natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The cultural dimension of Europe should be a key priority of the EESC’s work.
Kultúrna dimenzia Európy by mala byť pre EHSV najdôležitejšou prioritou.
Europe’s citizens will not be made into Europeans by rational arguments. They must also be motivated emotionally: they must want to make an active contribution to this process and be able to feel the personal ben-efi t.
Európski občania sa nezmenia na Európanov rozumnými argumentmi – musia byť motivovaní aj citovo: musia chcieť aktívne prispieť do tohto procesu a byť schopní pociťovať osobný osoh.
Participating in culture in every form creates social realities, and in this way also plays an essential role in social cohesion.
Účasť na kultúrnych podujatiach každého druhu vytvára sociálne reality – a takýmto spôsobom aj hrá podstatnú úlohu v sociálnej súdržnosti.
Culture, understood as a belief in shared values and beliefs, is therefore a suitable leitmotif for the EESC’s manifold activities.
Kultúra, chápaná ako viera v spoločné hodnoty a názory, je preto vhodný „leitmotív“ pre množstvo aktivít EHSV.
Sustainability is an important part of the Lisbon strategy, but the principle of sustainability goes far beyond this.
Trvalá udržateľnosť je dôležitá súčasť Lisabonskej stratégie, ale princíp trvalej udržateľnosti ide ďalej.
Its objective is to preserve the resources in the world today for future generations.
Jeho cieľom je zachovať súčasné zdroje vo svete pre budúce generácie.
It is therefore an inter-generational pact, committed to fairness between generations.
Preto ide o dohodu medzi generáciami, spoliehajúcu na čestnosť jednotlivých generácií.
At the same time, the sustainability principle is a solidarity pact between the peoples and cultures of our planet.
Princíp trvalej udržateľnosti jezároveň aj solidárnou dohodou medzi národmi a kultúrami našej planéty.
The EESC has demonstrated its expertise in this area in the work of all its specialist sections.
EHSV demonštroval svojuexpertízu v tejto oblasti v práci všetkých svojich odborných sekcií.
Bringing Europeans together: culture plays a crucial role in forming a European identity.
Trvalá udržateľnosť: dohoda medzi generáciami a rozličnými regiónmi sveta.
Relations with other institutions and partners
Vzťahy s ostatnými inštitúciami a partnermi
In order fully to live up to the challenges posed to the Committee, the EESC has to keep close working relationships with its partners.
Ak chce výbor plne fungovať podľa stanovených úloh, musí udržiavať blízke vzťahy so svojimi partnermi.
But the EESC also has close ties to the world outside the EU institutions.
Ale EHSV musí rovnako udržiavať tesné kontakty aj so svetom mimo inštitúcií EÚ.
The Committee cooperates closely with the network of national economic and social councils, for example in its efforts concerning the Lisbon strategy and the ‘Communicating Europe’ initiative.
Výbor úzko spolupracuje so sieťou národných hospodárskych a sociálnych rád, napríklad vo svojom úsilí ohľadom Lisabonskej stratégie a iniciatívy Informovanie o Európe.
The EESC has also begun to step up contacts with the European social partners.
EHSV začal stupňovať aj kontakty s európskymi sociálnymi partnermi.
The scope for cooperation exists, although a clear distinction has to be made between social and civil dialogue.
Priestor pre spoluprácu existuje, hoci je nevyhnutné zreteľne rozlíšiť sociálny dialóg od občianskeho dialógu.
The EESC pursues a close dialogue with the key players in the European institutions.
EHSV vedie blízky dialóg s hlavnými subjektami v európskych inštitúciách.
The Committee has to take a proactive role by issuing exploratory opinions and becoming involved at an early stage in the work of the institutions.
Výbor musí zohrať proaktívnu úlohu tým, že vydá prieskumné stanoviská a zapojí sa do práce inštitúcií už v ranej fáze.
Work is proceeding apace on a new cooperation agreement with the European Commission which will further deepen working relations and strengthen interinstitutional contacts.
Rýchle napredujú práce na novej dohode o spolupráci s Európskou komisiou. Táto dohoda ďalej prehĺbi pracovné vzťahy a posilní kontakty medzi inštitúciami.
Regular talks will be held with the chairs in the political groups and other key players of the European Parliament.
Budú sa uskutočňovať pravidelné rozhovory s predsedami politických skupín a inými hlavnými aktérmi Európskeho parlamentu.
