natgillin/translations-raw huggingface dataset:
If it is possible for a hazardous explosive atmosphere to be formed,explosion protection measures are necessary.Anattempt should first be made to avoid the occurrence of explosive atmospheres.Section 3.1 describes possible technical measures to this end,to be considered in conjunction with organisational measures as described in Section 4.
Pri posudzovaní toho, či môže v danej situácii vzniknúť nebezpečné výbušné prostredie, treba brať do úvahy ďalší faktor - dôsledky vyplývajúce zo zničenia susedných častí prevádzky.
The effectiveness of the explosion protection measures taken must be assessed.To this end,all operational statusesand all malfunctions (including rare ones) must be taken into account.Only if the occurrence of hazardous explosiveatmospheres is reliably prevented is it possible to dispense with further measures.
Poznámka: Výbuch môže spôsobiť tiež poškodenie okolitého priestoru, pri ktorom môže dôjsť k uvoľneniu a možno aj vznieteniu horľavých alebo inak nebezpečných látok.
2.2.6.Is the ignition of hazardous explosive atmospheres reliably prevented?
2.2.5 Je zabezpečená spoľahlivá prevencia pred vznikom nebezpečného výbušného prostredia?
If it cannot be entirely ruled out that hazardous explosive atmospheres may form,measures to avoid effective ignitionsources are necessary.Thus the more likely it is that hazardous explosive atmospheres will arise,the more certainmust be the avoidance of such sources.Section 3.2 describes possible technical measures,to be considered in conjunction with organisational measures as described in Section 4.
Najskôr by sme sa mali pokúsiť vyhnúť sa vzniku výbušného prostredia. Možné technické opatrenia proti výbuchu, ktoré sa môžu použiť spoločne s organizačnými opatreniami podľa kapitoly 4, sú uvedené v kapitole 3.1.
If it is not highlyimprobable that hazardous explosiveatmospheres and effective sources of ignition will occur simul-taneously,explosion mitigation measures must also be taken as described in Section 3.3 in conjunction with organisational measures as described in Section 4.Otherwise proportionate mitigation measures must be taken.
Ak nemožno úplne vylúčiť vznik nebezpečného výbušného prostredia, musia sa uskutočniť opatrenia na vylúčenie prítomnosti účinných zdrojov vznietenia. Čím je vznik nebezpečného výbušného prostredia pravdepodobnejší, tým spoľahlivejšie musí byť vylúčenie takýchto zdrojov.
‘Explosion protection measures’ means all measures that:•prevent the formation of hazardous explosive atmospheres;•avoid the ignition of hazardous explosive atmospheres;
• vylúčia vznietenie nebezpečného výbušného prostredia alebo
• mitigate the effects of explosions so as to ensure the health and safety of workers.
• zmiernia účinky výbuchu tak, aby bola zaistená ochrana zdravia a bezpečnosti pracovníkov.
3.1.Prevention of hazardous explosive atmospheres
3.1 Predchádzanie vzniku nebezpečného výbušného prostredia
According to Article 3 ‘Prevention of and protection against explosions’ of Directive 1999/92/EC,preventing the formation of hazardous explosive atmospheres must always be given priority.
Podľa článku 3 „Prevencia o ochrana pred výbuchmi“ smernice 1999/92/ES musí byť vždy prioritnou prevencia vzniku nebezpečného výbušného prostredia.
3.1.1.Use of substitutes for flammable substances
3.1.1 Použitie iných ako horľavých látok
In closed containers and plant,it is usually fairly easy to keep the concentration of gases and vapours of flammableliquids outside the explosion limits.
V uzavretých nádobách a prevádzkach sa dá vo všeobecnosti ľahko udržať koncentrácia plynov a pár horľavých kvapalín mimo hraníc výbušnosti.
Example: The concentration in the headspace above flammable liquids can be guaranteed to remain below thelower explosion limit if the temperature at the surface of the liquid is at all times kept far enough below the flashpoint (a temperaturedifference of 5°Cusuallyaffords adequate safety for pure solvents and 15°C for solventmixtures).The upper explosion limit is usually exceeded for flammable liquids with a low flashpoint (for exam-ple,in a car petrol tank).
