natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In doing so, the EU should defend its legitimate interests, ensuring that the outcome of any new agreement helps sustain the objectives of Europe’s economic and social model, for instance through a targeted strategy of conditionality.
EÚ by pritom mala hájiť svoje legitímne záujmy a zabezpečiť, aby výsledok akejkoľvek novej dohody pomohol podporiť ciele európskeho hospodárskeho a sociálneho modelu, napríklad prostredníctvom cielenej stratégie podmienenosti.
However, for this to happen, the EU must also do more work at home.
Ďalej musí EÚ využiť hospodárske príležitosti, ktoré ponúka prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo, ktoré účinne hospodári so zdrojmi a je odolné voči zmene klímy.
This includes improving the functioning
Musí to zahŕňať poskytnutie ďalšej podpory, stimulov a vhodnej infraštruktúry na uľahčenie vytvárania zelených
Forests form an essential part of the landscape and of the local climate.
Lesy sú základnou súčasťou krajiny a miestnej klímy
While the EU continues to be the global leader with 40 per cent market share in renewable technology exports, the allocation of both R & D resources and financing into these technologies is clearly faster in China and the United States.
Fotografia: ccvision zastavením prebiehajúceho výrubu tropických pralesov, zalesnením okrajových častí pôdy a sekvestráciou CO2 do pôdy prostredníctvom zmeny poľnohospodárskych postu- vedúcich podnikov v tomto odvetví.
The EU needs to make sure that it can consolidate its lead through appropriate increases in the reallocation of resources and funding.
V nízkouhlíkovom hospodárstve vzniknú mnohé nové priemyselné segmenty, ako napríklad elektrické vozidlá, energeticky efektívne riešenia, služby voblasti hospodárnosti s vodou, generátory biomasy, zariadenia na zachytávanie a ukladanie uhlíka.
of its carbon market, the largest such market in existence.
pov. EÚ by preto mala presmerovať zdroje určené pre SPP na ekologické poľnohospodárstvo a chov dobytka tým, že sa bude aktívne podieľať na úsilí v oblasti zalesňovania na úrovni EÚ, ako aj na medzinárodnom poli.
It is now generally accepted that the carbon price at the heart of this market is problematic and the emissions trading system lacks the clarity and predictability required by industry.
Pri 1-percentnom prerozdelení globálneho HDP je v tejto novej hospodárskej oblasti možné dosiahnuť významný hospodársky zisk.
Eventually, a price must be established at a level which has the dual effect of dissuading carbon emissions while encouraging investment in the development of viable, new, clean technologies. This should go hand in hand with supplementing the market mechanism with CO2 taxes.
Zatiaľ čo EÚ má so 40-percentným podielom na vývozoch technológií na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov naďalej vedúce postavenie vo svete, Čína a Spojené štáty sú jednoznačne rýchlejšie v prideľovaní zdrojov na výskum a vývoj takýchto technológií a ich financovanie.
As some Member States have already done, the EU must urgently coordinate these fiscal measures in order to avoid market distortions.
EÚ musí zabezpečiť upevnenie svojho postavenia prostredníctvom primeraného zvýšenia zdrojov a financovania.
Finally, the agriculture sector, accounting for around 14 per cent of global greenhouse gas emissions, cannot be spared.
Záverom nemožno vynechať poľnohospodárske odvetvie, ktoré vyprodukuje približne 14 percent celosvetových emisií skleníkových plynov.
Forests and soils act as natural sinks for carbon.
Lesy a pôda prirodzene zachytávajú uhlík.
INTERNAL AND EXTERNAL SECURITY: THE ETERNAL CHALLENGE cooperation on law-enforcement in European countries can jeopardise efforts to combat terrorism abroad.
Podobne aj slabá spolupráca vpresadzo-vaní práva v európskych krajinách môže naštrbiť úsilie boja proti terorizmu v zahraničí.
All security risks are in turn interlocked, with poverty and instability in failing states becoming a breeding ground for terrorism and other types of criminal activity.
