natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A dynamic Europe that leads the world in science and technology?
Dynamickú Európu, ktorá je svetovým lídrom vo vede a technike?
A productive Europe where everyone has a job?
Produktívnu Európu, v ktorej má každý prácu?
A caring Europe where the sick, the elderly and the handicapped are looked after?
Starostlivú Európu, v ktorej je postarané o chorých, starých a osoby s postihnutím?
A just Europe where there is no discrimination and everyone has equal access to jobs and education?
Spravodlivú Európu, kde neexistuje diskriminácia a každý má rovnaký prístup k práci a vzdelaniu?
A clean, green Europe that cares for its own environment and helps meet the global challenges too?
Čistú, zelenú Európu, ktorá sa stará o svoje životné prostredie a taktiež pomáha riešiť celosvetové výzvy?
A Europe of values that we share and care for?
Európu hodnôt, ktoré zdieľame a na ktorých nám záleží?
I want all of those things and, moreover, I believe they are within our grasp.
Ja chcem všetky tieto veci, a navyše som presvedčená, že ich máme na dosah.
Extract from a speech delivered by Commissioner Danuta Hübner Warsaw, 17 October 2006
Úryvok z prejavu komisárky Danuty Hübnerovej Varšava, 17. októbra 2006
I would like to take this opportunity to welcome you to the European Parliament and provide you with information on in-house resources in terms of expert advice.
Vážená pani poslankyňa, vážený pán poslanec, chcel by som vás pri tejto príležitosti privítať v Európskom parlamente a poskytnúť vám informácie o interných zdrojoch, pokiaľ ide o odborné poradenstvo.
Effective parliamentary work relies on specialised, objective, high-quality and up-to-date information.
Účinná parlamentná práca sa opiera o odborné, objektívne, kvalitné a aktuálne informácie.
To this end, five units responsible for research, known as ‘Policy Departments’ were created.
Na tento účel bolo vytvorených päť oddelení zodpovedných za výskum, známych ako tematické oddelenia.
Their activities cover all areas of competence of the European Parliament.
Ich aktivity pokrývajú všetky oblasti právomocí Európskeho parlamentu.
They produce high quality independent research, which is either carried out in-house or by external experts.
Vedú kvalitné nezávislé výskumy, ktoré sa vykonávajú buď interne, alebo ich vykonávajú externí odborníci.
Policy Department B: Structural and Cohesion Policies is specifically in charge of five policy areas: agriculture and rural development, culture and education, fisheries, regional development and transport and tourism.
Tematické oddelenie B: Štrukturálna a kohézna politika má konkrétne na starosti päť oblastí politiky: poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, kultúru a vzdelávanie, rybné hospodárstvo, regionálny rozvoj a dopravu a cestovný ruch.
It delivers a wide variety of tools, ranging from in-depth analyses of complex legislative issues to short background notes and even to workshops, where experts are invited to make live presentations.
Zabezpečuje širokú škálu nástrojov od hĺbkových analýz zložitých legislatívnych otázok po krátke podkladové správy a dokonca semináre, na ktoré sú pozývaní odborníci, ktorí pripravujú živé prezentácie.
These tools aim to support the work of parliamentary bodies, for instance by contributing directly to the legislative work of a specific committee or serving as background information for delegation visits by Members.
Tieto nástroje sú zamerané na podporu práce parlamentných orgánov napríklad tým, že priamo prispievajú k legislatívnej práci konkrétneho výboru alebo slúžia ako podkladové informácie pre návštevy delegácií poslancov.
Apart from a few confidential documents, all texts produced by Policy Department B: Structural and Cohesion Policies are published on Parliament’s website for the benefit of all Members and the wider public.
Okrem niekoľkých dôverných dokumentov sa všetky texty, ktoré Tematické oddelenie B: Štrukturálna a kohézna politika vytvorí, zverejňujú na internetovej stránke Parlamentu v prospech všetkých poslancov a širšej verejnosti.
In this publication you will find brief information on major policy developments in the area of regional development during the last term.
V tejto publikácii nájdete stručné informácie o hlavných trendoch vývoja politiky v oblasti regionálneho rozvoja počas posledného volebného obdobia.