Príklad: Je možné zaručiť, aby koncentrácia v dómoch nad horľavou kvapalinou zostala pod dolnou hranicou výbušnosti, ak je teplota povrchu kvapaliny po celú dobu udržiavaná dostatočne nízko pod bodom vzplanutia (obvykle je postačujúci teplotný rozdiel 5 0C na zaistenie bezpečnosti v prípade čistých rozpúšťadiel a 15 0C pre zmesi rozpúšťadiel). Horná hranica výbušnosti je obyčajne prekročená pri horľavých kvapali- nách s nízkym bodom vzplanutia (napr. v benzínovej nádrži auta).
Ahazardous explosive atmosphere can also be avoided by diluting the fuel or the atmospheric oxygen inside plantwith chemically non-reactive (inert) materials.This is known as ‘inerting’.
Vzniku nebezpečného výbušného prostredia sa dá zabrániť tiež rozrieďovaním paliva alebo atmosferického kyslíka vo vnútri prevádzky pomocou chemicky inertných materiálov.
Example: The main inert gases used are nitrogen,carbon dioxide,noble gases,combustion gases and watervapour.Inert dusts include calcium sulphate,ammonium phosphate,sodium hydrogen carbonate,stonedust,etc.In choosing the inertsubstance,it is important that it should not react with the fuel (aluminium,for example,canreact with carbon dioxide).
Príklad: Medzi hlavné plyny, ktoré sa používajú na inertizáciu , patrí dusík, oxid uhličitý, vzácne plyny, dymové plyny a vodné pary.
NB: Dust deposits may give rise to glowing or smouldering fires even at low oxygen or fuel concentrations,wellbelowthose which areadequate to ensurereliable avoidance of explosions.Amixture of 95 % wt limestone and5%wt coal,for example,can still exhibit a strong exothermal reaction.
Medzi inertné prachy patrí síran vápenatý, fosforečnan amónny, kyslý uhličitan sodný, kamenný prach, atď. Pri výbere inertnej látky je dôležité, aby táto látka nereagovala s palivom (napr. hliník môže reagovať s oxidom uhličitým).
3.1.4.Preventing or limiting the formation of explosive atmospheres in the vicinityof plant
3.1.4 Prevencia alebo obmedzenie tvorby výbušného prostredia v okolí prevádzky
If the release of flammable substances cannot be prevented,forming of hazardous explosive atmospheres can oftenbe prevented by ventilation.The following points must be taken into account in judging how effective ventilation is.
Pokiaľ nemožno úniku horľavých látok zabrániť, môže sa tvorba nebezpečného výbušného prostredia často vylúčiť pomocou vetrania. Pri posudzovaní účinnosti vetrania sa musia zohľadniť nižšie uvedené body.
Gases,vapours and mists:to design a ventilation system,one must estimate the maximum amount of gases,vapoursand mist that might be released (source strength) and know the source location and dispersion conditions.
Plyny, pary a opary: pri navrhovaní vetracieho systému sa musí odhadnúť maximálne množstvo plynov, pár a oparov, ktoré môžu unikať (sila zdroja) a musí byť známe miesto zdroja a rozptylové podmienky.
Dusts:ventilation generally affords adequate protection only if the dust is exhausted at source and hazardous dustdeposits are reliably prevented.
Prachy: vetranie vo všeobeecnosti zabezpečuje zodpovednú ochranu len vtedy, ak sa prach odsáva zo zdroja a ak sa spľahlivým spôsobom zabraňuje jeho nebezpečnému usadzovaniu.
In the best case,adequate ventilation can preclude hazardous places.However,because of the limitations mentioned,all that is achieved may be a reduction in the likelihood of hazardous explosive atmospheres or a reduction in theextent of the hazardous places (zones).
Osvedčeným prostriedkom je použitie harmonogramu čistenia, ktorý predpisuje povahu, rozsah a frekvenciu čistení a zodpovednosť zúčastnených osôb. Tieto pokyny sa môžu vypracovať pre konkrétny prípad.
Itis recommended that spot checks be made of the concentrations arising at different places and times underunfavourable operating conditions.
Zvláštnu pozornosť treba venovať povrchom, ktoré sú ťažko prístupné pre inšpekcie alebo kontroly (napr. zvýšeným povrchom), na ktorých sa môže časom nahromadiť značné množstvo prachu.
