýlenie vo vzduchu spôsobiť vznik výbušnej zmesi [2.2.2]?
2.2.1.Are flammable substances present?
2.2.1 Sú prítomné horľavé látky?
Anexplosion will occur only if flammable substances are present in the working or production process.This meansthat at least one flammable substance is used as a raw or auxiliary material,arises as a waste,intermediate or finalproduct or can be formed in the event of a common operational malfunction.
Výbuch nastane len vtedy, ak sú v pracovnom alebo výrobnom procese prítomné horľavé látky. To znamená, že sa používa aspoň jedna horľavá látka ako surovina alebo pomocný materiál, vzniká ako odpad alebo konečný produkt, alebo môže vznikať v prípade bežných prevádzkových porúch.
Example: Flammable substances may also occur accidentally,for example,when weak acids or alkalis are storedin metal containers.In such cases hydrogen may be formed by an electrochemical reaction and accumulate in thegaseous phase.
Príklad: Horľavé látky môžu vznikať aj náhodne, napr. keď sa slabé kyseliny alebo liehy skladujú v kovových nádobách. V takýchto prípadoch môže elektrolýzou vznikať vodík a hromadiť sa v plynnom stave.
All substances capable of an exothermic oxidation reaction are to be regarded as flammable.In particular,theseinclude all substances which are already classified and labelled as flammable (R10),highly flammable (F and R11/R15/R17) or extremely flammable (F+ and R12) under the Dangerous Substances Directive 67/548/EEC.However,they also include all other substances and preparations that are not (yet) classified but satisfy the appropriate ignitability criteria or are generally to be regarded as ignitable.
Všetky látky schopné exotermickej reakcie s atmosferickým kyslíkom sa považujú za horľavé. Medzi tieto látky patria predovšetkým látky, ktoré sú podľa smernice o nebezpečných látkach 67/548/EHS klasikované a označené ako horľavé (R10), vysoko horľavé (F a R11/R15/R17) alebo extrémne horľavé (F+ a R12).
Examples:1.Flammable gases and gas mixtures,for example,liquefied gas (butane,butene,propane,propylene),natural gas,combustion gases (such as carbon monoxide or methane) or gaseous flammable chemicals (such as acety-lene,ethylene oxide or vinyl chloride).
Medzi horľavé látky však patria všetky ostatné látky a prípravky, ktoré (zatiaľ) nie sú klasikované, ale spĺňajú príslušné kritériá zápalnosti alebo sa všeobecne považujú za zápalné.
Dusts of flammable solids,for example,coal,wood,food and feedstuffs (such as sugar,flour or cereals),plas-tics,metals or chemicals.
Prach zápalných pevných látok, napr. uhlia, dreva, potravín a krmív (napr. cukor, múka alebo obilniny), plastov, kovov alebo chemikálií.
NB: Anumber of substances are not readily flammable under normal conditions but are explosive when mixedwith air if the particle size is particularlysmall or the ignition energysufficientlyhigh (for example,metal dusts,aerosols).
Poznámka: Je mnoho látok, ktoré nie sú ľahko zápalné v normálnych podmienkach, ale ktoré sú výbušné, ak ich zmiešame so vzduchom, ak je rozmer častíc dostatočne malý, alebo ak je energia vznietenia dostatočne veľká (napr. kovové prachy, aerosóly).
Explosion hazards need be further considered onlyif flammable substances are present.
O nebezpečenstve výbuchu treba ďalej uvažovať len v prípade, ak sú prítomné horľavé látky.
• maximum (sometimes also minimum) concentrations of the flammable substances arising or obtaining duringwork with them.
Maximálna (niekedy tiež minimálna) koncetrácia horľavých látok, ktorá sa vyskytuje, alebo ktorá vzniká pri práci s nimi
• lower explosion limit of mists;
Dolná hranica výbušnosti oparov
NB: Explosive mixtures are not to be assumed to be present inside containers if the temperature within thecontainer is at all times kept far enough below the flashpoint (by about 5 to 15°C — see example in Section3.1.2).
Poznámka: S výskytom výbušnej zmesi sa neráta vo vnútri nádob, ak je teplota vo vnútri nádoby vždy na
• working or ambient temperatures;
0C– pozri príklad v kapitole 3.1.2).
NB: If,for example,the maximum working temperature is not far enough below the flashpoint of the liquid,explosive vapour/air mixtures may be present.
dostatočne nízkom bode, pod bodom vzplanutia ( o 5
NB: If liquids are dispersed into droplets,for example,by spraying,explosive atmospheres may be formed evenat temperatures below the flashpoint.
Poznámka: Ak napr. maximálna pracovná teplota nie je dostatočne nízko pod bodom vzplanutia kvapaliny, môžu byť prítomné zmesi horľavých pár a vzduchu.