Všetky bezpečnostné riziká sú navzájom prepojené – chudoba a nestabilita v zlyhávajúcich štátoch sa stáva živnou pôdou pre terorizmus a iné druhy trestnej činnosti.
Addressing 21st century security challenges therefore requires global and anticipatory responses, which only an actor the size of the EU can provide.
Riešenie bezpečnostných výziev 21. storočia si preto vyžaduje globálne a predvídavé kroky, ktoré môže zabezpečiť len aktér veľkosti EÚ.
Towards a European Security Model
Smerom k európskemu bezpečnostnému modelu
Over the last twenty years, we have witnessed a shift from a bipolar world order, followed by a brief “unipolar moment” dominated by the US, to a gradually unfolding multi-polar system.
V posledných dvadsiatich rokoch sme boli svedkami presunu zo svetového poriadku rozdeleného na dva póly na postupne sa rozvíjajúci systém viacerých pólov, po ktorom nasledovalo krátke „unipolárne obdobie“, počas ktorého dominovali USA.
In this new world order different centres of power coexist in a more unstable environment.
V tomto novom svetovom poriadku popri sebe v prostredí, ktoré je čoraz nestabilnejšie, existujú rôzne centrá moci.
Old threats, including nuclear weapons, persist in new forms (proliferation), while new threats have emerged.
Staré hrozby vrátane jadrových zbraní sú stále prítomné a nabrali nové podoby (šírenie ZHN), no zároveň sa objavili i nové formy ohrozenia.
These new forms of insecurity – which include financial instability, environmental degradation, energy dependence, organised crime and terrorism – are more diverse, less visible and less predictable than ever before.
Tieto nové tváre neistoty – ako sú napríklad aj finančná nestabilita, zhoršovanie kvality životného prostredia, energetická závislosť, organizovaná trestná činnosť a terorizmus – sú rôznorodejšie, menej viditeľné a menej predvídateľné ako hrozby, ktoré sme kedy poznali.
Globalisation has also increased our sense of vulnerability by dissolving the boundaries between internal and external forms of security.
Globalizácia náš pocit zraniteľnosti tiež prehĺbila zmazaním hraníc vnútornej a vonkajšej formy bezpečnosti.
Armed conflicts in a distant continent can threaten Europe’s internal stability by causing large inflows of refugees. Likewise, weak
Vnútornú stabilitu Európy môžu ohroziť ozbrojené konflikty aj na
The EU has long committed itself to maintaining and developing an “area of justice, freedom and security” aimed at facilitating the everyday life of its citizens.
EÚ sa dlhodobo a s odhodlaním venuje udržaniu a rozvíjaniu priestoru spravodlivosti, slobody a bezpečnosti, ktorého cieľom je zjednodušiť každodenný život jej občanov.
However, the terrorist attacks in the US in September 2001, Madrid in March 2004 and London in July 2005 clearly demonstrated the need for more effective and
Teroristické útoky v septembri 2001 v USA, v marci 2004 v Madride a v júni 2005 v Londýne jasne poukázali
EU NAVFOR Somalia - operation Atalanta.
EÚ NAVFOR, operácia v Somálsku
Photo: European Union, 2010
Fotografia: Európska únia, 2010
This will require increasing the powers of existing agencies and instruments, such as Europol, Eurojust, the Situation Centre, Frontex and the Counter-Terrorism Coordinator.
potrebné posilniť právomoci existujúcich agentúr a nástrojov ako sú Europol, Eurojust, situačné centrum, Frontex a koordinátor pre boj proti terorizmu.
It will also require setting up new bodies, such as a European centre of good police practices.
Rovnako budeme musieť zriadiť nové orgány ako napríklad Európske stredisko osvedčených policajných postupov.
coordinated action at EU level to tackle terrorism and other cross-border security problems. These include human trafficking, the smuggling of persons and illegal substances, money laundering, the exploitation of women and children, natural and man-made disaster, cyber-crime, intellectual piracy and, of course, corruption.
na potrebu zvýšenia efektívnosti a koordinácie činností na úrovni EÚ zameraných na riešenie otázky terorizmu a iných cezhraničných problémov bezpečnosti, ako je obchodovanie s ľuďmi, pašovanie osôb a nelegálnych látok, pranie špinavých peňazí, vykorisťovanie žien a detí, prírodné a antropogénne katastrofy, počítačová kriminalita, pirátstvo v duševnom vlastníctve a samozrejme i korupcia.