We also discuss the challenges that regional policy will face in the near future.
Taktiež sa zaoberáme výzvami, ktorým bude regionálna politika čeliť v blízkej budúcnosti.
Finally, we provide an introduction to the options that are available to you in terms of in-house and external expertise.
Napokon poskytneme základné informácie o možnostiach, ktoré máte k dispozícii, pokiaľ ide o interné a externé odborné znalosti.
I wish you a pleasant reading!
Prajem vám príjemné čítanie!
Directorate B: Structural and Cohesion Policies Directorate General for Internal Policies of the Union
Riaditeľsvo B: structurálna politika a politika súdrznosti
BACKGROUND conomic and social cohesion, as defined by the European Communities Treaty (articles 158 to 162) is needed for the Community’s ‘overall harmonious development’ and requires a reduction of the‘disparities between the levels of development of the various
VÝCHODISKÁ ospodárska a sociálna súdržnosť, ako ju vymedzuje Zmluva o Európskych spoločenstvách (články 158 až 162), je potrebná na „celkový harmonický rozvoj” Spoločenstva a vyžaduje si znižovanie „rozdielov medzi úrovňami rozvoja v jednotlivých regiónoch”,
E regions’, i.e. the‘backwardness of the least favoured regions’, which include rural areas.Today the European Union (EU) comprises 27 Member States which form a community and internal market of 493 million citizens.
H t. j. „zaostalosti v najviac znevýhodnených regiónoch”, vrátane vidieckych oblastí.V súčasnosti patrí do Európskej únie (EÚ) 27 členských štátov, ktoré tvoria spoločenstvo a vnútorný trh so 493 miliónmi občanov.
At the same time, however, the economic and social disparities among these countries and their 271 regions remain great.
Zároveň však pretrvávajú veľké hospodárske a sociálne rozdiely medzi týmito krajinami a ich 271 regiónmi.
Although the origins of Community policies addressing regional imbalances can be traced back to the Treaty of Rome, it was not until 1975 that the European Regional Development Fund (ERDF) was created.
Hoci počiatky politiky Spoločenstva, ktorá sa venuje regionálnym nerovnostiam, môžeme sledovať už od Rímskej zmluvy, Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR) bol vytvorený až v roku 1975.
In its early years, operations remained purely national, financing predetermined projects in the Member States with little European or sub-national influence.
Počas prvých rokov bola jeho činnosť čisto vnútroštátna a financoval vopred určené projekty v členských štátoch s malým európskym vplyvom alebo s vplyvom na nižšej ako štátnej úrovni.
An annual system of selecting and refinancing existing projects was applied in a similar way by other Community funds with territorial impact such as the European Social Fund (ESF) and the European Agriculture Guidance and Guarantee Fund (EAGGF).
Ročný systém výberu a financovania existujúcich projektov uplatňovali podobným spôsobom ďalšie fondy Spoločenstva s územným vplyvom, ako napríklad Európsky sociálny fond (ESF) a Európsky poľnohospodársky usmerňovací a záručný fond (EPUZF).
General Legislative Framework for Regional Policy
Všeobecný legislatívny rámec pre regionálnu politiku
• Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999.
• Nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999.
• Regulation (EC) No 1080/2006 of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the European Regional Development Fund and repealing Regulation (EC) No 1783/1999.
• Nariadenie (ES) č. 1080/2006 Európskeho parlamentu a Rady z 5. júla 2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1783/1999.
• Regulation (EC) No 1081/2006 of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the European Social Fund and repealing Regulation (EC) No 1784/1999.
• Nariadenie (ES) č. 1081/2006 Európskeho parlamentu a Rady z 5. júla 2006 o Európskom sociálnom fonde, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1784/1999.
• Regulation (EC) No 1082/2006 of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on a European grouping of territorial cooperation.
• Nariadenie (ES) č. 1082/2006 Európskeho parlamentu a Rady z 5. júla 2006 o Európskom zoskupení územnej spolupráce.