Removal of dust deposits
01_2005_2321_txt_SK.indd 24
The cleaning arrangements can be laid down as part of operational instructions for working with flammable substances.
Na odsávanie horľavých prachov sa môžu použiť len vysávače, ktoré nemajú žiadne zdroje
NB: Only vacuum cleaners containing no ignition sources may be used for flammable dusts.
Poznámka: vznietenia.
3.Technical measures for explosion protection
Hlavnými predpokladmi jej použitia sú:
Concentrations in the vicinity of plant can be monitored,for example by means of gas alarms.Major prerequisites fortheir use are as follows:
Látky, ktoré môžu byť prítomné, umiestnenie zdrojov emisií, maximálna sila zdroja a podmienky rozptyľovania musia byť dostatočne známe.
The substances likely to be present,the location of the sources,maximum source strength and dispersion conditions must be adequately known.
Výkon prístroja musí zodpovedať podmienkam použitia, najmä s ohľadom na čas odozvy, úroveň výstražnej signalizácie a citlivosť na iné plyny.
The instrument performance must be appropriate to the conditions of use,especially as regards response time,alarm level and cross-sensitivity.
Pri zlyhaní jednej funkcie plynových výstražných systémov nesmú vzniknúť žiadne nebezpečné podmienky (spoľahlivosť).
No dangerous conditions may arise on failure of individual functions of gas alarm systems (reliability).
Počet a miesta bodov merania sa musia zvoliť tak, aby sa predpokladané zmesi mohli rýchlo a spoľahlivo zistiť.
The number and location of measuring points must be so chosen that the anticipated mixtures can be detectedquickly and reliably.
V tomto bezprostrednom priestore – ktorý závisí od vyššie uvedených bodov – je potrebné vyvarovať sa zdrojov vznietenia.
It must be known what area is at risk until the protective measures triggered by the instrument become effec-tive.In this immediate area — which depends on the above points — sources of ignition must be avoided.
Prevzaté z prospektu ISSA „Výbuchy plynu“, Medzinárodná sekcia pre prevenciu pracovných rizík v chemickom priemysle, Medzinárodného združenia pre sociálne zabezpečenie (ISSA), Heidelberg, Nemecko
The protective measures triggered must prevent the occurrence of hazardous explosive atmospheres outside theimmediate area with a sufficient degree of certainty and spurious triggering may not give rise to other hazards.
Aktivované ochranné opatrenia musia zabrániť výskytu nebezpečných výbušných prostredí mimo bezprostredného priestoru s dostatočnou mierou istoty a falošné spustenie nesmie spôsobiť ďalšie nebezpečenstvo.
Gas alarms for use in hazardous places must be approved and suitably marked as safe electrical equipment pursuantto the European Directive 94/9/EC.
Plynová výstražná signalizácia použitá na nebezpečných miestach musí byť schválená a vhodne označená ako bezpečné elektrické zariadenie podľa európskej smernice 94/9/ES.
NB: Gas alarms for use as safety,controlling and regulating devices in avoiding ignition sources (for example,toswitch off a non-explosion-proof item of equipment on the occurrence of a hazardous explosive atmosphere) mustundergo individual or type checks/calibration to ensure their suitability for their intended use.The requirements ofthe European Directive 94/9/EC must be satisfied (see also 3.4 Application of process control engineering).
Poznámka: Plynová výstražná signalizácia použitá ako bezpečnostné, kontrolné a regulačné zariadenie na vylúčenie zdrojov vznietenia (napr. vypnutie súčasti zariadenia, ktorá nie je odolná voči výbuchu pri vzniku nebezpečného výbušného prostredia) musia prejsť individuálnymi alebo typovými kontrolami/kalibráciami, aby sa zabezpečila ich vhodnosť na určené použitie. Požiadavky európskej smernice 94/9/ES musia byť splnené (pozri tiež 3.4 Technika riadenia procesu).
(9)From the ISSA leaflet ‘Gas explosions’,International Section for the Prevention of Occupational Risks in the Chemical Industry,International Social Security Association (ISSA),Heidelberg,Germany.
To sa dá dosiahnuť pomocou ochranných opatrení, ktoré vylúčia alebo znížia pravdepodobnosť výskytu zdrojov vznietenia. Na stanovenie účinných opatrení je potrebné poznať rôzne typy zdrojov vznietenia a spôsob, akým fungujú.