In addition, the following issues should be prioritised:– Improve systems for exchanging information in relation to network funding, trafficking routes for weapons of mass destruction (WMD), recovery after terrorist attacks and longterm preventive measures.
– vylepšenie systémov výmeny informácií o financovaní sietí, trasách obchodovania so zbraňami hromadného ničenia (ZHN), obnove po teroristických útokoch a dlhodobých preventívnych opatreniach,
– Create a European civil reserve team of specially trained units ready to be deployed at short notice, shaped along the lines of the military component.
– vytvorenie európskeho civilného záložného tímu špeciálne vyškolených jednotiek pripravených na rýchle nasadenie, navrhnutého podľa modelu vojenskej zložky,
We now need to take decisive action and implement a new ‘European Security Model’.
Teraz musíme vykonať rozhodné kroky a začať využívať nový európsky bezpečnostný model.
Drawing on the vision and objectives contained in the recently adopted ‘Internal Security Strategy’, the model must prioritise the interests of European citizens while addressing the rapidly evolving challenges of the 21st century.
Model sa musí, vychádzajúc z vízie a cieľov uvedených v nedávno prijatej stratégii vnútornej bezpečnosti, prioritne zaoberať záujmami európskych občanov a zároveň musí reagovať na rýchlo sa meniace výzvy 21. storočia.
It must protect individual rights and freedoms; improve cooperation and solidarity between Member States; focus on the causes of insecurity and not just the effects; prioritise prevention; engage with citizens; and recognise the interdependence between the internal and external dimensions of security in establishing a 'global security' approach with third countries.
Musí ochraňovať osobné práva a slobody; zlepšovať spoluprácu a solidaritu členských štátov; zameriavať sa na príčiny neistoty, a nielen na jej účinky; priorizovať prevenciu; spolupracovať s občanmi; a uznávať vzájomnú závislosť medzi vnútorným a vonkajším rozmerom bezpečnosti pri vytváraní prístupu globálnej bezpečnosti s tretími krajinami.
– Develop a more integrated external border management system by reinforcing Frontex with a European body of specialised personnel available to support the Member States.
– vytvorenie integrovanejšieho systému riadenia vonkajších hraníc posilnením Frontex-u prostredníctvom európskeho orgánu špecializovaného personálu, ktorý by bol kdispozícii na podporu členských štátov,
– Iron out inconsistencies in Europe’s Asylum System in particular by standardising the definition of a refugee.
– odstránenie nezrovnalostí v európskom azylovom systéme, a to najmä štandardizáciou vymedzenia pojmu utečenec,
To date joint action in this field has been hampered by Member State resistance to sharing information and coordinating policies in relation to law and order, which remains one of the most political sensitive issues in domestic politics.
Doteraz činnostiam v tejto oblasti bránila neochota členských štátov, pokiaľ ide o výmenu informácii a koordináciu politík súvisiacich s právom a poriadkom, pričom aj v súčasnosti ide o jednu z najcitlivejších otázok vnútroštátnych politík.
However, this resistance flies against the wishes of European citizens, who want the EU to become a more relevant security actor.
Tento odpor však kráča proti tomu, čo si želajú európski občania – chcú, aby sa EÚ v oblasti bezpečnosti stala relevantnejším aktérom.
It also ignores the substantial instruments and resources that the EU has acquired over time in the field of security, not least through the recently adopted Lisbon Treaty.
Táto nevôľa tiež ignoruje rozsiahle nástroje a zdroje, ktoré EÚ v oblasti bezpečnosti postupom času nadobudla – aj prostredníctvom nedávno prijatej Lisabonskej zmluvy.