Source: Author’s data processing
Zdroj: autorovo spracovanie údajov
STRUCTURAL FUNDS 2007-2013:
Mapa 1: Štrukturálne fondy 2007 – 2013
Competitiveness and Employment Regions
Regionálna konkurenciesschopnosť a zamestnanosť
Source: European Commission, Directorate General for Regional Policy
Zdroj: Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre regionálnu politiku.
EU budget (in EUR billion at 2004 prices)
Rozpočet EÚ (v miliardách EUR pri cenách z roku 2004)
Structural Funds budget (in EUR billion at 2004 prices)
Rozpočet štrukturálnych fondov (v miliardách EUR pri cenách z roku 2004)
Structural Funds budget compared with the EU budget (%)
Rozpočet štrukturálnych fondov v porovnaní s rozpočtom EÚ (%)
Hence, at the beginning of the 1980s the efficiency of Community instruments became an issue and their integration was sought for in a number of pilot programmes.
Od začiatku 80. rokov 20. storočia sa teda Spoločenstvo zaoberalo efektívnosťou svojich nástrojov a snažilo sa o ich integráciu v množstve pilotných programov.
In 1986 key events brought with them the impetus for a more genuine European Cohesion Policy, most notably the Single European Act, the accession of Greece, Spain and Portugal and the adoption of the single market programme.
V roku 1986 priniesli kľúčové udalosti, predovšetkým Jednotný európsky akt, vstup Grécka, Španielska a Portugalska a prijatie programu jednotného trhu, podnet na výraznejšiu európsku kohéznu politiku.
In March 1988, the European Council in Brussels decided to allocate ECU 64 billion to the Structural Funds which represented a doubling of annual resources over the period 1989-1993.
V marci 1988 Európska rada v Bruseli rozhodla o pridelení 64 miliárd ECU štrukturálnym fondom, čo znamenalo zdvojnásobenie ročných prostriedkov počas obdobia rokov 1989 – 1993.
On 24 June 1988, the Council adopted the first regulation integrating the Structural Funds under the umbrella of Cohesion Policy.
24. júna 1988 prijala Rada prvé nariadenie, ktorým sa štrukturálne fondy integrovali do rámca kohéznej politiky.
This landmark reform introduced key principles such as focusing on the poorest and most backward regions, multi-annual programming, strategic orientation of investments and the involvement of regional and local partners.
Táto významná reforma zaviedla hlavné zásady, ako sú zameranie sa na najchudobnejšie a najzaostalejšie regióny, viacročné plánovanie, strategická orientácia investícií a zapojenie regionálnych a miestnych partnerov.
Agreed in Maastricht on 7 February 1992, the Treaty on the European Union and the revisedTreaty on the European Communities (TEC) entered into force on 1 November 1993.
1. novembra 1993 nadobudla platnosť Zmluva o Európskej únii a prepracovaná Zmluva o Európskych spoločenstvách (Zmluva o ES), ktoré boli dohodnuté 7. februára 1992 v Maastrichte.
In respect to Cohesion and Regional Policy, the TEC established a new instrument, the Cohesion Fund, and a new institution, the Committee of the Regions, as well as the introduction of the subsidiarity principle.
Pokiaľ ide o kohéznu a regionálnu politiku, Zmluvou o ES sa vytvoril nový nástroj, Kohézny fond, a nová inštitúcia, Výbor regiónov, a zaviedla sa zásada subsidiarity.
– concentration, programming, additionality and partnership – and kept the five existing objectives more or less unchanged.
chali päť existujúcich cieľov viac-menej nezmenených.
Some provisions were strengthened such as the involvement of other EU institutions, in particular the European Parliament (EP), and the rules on partnership, evaluation and publicity.
Posilnili sa niektoré ustanovenia, ako napríklad zapojenie ďalších inštitúcií EÚ, najmä Európskeho parlamentu (EP), a pravidlá pre partnerstvo, hodnotenie a propagáciu.
Upon accession of Austria, Finland and Sweden on 1 January 1995, an amending regulation defined a sixth Objective favouring the extremely low populated regions of Finland and Sweden and a financial allocation for the three new Member States.