The EESC will work pragmatically on individual issues with the Council.
EHSV bude pragmaticky spolupracovať s Radou na jednotlivých záležitostiach.
For instance, the regular contacts with the various Council Presidencies are clearly bearing fruit, as witnessed by the growing number of referrals for exploratory opinions the Committee has been asked to deliver.
Napríklad pravidelné kontakty s rôznymi predsedníctvami Rady už evidentne prinášajú ovocie, o čom svedčí rastúci počet odkazov na prieskumné stanoviská, o dodanie ktorých bol výbor požiadaný.
In many key areas, civil society is represented at Community level by highly skilled organisations and networks.
V mnohých dôležitých oblastiach je občianska spoločnosť reprezentovaná na úrovni Spoločenstva vysoko profesionálnymi organizáciami a sieťami.
Many of these organisations have a wealth of political experience and considerable expertise.
Mnohé z týchto organizácií majú bohaté politické skúsenosti a značnú expertízu.
Some also have excellent contacts to the bodies taking the political decisions.
Niektoré majú aj vynikajúce kontakty s orgánmi, ktoré vynášajú politické rozhodnutia.
Here too, it is vital to find pragmatic ways of working together.
V tomto smere je tiež nevyhnutné nájsť pragmatické spôsoby spolupráce.
A close dialogue with the other institutions: Anne-Marie Sigmund and Commission President José Manuel Barroso at his first visit to the EESC in February 2005.
Blízky dialóg s inými inštitúciami: Anne-Marie Sigmund a predseda komisie José Manuel Barroso na svojej prvej návšteve EHSV vo februári 2005.
Delivering civil society’s message to the Presidency of the European Union: European Council President Jean-Claude Juncker with Anne-Marie Sigmund and other participants at one of the Committee’s key conferences on the Lisbon strategy in January 2005.
Doručovanie posolstva občianskej spoločnosti predsedníctvu Európskej únie: Predseda Európskej rady Jean-Claude Juncker s Anne-Marie Sigmund a inými účastníkmi na dôležitej konferencii výboru o Lisabonskej stratégii v januári roku 2005.
The political role of the horizontal decision-mak-ing bodies needs to be more visible.
Musí byť viditeľnejšia politická úloha horizontálnych rozhodovacích orgánov.
The plenary, as the broadest platform and supreme body of the Committee, should be tuned in to a greater extent to current discussions in the other institutions or even be in a position to influence these.
Plenárne zasadnutie, ako najširšia platforma a vrcholný orgán výboru, by sa malo viac zamerať na súčasné diskusie v iných inštitúciách, alebo dokonca sa pokúsiť ich ajovplyvniť.
The Committee has been subject to some profound changes.
Výbor bol podrobený niekoľkým dôkladným zmenám.
Moving to a new building and the effects of enlargement have had an impact at various levels.
Sťahovanie do novej budovy a rozšírenie EÚ mali veľký účinok na rôznych úrovniach.
Some improvements to internal working methods are required.
Vyžadujú sa niektoré zlepšenia vnútorných pracovných metód.
The increase in the Committee’s membership to 317 is not only a quantitative but also a qualitative jump, imposing a need for greater self-discipline.
Zvýšenie počtu členov výboru na 317 nie je iba kvantitatívny, ale aj kvalitatívny skok, ktorý si vyžaduje väčšiu sebadisciplínu.
Another area where the Committee could add value to the legislative processes of the EU is in the assessment of the impact of Commission proposals and the monitoring of the implementation of legal acts.
Ďalšia oblasť, v ktorej by výbor mohol zaznamenať prínos pre legislatívny proces EÚ, je zhodnotenie vplyvu návrhov Komisie a monitorovanie zavádzania právnych úkonov.
The Committee’s members are particularly well placed to do this, as they have hands-on experience with the concrete implementation of EU law in their daily work.
Členovia výboru majú v tomto obzvlášť dobrú pozíciu, pretože majú konkrétne skúsenosti s konkrétnym zavádzaním právnych predpisov EÚ vo svojej každodennej práci.
The new EESC building at the heart of the European quarter in Brussels.
Nová budova EHSV v srdci európskej štvrte v Bruseli.
The Committee has set up rules to improve working methods and laid down specific criteria for own-initiative opinions.