• use of a liquid at high pressure(for example,in hydraulic systems);
Spôsob práce s kvapalinou (napr. rozprašovanie, rozstrekovanie a rozptylovanie kvapalín tryskou, odparovanie a kondenzácia)
NB: Where there are leaks in the enclosures of high-pressure flammable liquids,the liquid may,depending onsize of leak,overpressure and material stability,squirt out and form explosive mists,which may then becomeexplosivevapours.
Poznámka: Ak sa kvapaliny rozprášia na drobné kvapôčky, napr. striekaním, môže vzniknúť výbušné prostredie dokonca aj pri teplotách pod bodom vzplanutia.
• maximum (sometimes also minimum) concentrations of the flammable substances arising or obtaining duringwork with them (only inside apparatus/installations).
Použitie kvapalín pri vysokom tlaku (napr. v hydraulických systémoch)
3.Dusts of flammable solids:
01_2005_2321_txt_SK.indd 17
1.grinding or screening;
1. mletie alebo preosievanie;
2.conveying,filling or discharging;
2. doprava, plnenie, vyprázdňovanie;
3. drying.
3. sušenie.
• maximum concentrations of the flammable substances arising or obtaining during work compared to the lowerexplosive limit;
Maximálne (niekedy tiež minimálne) koncentrácie horľavých látok vyskytujúce sa alebo vznikajúce pri práci v porovnaní s dolnou hranicou výbušnosti.
NB: In practice,explosion limits are not as useful for dusts as for gases and vapours.The dust concentration canbe greatly changed when deposits are raised into suspension or suspended dust settles.Explosive atmospheresmay thus arise when dust is raised into suspension.
Poznámka: Hranice výbušnosti pre druhy prachov nemajú v praxi rovnaký význam ako v prípade plynov a pár. Koncentrácia prachov sa môže podstatne meniť pri rozprášení usadeného prachu, alebo pri usadzovaní rozvíreného prachu.
• particle size distribution (the < 500 µm fines fraction is of interest),moisture,smouldering point. (5)
Výbušné prostredie môže vznikať vtedy, ak je prach rozvírený.
2.2.3.Where can explosive atmospheres occur?
2.2.3 Kde sa môže vyskytnúť výbušné prostredie?
If explosiveatmospheres can be formed,one must determine wheretheyoccur at the workplace or in the plant inorder to delimit the potential risk.To this end,the properties of the substances and the plant,process engineeringand environmental factors applying must in turn be taken into account.
Ak môže vzniknúť výbušné prostredie, musí sa stanoviť, kde na pracovisku alebo v prevádzke vzniká, aby sa mohlo posúdiť potenciálne nebezpečenstvo. Pri takomto stanovení treba brať do úvahy vlastnosti látok a technológie, riadenie procesu a okolité vplyvy.
Density ratio to air –the heavier the gases and vapours are,the faster theysink,mixing progressively with theavailable air and accumulating in trenches,conduits and shafts.
Pomer hustoty ku vzduchu – čim sú plyny a pary ťažšie, tým rýchlejšie klesajú, rýchlo sa miešajú s prítomným vzduchom a hromadia sa vo výhlbených častiach, potrubiach a šachtách.
—Gases are generally denser than air,for example,propane.Such accumulations tend to sink and spread out,and can also ‘creep’ over long distances and then be ignited.
Plyny sú obyčajne hustejšie ako vzduch, napr. propán. Takéto nahromadenie má tendenciu klesať, ďalej sa rozširovať a často tiež šíriť sa do veľkých vzdialeností a následne sa vznietiť.
—Some gases have approximately the same density as air,for example,acetylene,hydrogen cyanide,ethylene,carbon monoxide.There is little natural tendency for these gases to dissipate,or to sink.
Niektoré plyny majú približne rovnakú hustotu ako vzduch, napr. acetylén, kyanovodík, etylén, oxid uhoľnatý. Tieto plyny majú malú prirodzenú tendenciu rozptyľovať sa alebo klesať.
—A few gases are much lighter than air,such as hydrogen,methane.These gases have a natural tendency to dissipate into the atmosphereunless they are enclosed.
Obmedzené množstvo plynov je o veľa ľahšie ako vzduch, napr. vodík, metán. Tieto plyny majú prirodzenú tendenciu rozptyľovať sa do atmosféry, ak sa nenachádzajú v uzavretom priestore.
(5)From the ISSA leaflet ‘Gas explosions’,International Section for the Prevention of Occupational Risks in the Chemical Industry,International Social Security Association (ISSA),Heidelberg,Germany.