Po vstupe Rakúska, Fínska a Švédska 1. januára 1995 sa pozmeňujúcim a doplňujúcim nariadením stanovil šiesty cieľ podporovania mimoriadne riedko obývaných regiónov Fínska a Švédska a pridelenie finančných prostriedkov týmto trom novým členským štátom.
In December 1992, the European Council decided on the new financial perspective for the period 1994-1999 and ECU 168 billion was set aside for the Structural and Cohesion Funds.
V decembri 1992 Európska rada rozhodla o novom fi nanč-nom výhľade na obdobie rokov 1994 – 1999 a na štrukturálny a Kohézny fond sa vyčlenilo 168 miliárd ECU.
This represented a doubling of annual resources and equalled a third of the EU budget.
To znamenalo zdvojnásobenie ročných prostriedkov a predstavovalo tretinu rozpočtu EÚ.
New Cohesion Policy regulations were adopted by the Council on 20 July 1993, which now included the Financial Instrument of Fisheries Guidance and the Cohesion Fund.The new regulations confirmed the policy’s key principles
20. júla 1993 prijala Rada nové predpisy pre kohéznu politiku, ktorá odvtedy zahŕňala Finančný nástroj na usmerňovanie rybného hospodárstva a Kohézny fond. Tieto nové predpisy potvrdili hlavné zásady tejto politiky – koncentrácia, programovanie, doplnkovosť a partnerstvo – a pone-
A move towards simplification of Cohesion Policy’s design and procedures in parallel with preparation for enlargement, these were the two major themes of the period 2000-2006.
Posun smerom k zjednodušeniu plánovania a postupov kohéznej politiky spolu s prípravou na rozšírenie boli dvomi hlavnými témami počas rokov 2000 – 2006.
Agenda 2000 had been in preparation since the second half of 1990s and it paved the way for the biggest ever enlargement of the EU, with 10 new Member States joining in May 2004.
Od druhej polovice 90. rokov 20. storočia sa pripravovala Agenda 2000, ktorá pripravila cestu pre najväčšie rozšírenie EÚ v jej histórii, keď do nej v máji 2004 pribudlo 10 nových členských štátov.
Gross Domestic Product (GDP) per head in Purchasing Power Standard (PPS) terms in the United States (US) in 2004 was 60% higher than the EU-27 average, and 43% above the EU-15 average.
Hrubý domáci produkt (HDP) na osobu v prepočte pomocou parity kúpnej sily (PKS) v Spojených štátoch (USA) v roku 2004 bol o 60 % vyšší než priemer 27 členských štátov EÚ a o 43 % vyšší než priemer 15 členských štátov EÚ.
Only two Member States, Ireland and Luxembourg, had levels above that of the US.
Iba dva členské štáty, Írsko a Luxembursko, mali vyššie HDP než USA.
In Japan, GDP per head in the same year exceeded the EU-27 average by 19%, though in this case, six Member States had a level above this and in five it was only slightly below.
V Japonsku bol HDP na osobu v tom istom roku o 19 % vyšší než priemer v 27 členských štátoch EÚ, hoci v tomto prípade malo šesť členských štátov vyšší HDP a v piatich bol iba o niečo nižší.
Between 1995 and 2005, GDP per head in the EU grew at virtually the same level as in the US (2% as against 2.1%) and twice as fast as in Japan.
Od roku 1995 do roku 2005 HDP na osobu v EÚ rástol takmer tak isto ako v USA (2 % oproti 2,1 %) a dvakrát rýchlejšie než v Japonsku.
Regional disparities in GDP per head are far more extreme in the EU-27 than in the US or Japan, especially after the two recent enlargements.
Regionálne rozdiely v HDP na osobu sú v 27 členských štátoch EÚ oveľa väčšie než v USA alebo Japonsku, najmä po dvoch nedávnych rozšíreniach.
In the EU, GDP per head in the region where this is highest is 8 times greater than in the region where it is lowest.
V EÚ je HDP na osobu v regióne, kde je najvyšší, 8-krát vyšší než v regióne, kde je najnižší.
In the US, the difference is only 2.5 times and in Japan just two times.
V USA je tento rozdiel iba 2,5-násobný a v Japonsku len dvojnásobný.