Building a culture of cooperation: security as a transnational public good
vytvorenie jednotnej vízovej politiky a európskej konzulárnej služby v rámci Európskej služby pre vonkajšiu činnosť.
A new culture of cooperation is needed in numerous fields, including
Budovanie kultúry spolupráce: bezpečnosť ako nadnárodný verejný záujem
Too often, policy formulation in this area is driven by events, so a balance has to be found between advancing security and protecting individual freedoms and human rights. Where to strike the balance between these two inseparable elements will vary over time, depending on circumstances, thus requiring ongoing political debate across the EU.
výdavky členských štátov EÚ (približne 50percent vojenského rozpočtu USA) porovnajú s výstupom (spôsobilosti vysielania síl mimo EÚ predstavujú len 10 – 15percent spôsobilostí USA), je potrebné uznať, že ešte je čo zlepšovať.
Even in cases where security risks are at stake, clear limits to accessing personal data and constraints on exchanging them should be strictly respected.
Členské štáty EÚ nemaximalizujú účinok veľkosti ani synergie potrebné na zabezpečenie najlepšieho globálneho výkonu.
NATO, the UN and other international organisations, have enjoyed the backing of a majority of European citizens. However, when the total military spending of EU Member States (about 50 per cent of the US military budget) is compared to output (EU overseas force projecting capabilities amount to only 10-15 per cent of US capabilities), the system is clearly found wanting.
Politika v tejto oblasti sa príliš často tvorí v reakcii na istú situáciu, preto je potrebné nájsť rovnováhu medzi posilňovaním otázky bezpečnosti a ochranou osobných slobôd a ľudských práv. Spôsob, ako medzi tieto dva neoddeliteľné prvky vniesť rovnováhu, sa postupom času bude vzávis-losti od okolností meniť, čo si v EÚ vyžaduje neustálu politickú diskusiu.
EU Member States fail to maximise the scale effect and synergies which are needed to ensure the best global performance.
Aj v prípadoch možného ohrozenia bezpečnosti by sa mali prísne dodržiavať jasné medze, pokiaľ ide o prístup kosobným údajom a obmedzenia týkajúce sa ich výmeny.
Above all EU Member States need to acknowledge that internal security depends to a large extent on securing a safe external environment.
Členské štáty EÚ si predovšetkým musia uvedomiť, že vnútorná bezpečnosť do značnej miery závisí od zaistenia bezpečného vonkajšieho prostredia.
Cross-border security challenges do not stop at the frontiers of the EU.
Cezhraničné problémy bezpečnosti sa na hraniciach EÚ nekončia.
Enhancing the security and freedom of European citizens will therefore require taking complementary action beyond the EU’s borders.
Posilnenie bezpečnosti a slobody európskych občanov si preto bude vyžadovať, aby sa doplnkové činnosti vykonávali i za hranicami EÚ.
Overall, the EU suffers from one overarching structural limitation: the fundamentally national nature of European defence systems.
EÚ celkovo trpí jedným všeobecným štrukturálnym obmedzením – národnou povahou európskych systémov obrany.
Without military resources of its own, the EU depends on the voluntary contributions of its Member States and these are often inadequate.
EÚ je teda bez vlastných vojenských zdrojov závislá na dobrovoľných príspevkoch svojich členských štátov, ktoré sú často neadekvátne.
National military resources are still often based on territorial defence against a land invasion, even in Member States where such an invasion is improbable.
Národné vojenské zdroje ešte stále často vychádzajú z obrany územia proti pozemnej invázii, a to aj v členských štátoch, v ktorých je takáto invázia nepravdepodobná.
In general, there is insufficient investment in the type of capabilities needed to respond to new security situations (rapid deployment forces, strategic air transport, helicopters, communications, military police). .
Vo všeobecnosti sa neinvestuje dostatočne do takéto typu spôsobilostí, ktoré sú potrebné na reakciu na nové ohrozenia bezpečnosti (jednotky rýchleho nasadenia, strategická letecká doprava, vrtuľníky, komunikácia, vojenská polícia).