Aj jemný pohyb vzduchu (prirodzené prúdenie, pohyb ľudí v okolí, prúdenie tepla) môže výrazne urýchľovať miešanie sa so vzduchom.
Even slight air movements (natural draught,people moving about,thermal convection) may considerably speed upmixture with air.
Miera odparovania, ktorou sa charakterizuje rozsah výbušného prostredia vznikajúce pri danej teplote
• evaporation number,characterising the amount of explosive atmosphere that forms at a particular temperature;
Veľkosť odparovacej plochy a pracovná teplota, napr. keď sa kvapaliny rozprašujú alebo rozstrekujú
• overpressure by means of which the sprayed liquids are discharged and form explosive mists.
Pretlak, pod ktorým sa rozprašované kvapaliny uvoľňujú a tvoria výbušné opary
• occurrence of dust raised into suspension,for example,in filters,during transport in containers,at transfer pointsor inside dryers;
Vznik rozvíreného prachu, napr. vo filtroch, pri doprave v kontajneroch, v mieste presypu alebo vo vnútri sušičiek
• formation of dust deposits,especially on horizontal or slightly inclined surfaces,and raising of dust into suspension;
Tvorba usadeného prachu, predovšetkým na vodorovných a mierne naklonených plochách a rozvírenie prachu
Other local and operating conditions must also be taken into account:
Ďalšie miestne a prevádzkové podmienky treba tiež brať do úvahy:
• manner of working with substances:under gas-,liquid- or dust-tight enclosure or in open apparatus,for example,charging and discharging;
Spôsob práce s látkami: v plynotesných, kvapalinotesných alebo prachotesných uzavretých nádobách alebo v otvorených zariadeniach, napr. napĺňanie a vyprázdňovanie
• ventilation conditions and other spatial factors;
Možné unikanie z ventilov, spájacích potrubí, atď.
2.2.4.Is the formation of a hazardous explosive atmosphere possible?
Podmienky vetrania a ďalšie priestorové faktory
(6)From the ISSA leaflet ‘Gas explosions’,International Section for the Prevention of Occupational Risks in the Chemical Industry,International Social Security Association (ISSA),Heidelberg,Germany.
Prevzaté z prospektu ISSA „Výbuchy plynu“, medzinárodná sekcia pre prevenciu pracovných rizík v chemickom priemysle, Medzinárodné združenie pre sociálne zabezpečenie (ISSA), Heidelberg, Nemecko
Figure 2.4.Evaporation of even small quantities of flammable liquids (such as liquefied propane) may give rise to large quantities of flammable vapours
Miesta, v ktorých sa nevetrá, napr. nevetrané priestory pod úrovňou zeme ako vyhĺbené časti, potrubia a šachty sú obzvlášť náchylné na prítomnosť horľavých látok alebo zmesí
Once the existence of a potential explosiveatmosphere has been established,whether it is a hazardous explosiveatmosphere depends on its volume and the harmful consequences of any ignition.In general,however,it can initiallybe assumed that an explosion will cause substantial harm and that a hazardous explosive atmosphere is present.
Obrázok 2.4: Aj odparovanie malého množstva horľavej kvapaliny (ako napr. skvapalnený propán) môže spôsobiť vznik veľkého množstva horľavých pár.
Exceptions to this rule mayapply to work with very small quantities,for example in laboratories.In such cases,it hasto be decided on the basis of local and operational conditions whether the anticipated amounts of explosive atmos-pherearehazardous.
Keď sa zistila možnosť vzniku potenciálneho výbušného prostredia, závisí rozhodnutie o tom, či ide o nebezpečné výbušné prostredie, od jeho objemu a nebezpečných následkoch akéhokoľvek vznietenia.
.However,this does not mean that the whole room is to be regarded as a haz- ardous place,but only the part in which the hazardous explosive atmosphere can arise.
To však neznamená, že sa za nebezpečný musí považovať napr. len 8 litrov v priestore s objemom 80 m celý priestor, ale len tá časť, v ktorej môže vzniknúť nebezpečné výbušné prostredie.
4.Where explosive atmospheres are contained in vessels incapable of withstanding the potential explosionpressure,much smaller volumes than indicated above must be regarded as hazardous because of the dangerwhich may arise,for example,from flying debris on rupture.No lower limit for this hazard can be indicated.
Prevzaté z prospektu ISSA „Výbuchy plynu“, medzinárodná sekcia pre prevenciu pracovných rizík v chemickom priemysle, Medzinárodné združenie pre sociálne zabezpečenie (ISSA), Heidelberg, Nemecko
2.2.5.Is the formation of hazardous explosive atmospheres reliably prevented?
Pre takéto nebezpečenstvo sa nedá uviesť žiadna dolná hranica.