All US states have a GDP per head that is above the EU average.
Všetky štáty v USA majú HDP na osobu vyšší než priemer EÚ.
In Japan, 40 of the 47 regions do.
V Japonsku to platí pre 40 zo 47 regiónov.
Clearly, the challenge of reducing regional disparities and ensuring economic and social cohesion across the EU is far greater than in the US or Japan.
Výzva znížiť regionálne rozdiely a zabezpečiť hospodársku a sociálnu súdržnosť v celej EÚ je jednoznačne oveľa silnejšia než v USA alebo Japonsku.
The variation in rates of GDP per head growth across regions in the EU is also much greater than in the US.
Taktiež rozdiely v rýchlosti rastu HDP na osobu sú v rôznych regiónoch EÚ oveľa väčšie než v USA.
Over the period 1997–2004, growth at regional level in the EU varied from below zero to over 8.6%, while in the US it varied from zero to 3.6%.
Počas rokov 1997 – 2004 sa rast na regionálnej úrovni v EÚ pohyboval od záporných čísel po viac ako 8,6 %, pričom v USA sa pohyboval od nuly po 3,6 %.
This wider variation in growth rates, however, is in some degree a positive feature given the much greater need for low income regions to catch up.
Tieto väčšie rozdiely v rýchlosti rastu sú však do istej miery pozitívnym signálom, keďže v regiónoch s nižšími príjmami existuje oveľa väčšia potreba dobehnúť ostatných.
In China, GDP per head, again in PPS terms, is only one-fifth of the EU average, while in India, it is one-eighth.
V Číne je HDP na osobu, opäť v prepočte pomocou PKS, iba jedna pätina z priemeru EÚ, pričom v Indii je to jedna osmina.
In Romania and Bulgaria, which have the lowest GDP per head in the EU, the level is still over twice as high as in India and 50% higher than in China.These two countries, however, are catching up rapidly with the EU.
V Rumunsku a Bulharsku, ktoré majú najnižší HDP na osobu v EÚ, je táto úroveň aj tak viac ako dvojnásobná oproti Indii a o 50 % vyššia než v Číne. Tieto dve krajiny však EÚ rýchlo dobiehajú.
Growth of GDP per head in India has been double that in the EU over the past decade and the growth rate in China was three times the one in the EU.
Rast HDP na osobu v Indii bol oproti EÚ za posledné desaťročie dvojnásobný a rýchlosť rastu v Číne bola trikrát vyššia ako rast v EÚ.
Nevertheless, even if such high growth rates can be sustained, it would take over 40 years for GDP per head in China to come close to the current level in the EU.
Ak by sa však takýto rýchly rast dokázal udržať, trvalo by viac ako 40 rokov, kým by sa HDP na osobu v Číne priblížil súčasnej úrovni v EÚ.
Despite the vast difference in GDP per head, the size of regional disparities in India and China are similar to that in the EU.
Napriek veľkému rozdielu v HDP na osobu sú regionálne rozdiely v Indii a Číne podobné ako regionálne rozdiely v EÚ.
The region with the highest GDP per head in both China and India has a level seven times greater than in the lowest regions against eight times in the EU.
Región s najvyšším HDP na osobu v Číne aj Indii má HDP sedemkrát vyšší než regióny s najnižšou úrovňou, pričom v EÚ je to osemnásobok.
Differences in regional GDP growth rates in India between 2000 and 2004 were very similar to those in the EU, varying between 1% and 13% while, in China, they varied by much less - by between 6% and 11%.
Rozdiely v regionálnom raste HDP v Indii od roku 2000 do roku 2004 boli veľmi podobné ako v EÚ a pohybovali sa od 1 % do 13 %, pričom v Číne sa líšili oveľa menej – od 6 % do 11 %.
Source: European Commission, Fourth Report on Social and Economic Cohesion, 2007
Zdroj: Európska komisia, Štvrtá správa o hospodárskej a sociálnej súdržnosti, 2007.
This historic enlargement brought a 20% increase in the EU’s population, but only a 5% increase in Union’s Gross Domestic Product (GDP).