With 1.8 million soldiers under arms – half a million more than the US – the EU is not capable of deploying a 60,000-strong rapid intervention force and it finds it hard to deliver a 5,000-strong force for a Common Security and Defence Policy (CSDP) mission.
EÚ má k dispozícii 1,8 milióna vojakov, teda o pol milióna viac ako USA, no nedokáže nasadiť 60 000-člennú jednotku rýchleho nasadenia, a má problémy s poskytnutím 5000-člennej jednotky na misiu v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky.
In fact, 70 per cent of European land forces are unfit to operate abroad, when nowadays conflicts require deployable and sustainable expeditionary forces.
Faktom je, že vdnešnej dobe, keď si konflikty vyžadujú nasaditeľné a udržateľné expedičné sily, 70percent európskych pozemných síl nie je vhodných pre operácie vzahraničí.
For over ten years now the EU has developed important instruments under the concept of a Common Security and Defence Policy (CSDP).
EÚ už viac ako 10 rokov v rámci koncepcie spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP) vytvára dôležité nástroje, ako sú napríklad vojenský výbor a vojenský štáb, ktoré plnia úlohu včasného varovania a strategického plánovania, či Európska obranná agentúra.
These include a Military Committee and Military Staff, performing early warning and strategy planning functions, and a European Defence Agency.
Význam týchto civilných spôsobilostí pre riešenie pojmu, ktorý je v súčasnosti už všeobecne známy ako „ľudská bezpečnosť“, teda myšlienky, že národnú a globálnu bezpečnosť nemožno oddeľovať od blaha jednotlivcov a spoločenstiev, v ktorých žijú, narastá.
It also has access to an array of civilian personnel trained to provide assistance to local populations in conflict-torn areas of the world.
Vo všeobecnosti bola povaha a rozsah misií SBOP doteraz skôr čiastkovými riešeniami vynútenými núdzovou situáciou, a teda nie reakciou v rámci komplexného plánu alebo stratégie.
So far, the EU has launched 22 observation, peacekeeping and stabilisation missions worldwide.
EÚ doteraz mimo svojho územia nasadila 22 misií s úlohami pozorovania, udržiavania mieru či stabilizácie situácie.
These missions, frequently carried out in cooperation with
Tieto misie, často organizované v spolupráci s NATO, OSN a inými medzinárodnými organizáciami, podporila väčšina európskych občanov. Ak sa však celkové vojenské
EU must therefore develop a single European defence market and joint procurement.
pristúpiť malo, a to zlepšením Európskej obrannej agentúry a uvoľnením bariér, ktoré stále chránia národné trhy.
A European vision of collective defence
Európska vízia kolektívnej obrany ani dostatok skúseností.
This is also true of the civilian dimension of EU missions, where less than half of the personnel committed by Member States tends to be deployed, leaving missions without sufficient stand-by specialised teams and experience on the ground.
Pre EÚ je problematickou otázkou aj jej priemyselný a technologický zbrojný trh, pokiaľ ide o úsporu z rozsahu: v porovnaní s inými dodávateľmi zbraní ako napríklad USA ju výroba omnoho menšieho množstva stojí podstatne viac.
To remedy this, the EU must encourage its Member States to respect their commitments and create truly operative civilian rosters of judges, policemen, engineers and other experts.
Preto musí vytvoriť jednotný európsky obranný trh a spoločné obstarávanie.
This would imply a truly operational and well-staffed European Operations Headquarters tasked with planning, deploying and monitoring civilian/military operations abroad.
Úspech jednotného trhu EÚ možno rozšíriť na oblasť obrany, pričom ktomuto kroku by sa
The EU also has an economy of scale problem in relation to its industrial and technological arms market: it costs Europe much more to produce far fewer products than other arms suppliers like the US. The
Lisabonská zmluva so sebou priniesla niekoľko dôležitých nástrojov, ktoré členským štátom majú pomôcť popasovať sa s týmito výzvami.