Výbor zaviedol predpisy na zlepšenie pracovných metód a stanovil špecifické kritériá pre stanoviská z vlastnej iniciatívy.
These rules have to be rigorously applied; for example, concerning the maximum length of opinions.
Tieto predpisy musia byť striktne uplatňované, napríklad čo sa týka maximálnej dĺžky stanovísk.
Enlarging the Union also posed a challenge to the Committee’s working structures.
Rozširovanie Únie nastolilo úlohu pre pracovné štruktúry výboru.
Greater selectivity in the Committee’s work is crucial.
Rozhodujúca je väčšia selektívnosť v práci výboru.
The EESC should focus more on its priority areas.
EHSV by sa mal viac sústrediť na svoje prioritné oblasti.
A narrower range of subjects will not, however, mean less work, as this will make it possible to work more intensively on the remaining priority areas.
Užší rozsah tém však nebude znamenať menej práce, pretože bude možné pracovať intenzívnejšie na prioritných témach.
Assembling the building blocks that make up Europe’s future mittee to use our building for, for example, thematic evenings organised by individual Member States, as well as concerts, exhibitions and the like.
Stavebné kamene budúcnosti Európy použitie budovy napríklad na tematické večery organizované jednotlivými členskými štátmi, ako aj na koncerty, výstavy a podobne.
All these points, our priorities, outside relations and internal working methods, are interrelated: the EESC will achieve a higher profile and more influence if it is both efficient and representative and, above all, if it deals with topics which directly concern and preoccupy organised civil society in Europe.
Všetky tieto body, naše priority, vonkajšie vzťahy a vnútorné pracovné metódy sú vzájomne prepojené: EHSV dosiahne vyšší profil a väčší vplyv, ak bude účinnejší a reprezentatívnejší, ale predovšetkým vtedy, keď sa bude zaoberať témami, ktoré sa priamo týkajú a pútajú pozornosť organizovanej občianskej spoločnosti v Európe.
The priorities listed are capable of achieving this aim, for they focus on the future.
Uvedené priority sú zamerané na budúcnosť, preto je možné ich prostredníctvom tento cieľ dosiahnuť.
As the Austrian author and unwilling citizen of the world Joseph Roth once said: ‘There is still — even today — a longing, a homesickness for European solidarity, for solidarity with European culture.’
Ako povedal Joseph Roth, rakúsky spisovateľ, ktorý bol svetoobčanom proti svojej vôli: „Ešte stále – dokonca aj dnes – existuje túžba, clivota po európskej solidarite, po solidarite s európskou kultúrou.“
All of the Committee’s priorities, whether they have been fixed externally or by the Committee itself, have one thing in common: they focus on the future and will shape the life of Europe’s citizens.
Všetky priority výboru, či už boli dojednané externe alebo samotným výborom, majú jednu vec spoločnú: zameriavajú sa na budúcnosť a budú formovať život európskych občanov.
The vast debate on this future is only just beginning.
Široká diskusia o tejto budúcnosti sa ešte len začala v súvislosti s ústavnou zmluvou.
All of these topics are to be seen in relation to the shared values which are the building blocks creating a European identity.
Všetky tieto témy je potrebné vidieť vo vzťahu k spoločným hodnotám, ktoré sú stavebnými blokmi vytvárajúcimi európsku identitu.
Europe’s future.
Európska budúcnosť
This quotation from 1934 had a — at the time fully justified — pessimistic undertone.
Tento citát z roku 1934 mal – svojho času plne oprávnený – pesimistický podtón.
Seventy years later the remark is still valid but, looking at the achievements thus far in unifying Europe, it can confidently be endowed with an optimistic undertone, for this longing for European solidarity has brought us a long way.
Jeho poznámka platí aj o sedemdesiat rokov neskôr, ale ak hľadíme na doteraz dosiahnuté úspechy pri zjednocovaní Európy, môžeme dať tomuto citátu pokojne optimistický podtón, lebo túžba po európskej solidarite nás zaviedla o hodný kus cesty ďalej.
And with its work the EESC can and will make a decisive contribution to the next steps to be taken.
A EHSV svojou prácou dokáže prispieť, a aj prispeje k ďalším krokom, ktoré je potrebné uskutočniť.
From one President to the other: Roger Briesch hands over the EESC Presidency to Anne-Marie Sigmund in October 2004.