3.Technical measures for explosion protection
Také množstvo sa nazýva nebezpečné výbušné prostredie.
3.2.1.Zoning of hazardous places
01_2005_2321_txt_SK.indd 26
Aplace in which an explosiveatmosphere consisting of a mixture with air of flammable substances inthe form of gas,vapour or mist is present continuously or for long periods or frequently.
Miesto, na ktorom výbušné prostredie tvorené zmesou horľavých látok so vzduchom vo forme plynu, pary alebo opary je prítomné trvalo alebo počas dlhého časového obdobia alebo často.
Example: Zone 0 conditions generally arise only inside containers or plant (evaporators,reaction vessels,etc.),but can also occur near vents and other openings.
Príklad: Podmienky pre zónu 0 obyčajne vznikajú len vo vnútri zásobníkov alebo prevádzky (odparovače, reakčné nádoby, atď.), no môžu vzniknúť aj v blízkosti vetracích a iných otvorov.
Aplace in which an explosive atmosphere consisting of a mixture with air of flammable substances inthe form of gas,vapour or mist is likely to occur in normal operation occasionally.
Miesto, na ktorom výbušné prostredie tvorené zmesou horľavých látok so vzduchom vo forme plynu, pár alebo oparov môže príležitostne vzniknúť v normálnych prevádzkových podmienkach.
• the immediate vicinity of zone 0;
• bezprostredné okolie zóny 0;
• the immediate vicinity of feed openings;
• bezprostredné okolie plniacich otvorov;
• the immediate area around fragile vessels or pipes made of glass,ceramics,and the like,unless the contentsaretoo small to form a hazardousexplosive atmosphere;
• bezprostredný priestor v okolí krehkých nádob alebo potrubí vyrobených zo skla, keramiky a podobných materiálov, s výnimkou prípadov, ak je obsah príliš malý na to, aby vytvoril nebezpečné výbušné prostredie;
• the immediate area around inadequately sealed glands,such as at pumps and valves;
• bezprostredný priestor v okolí prírub utesnených nezodpovedajúcim spôsobom, napr. na čerpadlách a ventiloch;
• the inside of plant such as evaporators or reaction vessels.
• vo vnútri prevádzky, ako sú odparovače alebo reakčné nádoby.
Aplace in which an explosive atmosphere consisting of a mixture with air of flammable substances inthe form of gas,vapour or mist is not likely to occur in normal operation but,if it does occur,will persist for a short period only.
Miesto, v ktorom nie je výskyt výbušného prostredia tvoreného zmesou horľavých látok so vzduchom vo forme plynu, pary alebo opary za normálnych prevádzkových podmienok pravdepodobný, no ak také prostredie vznikne, pretrvá len veľmi krátky čas.
Example: Zone 2 may include,for example,places surrounding zones 0 or 1.
• miesta okolo zón 0 alebo 1.
NB: Places where flammable substances are transported only in pipes which are durably technically leak-proofare not hazardous places.
Poznámka: Miesta, v ktorých sa horľavé látky dopravujú iba v potrubiach, ktoré sú odolné a technicky tesné, sa nepovažujú za nebezpečné miesta.
Aplace in which an explosive atmosphere in the form of a cloud of combustible dust in air is presentcontinuously,or for long periods or frequently.
Miesto, v ktorom sa výbušné prostredie vo forme oblaku zvíreného horľavého prachu vo vzduchu vyskytuje trvalo alebo v dlhom časovom období alebo často.
Example: Ingeneral,these conditions arise only inside containers,pipes,vessels,etc.,that is,usually only insideplant (mills,dryers,mixers,pipelines,silos,etc.),when explosive dust mixtures in hazardous quantities can formcontinuously,over long periods or frequently.
Príklad: Vo všeobecnosti tieto podmienky vznikajú iba vo vnútri zásobníkov, potrubí, nádob, atď., t.j. zvyčajne iba vo vnútri prevádzky (mlyny, sušičky, miesidlá, potrubné trate, silá, atď.), keď výbušné zmesi prachu v nebezpečnom množstve sa môžu tvoriť trvalo, v dlhom časovom období alebo často.
Aplace in which an explosive atmosphere in the form of a cloud of combustible dust in air is likely tooccur in normal operation occasionally.