The Lisbon Treaty has provided a number of important tools to help Member States resolve these challenges.
Prostredníctvom svojho inovatívneho systému stálej štruktúrovanej spolupráce im umožňuje, aby v záujme dosiahnutia konkrétnych cieľov postupovali paralelne a rôznym tempom, v závislosti od ich ochoty a kapacity.
Through its innovative system of permanent structured cooperation, the Treaty allows Member States to advance in parallel and at different speeds in order to achieve specific aims, depending on their willingness and capacity. Pioneer groups of states will now be able
Priekopnícke skupiny štátov teraz budú môcť zvyšovať svoje ambície, pokiaľ ide o nasaditeľnosť, interoperabilitu a udržateľnosť jednotiek, čo im umožní uvoľniť viac spôsobilostí pre operácie SBOP, NATO, OSN či iné misie.
Soldier of the Kosovo Force (KFOR) talking to Albanian construction workers in Kosovo.
Vojak misie KFOR v rozhovore s albánskymi stavebnými robotníkmi v Kosove
The Lisbon Treaty should also enable Member States to overcome shortcomings relating to the CSDP’s funding by calling for the deployment of an ‘initial fund’ to support common missions, which would then be supported by the payment of ‘urgent funds’ during the planning of operations.
Lisabonská zmluva by tiež členským štátom mala umožniť preklenúť nedostatky súvisiace s financovaním SBOP prostredníctvom použitia „úvodného fondu“ na podporu spoločných misií, ktorý by bol následne počas plánovania operácie podporovaný platbou „núdzových fondov“.
The EU needs to agree on a longterm vision of EU defence, which could be laid out in a White Paper with clearly defined priorities in terms of threats, engagement criteria and earmarked resources.
EÚ sa musí dohodnúť na dlhodobej vízii svojej obrany, ktorá by sa mohla uviesť v bielej knihe, pričom by sa jasne mali vymedziť priority, pokiaľ ide o hrozby, kritériá účasti a vyčleňovanie zdrojov.
This vision must spell out a coherent division of responsibilities between NATO and the EU, based on an objective assessment of the comparative advantages of each.
V tejto vízii sa musí uviesť koherentné rozdelenie zodpovedností medzi NATO a EÚ vychádzajúce z objektívneho posúdenia komparatívnych výhod oboch aktérov.
Unless EU Member States are able to agree on a workable strategic concept for the EU, the latter will be unable to fill the existing gap between the expectations of CSDP and its operational capabilities and resources.
Ak sa členské štáty na reálne uskutočniteľnej strategickej koncepcii pre EÚ nedohodnú, EÚ nebude schopná odstrániť súčasnú priepasť medzi tým, čo sa od SBOP očakáva, a jej operačnými spôsobilosťami a zdrojmi.
However, whether one talks about increasing common funding for CSDP missions, encouraging Member States to volunteer more troops or fill the vacuum in EU strategic planning, the main shortcoming facing the EU in the defence field is the divergent strategic
Keď sa však hovorí o zvýšení spoločného financovania misií SBOP, nabádaní členských štátov, aby poskytli viac síl alebo vyplnili vákuum v strategickom plánovaní EÚ, hlavným nedostatkom, ktorému EÚ v oblasti obrany čelí, je rozdielnosť strategických vyhliadok členských štátov.
If the EU is to deliver on its ambitious agenda, it will need to become a much more assertive player on the international scene.
Ak chce EÚ plniť svoj ambiciózny plán, musí sa na medzinárodnej scéne stať asertívnejšou.
From increasing Europe’s economic competitiveness to racing ahead in the knowledge economy and providing its citizens with freedom and security, the challenges at stake are global in nature and only international strategies will be able to address them.
Zvýšenie hospodárskej konkurencieschopnosti Európy, či rýchle napredovanie v znalostnej ekonomike alebo zabezpečovanie slobody a bezpečnosti pre európskych občanov sú výzvy, ktoré majú celosvetový charakter, a vysporiadať sa s nimi bude možné len za pomoci medzinárodných stratégií.