Od jedného predsedu k druhému: pán Roger Briesch odovzdáva v októbri roku 2004 predsedníctvo pani Anne-Marie Sigmund.
The EESC biennial conference, which is traditionally held to discuss a topic with implications for the future, will therefore be given the overarching title ‘European values — European society — European identity’.
Na konferencii EHSV, organizovanej raz za dva roky, sa už tradične diskutuje o témach, ktoré majú dosah do budúcnosti. Najbližšia konferencia sa bude nazývať „Európske hodnoty – európska spoločnosť – európska identita“.
The aim is to take full stock of the debate on Europe’s future.
Cieľom je dôkladne prediskutovať budúcnosť Európy.
In preparation for this conference the EESC will organise a colloquium on each of the aforementioned priorities — in conjunction with outside partners from, inter alia, the academic world.
V príprave na túto konferenciu EHSV zorganizuje kolokvium o každej z vyššie spomenutých priorít – v spojení s externými partnermi, okrem iného aj z akademického sveta.
The conclusions will be set out in a series of documents, which will serve as reference material for the final conference and the debate on Europe’s future.
Závery budú spracované v rade dokumentov, a tie poslúžia ako referenčný materiál pre konečnú konferenciu a diskusiu o budúcnosti Európy.
The Committee will also award a ‘civil society prize’ for special achievements in aid of civil society.
Výbor udelí aj „cenu občianskej spoločnosti“ mimoriadne úspešným projektom na pomoc občianskej spoločnosti.
Last but not least, the new EESC building provides the ideal setting to act as a European cultural forum.
V neposlednom rade je treba spomenúť, že nová budova EHSV poskytuje ideálne prostredie pre fungovanie EHSV ako európskeho kultúrneho fóra.
More initiatives should be taken within the Com-
V rámci výboru by sa malo prijímať viac iniciatív na
A new President: Anne-Marie Sigmund at the moment of her election (October 2004).
Nová predsedníčka Anne-Marie Sigmund počúva výsledok hlasovania.
Appointed Secretary-General of the Austrian Federal Committee of Liberal Professions in 1979, she served in this function until 2001 and was then appointed to her current position, in charge of European Affairs. airs.
Roku 1979 bola menovaná za generálnu tajomníčku Rakúskeho federálneho výboru slobodných povolaní. V tejto funkcii zotrvala do roku 2001 a potom bola menovaná do svojej súčasnej funkcie povereníčky pre európske záležitosti.
After a legal training internship in court she practised law in several law firms from 1964 to 1970, specialising in civil law cases.
Po internej právnickej praxi na súde pracovala v rokoch 1964 – 1970 v niekoľkých právnych firmách, kde sa špecializovala na prípady občianskeho práva.
Legal and sociological monographs published during this time included ‘Women in the Austrian judicial system’ (1965).
„Ženy v rakúskom súdnom systéme“ (1965).
During the preparatory phase of the Austrian accession to the European Union, she was a consultant to the Austrian government in the framework of the Interministerial Working Group for European Integration.
Počas prípravnej fázy pred pristúpením Rakúska do Európskej únie bola konzultantkou rakúskej vlády v rámci pracovnej skupiny na úrovni ministrov pre európsku integráciu.
Following publication of her monograph ‘The role and responsibility of the Austrian liberal professions in the EU enlargement process’ (1992), she was also particularly active in the official information campaigns preparing the public referendum on accession.
Po publikovaní svojej monografie „Úloha a zodpovednosť rakúskych slobodných profesií v procese rozširovania EÚ“ (1992) bola obzvlášť aktívna v oficiálnych informačných kampaniach, ktoré pripravovali verejné referendum ohľadom pristúpenia Rakúska k EÚ.
Anne-Marie Sigmund was one of the first Austrian members appointed to the European Economic and Social Committee after the Austrian EU accession in 1995.
Po pristúpení Rakúska k EÚ v roku 1995 sa Anne-Marie Sigmund stala jedným z prvých členov menovaných do Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru.
Changing from the legal profession to the business world, she was appointed as director of an advertising and public relations firm in 1970.
Oblasť práva zamenila za podnikateľskú sféru. V roku 1970 bola menovaná za riaditeľku reklamnej agentúry a agentúry pre styk s verejnosťou.
In 1974, she set up her own public relations and communications agency, which she directed until 1991.