Miesto, v ktorom sa môže výbušné prostredie vo forme oblaku zvíreného horľavého prachu vo vzduchu vytvoriť príležitostne v normálnej prevádzke.
Example: This zone can,for example,include places in the immediate vicinity of,for example,powder filling andemptying points and places where dust deposits occur and in normal operation give rise occasionally to an explo-siveconcentration of combustible dust when mixed with air.
Príklad: Táto zóna môže napríklad zahŕňať bezprostredné okolie miest napríklad na plnenie a vyprázdňovanie prachu a miesta, kde vznikajú vrstvy prachu a v normálnej prevádzke môžu niekedy spôsobiť vznik výbušnej koncentrácie horľavého prachu, keď sa zmieša so vzduchom.
Aplace in which an explosive atmosphere in the form of a cloud of combustible dust in air is not likely to occur in normal operation but,if it does occur,will persist for a short period only.
Miesto, v ktorom výskyt výbušného prostredia vo forme oblaku zvíreného horľavého prachu vo vzduchu nie je v normálnej prevádzke pravdepodobný, no ak sa vytvorí, je prítomné len veľmi krátky čas.
Layers,deposits and heaps of combustible dust must be considered,like any other source which can form a hazardousexplosive atmosphere.
• miesta v okolí prevádzky obsahujúce prach, ak prach môže unikať z netesností a tvoriť usadeniny v nebezpečnom množstve.
Page 28
Poznámka
NB: Deposited combustible dust has considerable explosion potential.Dust deposits may accumulate on all deposition surfaces in a technical room.A primary explosion may raise deposited dust into suspension and initiate achain reaction,causing many successive explosions with devastating effects.
Vrstvy, usadený prach a hŕby horľavého prachu sa musia brať do úvahy, tak ako akýkoľvek iný zdroj, ktorý môže vytvárať nebezpečné výbušné prostredie.
The size of the zones outside the tank depends on the anticipated amount of vapour release.This depends on theproperties of the liquid,the size of the aperture and the frequency of filling and emptying,as well as the average changein the liquid level.The size of the hazardous places largely depends on the availability of natural ventilation.
“Normálna prevádzka” znamená stav, keď sa zariadenia používajú v rámci svojich konštrukčných parametrov.
3.2.1.2.Example of zoning for hazardous places resulting from flammable dusts
Poznámka: Usadený horľavý prach má značný výbušný potenciál.
Figure 3.5 shows a mill with a (manually charged) feed hopper,product discharge and filter.A dust forming,flammableproduct is loaded by hand from a drum into the hopper.
3.2.1.1 Príklad zaradenia nebezpečných miest do zón na základe horľavých plynov
3.Technical measures for explosion protection
Obrázok 3.4: Príklad zaradenia do zón v prípade nádrže s horľavou kvapalinou
The extent of protective measures depends on the likelihood that hazardous explosive atmospheres will arise (zoning) and should therefore be determined in accordance with Table 3.1 below.
Výpary môžu príležitostne unikať z armatúry na vyrovnávanie tlaku a môžu vytvárať výbušné zmesi. Priestor okolo tohto otvoru sa preto zaraďuje do zóny 1.
Table 3.1.Extent of protective measures in the various zones
Veľkosť zón v okolí nádrže závisí od predpokladaného množstva úniku výparov.
Ignition sources(*) to be reliably avoided:
Obrázok 3.5 zobrazuje mlyn (ručne plnený) s plniacim zásobníkom, vysypávaním produktu a filtrom.
• in normal operation (no malfunction)
Obrázok 3.5: Príklad zaradenia do zón na základe horľavého prachu
• in foreseeable cases of malfunction and
01_2005_2321_txt_SK.indd 29
• in foreseeable cases of malfunction
V okolí zásobníka sa usadzuje prach.
• in normal operation (no malfunction)
V normálnej prevádzke je v mlyne oblak prachu.
(*)In zones 20,21 and 22,the possibility of deposited dust ignition must also be taken into account.
Tento priestor sa zaraďuje do zóny 22. Veľkosť zón 21 a 22 závisí od toho, akú má použitý produkt tendenciu k prašnosti.