Toto historické rozšírenie prinieslo 20 % nárast obyvateľstva EÚ, ale iba 5 % nárast HDP Únie.
With enlargement came increased disparities in income and employment as the average GDP per head in these new member countries was under half the EU average and only 56% of their population were in active employment, compared to 64% in the EU-15.
Rozšírenie prinieslo väčšie rozdiely v príjmoch a zamestnanosti, pretože priemerný HDP na osobu v týchto nových členských štátoch bol nižší než polovica priemeru EÚ a iba 56 % ich obyvateľov bolo aktívne zamestnaných, v porovnaní so 64 % v 15 členských štátoch EÚ.
The new Member States’ territory almost completely fell under Objective 1, eligible for the highest possible level of support from the Structural and Cohesion Funds.
Na takmer celé územie nových členských štátov sa vzťahoval cieľ 1 s nárokom na najvyššiu možnú úroveň podpory zo štrukturálneho a Kohézneho fondu.
However, work began before enlargement including making pre-accession instruments available to help the then candidate countries prepare for Cohesion Policy.
Po rozhodnutí Európskej rady v Berlíne v marci 1999 mal rozpočet pre kohéznu politiku na roky 2000 – 2006 výšku 213 miliárd EUR pre pätnásť členských štátov.
The Lisbon Strategy was agreed by the European Council in Lisbon in March 2000, with its focus on growth, employment and innovation it became more and more the leitmotiv of many EU policies and was the momentum for a paradigm shift in Cohesion Policy.
13 sabone sa Európska rada dohodla na Lisabonskej stratégii, ktorá sa so zameraním na rast, zamestnanosť a inovácie stávala čoraz ústrednejším motívom mnohých oblastí politiky EÚ a predstavovala hybnú silu pre novú kohéznu politiku.
More recently, the economic and financial crisis has put the spotlight on Cohesion policy and its means in speeding up EU economic recovery.
Hospodárska a finančná kríza nedávno obrátila pozornosť na kohéznu politiku a jej prostriedky na urýchlenie hospodárskej obnovy EÚ.
Cohesion policy invests in the real economy.
Kohézna politika investuje do reálnej ekonomiky.
Some 70% of its overall budget for 2007-2013 (EUR 250 billion) is earmarked for investment in the four priority areas of the Union’s growth and jobs strategy – employment, business, infrastructure and energy, research and innovation.
Približne 70 % jej celkového rozpočtu na roky 2007 – 2013 (250 miliárd EUR) je vyčlenených na investovanie do štyroch prioritných oblastí stratégie Únie pre rast a zamestnanosť – zamestnanosť, podnikanie, infraštruktúra a energia, výskum a inovácie.
This focus is crucial as these priorities will contribute to a quicker recovery, improve competitiveness and help the Union adapt to a low-carbon economy.
Toto zameranie je kľúčové, pretože tieto priority prispejú k rýchlejšiemu zotaveniu, zlepšia konkurencieschopnosť a pomôžu Únii prispôsobiť sa ekonomike s nízkymi emisiami uhlíka.
By investing in priority infrastructure, productive capacities of businesses and in human capital potential, Cohesion policy boosts short term internal demands while preserving the sustainable focus in the medium term.
Investovaním do prioritnej infraštruktúry, výrobných kapacít podnikov a potenciálu ľudského kapitálu kohézna politika podporuje krátkodobý vnútorný dopyt, pričom sa udržateľne zameriava na strednodobý horizont.
In this way it can play an important role in restoring con- fi fidence in the real economy.
Takýmto spôsobom môže zastávať dôležitú úlohu pri obnove dôvery v reálnu ekonomiku.
The highest concentration ever of resources on the poorest Member States and regions, the inclusion of all regions, and a shift in priorities set to boost growth, jobs and innovation; these are in a nutshell the major changes of EU Cohesion Policy during the current period.
Najvyššia koncentrácia zdrojov na najchudobnejšie členské štáty a regióny, aká kedy bola, zahrnutie všetkých regiónov a posun stanovených priorít na podporu rastu, pracovných miest a inovácií; to sú v skratke hlavné výzvy kohéznej politiky EÚ v súčasnom období.