V roku 1974 založila vlastnú agentúru pre styk s verejnosťou a komunikácie, ktorej riaditeľkou bola do roku 1991.
During that period, she was responsible for a highly acclaimed and long-running series of TV publicity spots for a shoe company.
Počas toho obdobia bola zodpovedá za dlhodobo vysielané a s nadšením prijímané televízne reklamné spoty pre spoločnosť vyrábajúcu obuv.
This series, featuring renowned modern artists, was awarded the Austrian Federal Prize for Best Publicity in 1975.
Tento seriál, v ktorom vystupovali renomovaní súčasní umelci, dostal roku 1975 Rakúsku federálnu cenu za najlepšiu reklamu.
She held the office of President of Group III (Various Interests) of the EESC from 1998 to 2004. She was elected President of the European Economic and Social Committee on 27 October 2004.
Od roku 1998 do roku 2004 vykonávala funkciu predsedníčky skupiny III a 27. októbra 2004 bola zvolená za predsedníčku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru.
This period of her professional life was also marked by several PR-related publications, notably ‘Art in publicity’ (1971) and ‘Ethics in publicity’ (1979).
Toto obdobie jej profesionálneho života sa vyznačovalo aj niekoľkými publikáciami súvisiacimi so stykom s verejnosťou, najmä „Umenie v reklame“ (1971) a „Etika v reklame“ (1979).
From 1970 to 1982, she served as a member of the board of the Austrian Council for Ethics in Publicity.
Od roku 1970 do roku 1982 pracovala ako členka výboru Rakúskej rady pre reklamnú etiku.
She is married to a (retired) Austrian TV journalist specialised in cultural affairs. airs.
Je vydatá za rakúskeho televízneho žurnalistu na dôchodku, ktorý sa špecializuje na kultúrnu publicistiku.
At the same time, she became increasingly involved in activities for representative bodies of the liberal professions, raising her interest in questions of general policy regarding this sector.
V tom istom čase sa čoraz viac venovala aktivitám pre zastupujúce orgány slobodných povolaní, zvyšovala svoj záujem o otázky všeobecnej politiky týkajúce sa tohto sektora.
This resulted in a series of publications such as ‘Privatisation and liberal professions’ (1980), ‘What liberty for liberal professions?’ (1983) and ‘Liberal professions in the area of tension between citizen and State’ (1985).
Toto vyústilo do niekoľkých publikácií, ako napr. „Privatizácia a slobodné povolania“ (1980), „Akú slobodu pre slobodné povolania?“ (1983) a „Slobodné povolania v oblasti napätia medzi občanom a štátom“ (1985).
Her hobbies are music and nature.
Jej záľuby sú hudba a príroda.
From her apartment in an outer district of Vienna, she has a direct view over the vineyards where she goes for long walks with her dog.
Zo svojho bytu na predmestí Viedne má priamy výhľad na vinice, kam chodí na dlhé prechádzky so svojím psom.
The renewed Lisbon Agenda and Competitiveness . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Revidovaný lisabonský program a konkurencieschopnosť . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
7Sustainable Development . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
7Trvalo udržateľný rozvoj . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
8Climate change, Energy policy and Environmental protection . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9European social model . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9
8Klimatické zmeny, energetická politika a ochrana životného prostredia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
External Relations. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
Vonkajšie vzťahy. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
IAESCSI (International Association of Economic and Social Councilsand Similar Institutions) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
Medzinárodná asociácia hospodárskych a sociálnych rád a podobných inštitúcií (IAESCSI) . . . . . .
Euromed countries . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10Enlargement . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
10Krajiny Európsko-stredomorského partnerstva . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11• Western Balkans and Croatia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11• Západný Balkán a Chorvátsko . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11• Turkey . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11• Turecko . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11Bilateral relations . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11• EU-India . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11Dvojstranné vzťahy . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11• EU-China . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11
11• EÚ–Čína . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11
THE ROLE OF THE EESC IN THE EUROPEAN UNION. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13
ÚLOHA EHSV V EURÓPSKEJ ÚNII. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13
Anniversary of the European Union. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .13
Zmluva o ústave pre Európu, reforma inštitúcií a oslavy 50. výročia EÚ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13
Upgrading the profile of the EESC among the EU institutions. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13
Zlepšenie profilu EHSV v inštitúciách EÚ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13