Standard EN 1127-1 distinguishes 13 types of ignition source:
Tabuľka 3.1: Rozsah ochranných opatrení v rôznych zónach
• mechanically generated sparks;
• v normálnej prevádzke (žiadna porucha)
• electrical apparatus;
• v očakávaných prípadoch poruchy a
• stray electrical currents,cathodic corrosion protection;
• v prípade výnimočných porúch
3.Technical measures for explosion protection
• v očakávaných prípadoch poruchy
• electromagnetic fields in the frequency range from 9 kHz to 300 GHz; electromagnetic radiation in the frequency range from 300 GHz to 3 x 106
*) V zónach 20, 21 a 22 sa musí zohľadniť možnosť vznietenia usadeného prachu.
GHz or wavelength range from
3.2.3 Typy zdrojov vznietenia
1000µm to 0.1 µm (optical spectrum);
Norma EN 1127-1 rozlišuje trinásť typov zdrojov vznietenia:
• ionising radiation;
• horúce povrchy
• chemical reactions.
• elektrické zariadenia
3.2.3.2.Flames and hot gases
01_2005_2321_txt_SK.indd 30
3.Technical measures for explosion protection
6 GHz alebo vlnové dĺžky v rozsahu
3.2.3.3.Mechanically generated sparks
• ionizujúce žiarenie
Ingress of foreign materials,for example,stones or tramp metals,into equipment or items of plant must be considered as a cause of sparking.
• adiabatická kompresia, rázové vlny, toky plynov
NB: Friction,impact and abrasion processes involving rust and light metals (such as aluminium and magnesium) andtheir alloys may initiate an aluminothermic (thermite) reaction which can give rise to particularly incendive sparking.
Nasledujúce časti sa zaoberajú len zdrojmi vznietenia, ktoré sú v prevádzkovej praxi obzvlášť dôležité. Ďalšie podrobnosti o rôznych typoch zdrojov vznietenia a ich hodnotenie je možné nájsť v EN 1127-1.
Incendivefrictional and impact sparking can be limited by choosing suitable material combinations (for example,infans).The combination of light metal and steel (except stainless steel) must always be avoided at places where fric-tion,impact or abrasion can occur in equipment which in normal operation has moving parts.
Výbušné prostredia sa môžu vznietiť stykom s horúcimi povrchmi, ak teplota povrchu dosiahne teplotu vznietenia daného prostredia.
improving heat dissipation,for example,by dividing the substances into smaller portions or providing separating spaces between stored quantities;
Vnikanie cudzích telies, napríklad kameňov alebo kusov kovu, do zariadenia alebo do časti prevádzky sa musí považovať za zdroj iskrenia.
storage at lowered ambient temperatures;
3.2.3.4 Chemické reakcie
keeping residence times shorter than the time required for dust fires to be initiated.
Takéto samozahriatie je možné, ak rýchlosť tvorenia tepla prekročí rýchlosť tepelných strát do okolia.
3.2.3.5.Electrical apparatus
3.2.3.5 Elektrické zariadenia
Even at low voltages,electrical sparking and hot surfaces may occur as sources of ignition in electrical apparatus (e.g.on making and breaking circuits and as a result of stray electric currents).
Elektrické iskry a horúce povrchy môžu vznikať dokonca i pri nízkom napätí a vytvárať zdroj vznietenia v elektrických zariadeniach (napr. pri spínaní a vypínaní obvodov a ako dôsledok rozptylových elektrických prúdov).
Separation processes involving at least one material with a specific electrical resistance of over 109Ωmor objectswith a surface resistance of over 109Ωmay under certain conditions give rise to incendive discharges of static elec- tricity.Figure 3.6 shows various ways in which electrostatic charges may result from charge separation.The followingforms of discharge may occur under normal operating conditions:
Procesy oddeľovania, pri ktorých má najmenej jeden materiál špecický elektrický odpor vyšší ako 109 m alebo predmety s povrchovým odporom vyšším ako 109 môžu za určitých podmienok spôsobiť vznik zápalných výbo- jov statickej elektriny.
• spark discharges,which may arise from charge accumulation on unearthed conductive parts;
Obrázok 3.1 zobrazuje rôzne spôsoby, pri ktorých môžu pri oddeľovaní nábojov vzniknúť elektrostatické náboje.
• brush discharges,which may arise on charged parts made of non-conductive materials,which include most plastics;
V normálnych prevádzkových podmienkach môžu vznikať tieto formy výbojov: