natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finally, groundwater is a “hidden resource” which is quantitatively much more significant than surface water and for which pollution prevention, monitoring and restoration are more difficult than for surface waters due to its inaccessibility.
Na záver možno povedať, že podzemná voda je “skrytý zdroj”, ktorý je z kvantitatívneho hľadiska oveľa významnejší, ako povrchová voda, pričom je oveľa zložitejšie ho chrániť, monitorovať a odstrániť znečistenie z dôvodu jeho nedostupnosti.
This “hidden” character makes it difficult to adequately locate, characterise and understand pollution impacts.
Tento “skrytý” charakter je tiež dôvodom toho, že dôsledky znečistenia sa ťažko lokalizujú, popisujú a analyzujú.
This often results in a lack of awareness and/or evidence regarding the extent of risks and pressures.
Výsledkom je nedostatok vedomostí a dôkazov ohľadom rozsahu rizík spôsobených znečistením.
Recent reports, however, show that pollution from domestic, agricultural and industrial sources is, despite the progress in some areas, still a major concern, either directly through discharges (effluents), indirectly from the spreading of nitrogen fertilisers and pesticides or through leaching from old contaminated industrial or waste disposal sites (e.g. landfills, mines, heavy manufacturing industry etc).
Najnovšie štúdie potvrdzujú, že znečistenie z domácich, poľnohospodárskych a priemyselných zdrojov, napriek progresu v niektorých oblastiach, stále predstavuje jeden z hlavných problémov, ktorý vplýva na podzemné vody buď priamo cez odtokové procesy, alebo nepriamo cez prenos dusičnanov v hnojivách a pesticídoch, alebo lúhovaním zo znečistených priemyselných alebo odpadových objektov (napr. skládky, bane, ťažký priemysel, a pod.).
While point sources have caused most of the pollution identified to date, there is evidence that diffuse sources are having an increasing impact on groundwater.
Kým bodové zdroje znečistenia doteraz spôsobili väčšiu časť znečistenia podzemných vôd, sú dôkazy, že plošné zdroje znečistenia majú čoraz väčší dopad na podzemné vody.
For example, nitrate concentrations currently exceed the nitrate guideline values in around one third of groundwater bodies in Europe.
Napríklad, obsah dusičnanov v súčasnosti presahuje smernicou stanovenú limitnú hodnotu pre dusičnany v približne tretine zásob podzemných vôd v Európe.
A brief history of groundwater EU legislative development
Stručná história vývoja legislatívy Európskej únie o podzemných vodách
The first directive (1980)
Prvá smernica (1980)
The EU regulatory framework for groundwater started life at the end of the 1970s with the adoption of the directive on the protection of groundwater against pollution caused by certain dangerous substances1.
Regulačný systém EÚ o podzemných vodách začal koncom sedemdesiatych rokov prijatím Smernice o ochrane podzemnej vody pred znečistením spôsobeným určitými nebezpečnými látkami1.
This Directive provides a groundwater protection framework that requires prevention of the (direct or indirect) introduction of high priority pollutants into groundwater and limiting the introduction into groundwater of other pollutants so as to avoid pollution of this water by these substances.
Táto smernica poskytuje rámec ochrany podzemnej vody, ktorá si vyžaduje ochranu (priamu alebo nepriamu) pred významnými zdrojmi znečistenia prestupujúcimi do podzemných vôd a obmedzenie prestupu ďalších zdrojov znečistenia.
It will be repealed by 2013 under the Water Framework Directive.
V roku 2013 bude táto smernica nahradená Rámcovou smernicou o vodách.
It will remain one the effective EU legislative instruments for preventing or limiting pollution until this date, and then be relayed by the new Groundwater Directive (see paragraph 3).
Rámcová smernica sa tak stane účinným legislatívnym nástrojom EÚ na ochranu alebo obmedzovanie znečisťovania do času, kedy bude nahradená novou Smernicou o podzemných vodách (viď paragraf 3).
Directive 80/68/EC, OJ L20 of 26.01.1980.
Smernica 80/68/EC, OJ L20 z 26.01.1980
In 1982, the Directorate-General for the Environment, Consumer Protection and Nuclear Safety of the European Community carried out a major assessment of groundwater resources within Member States (nine at that time).
V roku 1982 Generálny direktoriát životného prostredia, Ochrana spotrebiteľa a Jadrová bezpečnosť európskeho spoločenstva vykonali zhodnotenie zdrojov podzemných vôd v rámci členských štátov EÚ (v tom čase deviatich).
It consisted of a general survey (Groundwater Resources of the European Community: synthetical report) and individual reports from each Member State.
Toto hodnotenie sa skladalo z celkového prehľadu (Zdroje podzemných vôd Európskeho spoločenstva : súhrnná správa) a samostatných správ každej členskej krajiny EÚ.
This assessment was concerned mainly with groundwater quantity.
Hodnotenie sa týkalo najmä množstva podzemných vôd.
Since it was published attention in Europe (and the United States) has focussed more on quality and not only have groundwater quality monitoring programmes greatly improved but many groundwater protection schemes have been put in place.
Po vydaní týchto správ sa pozornosť v Európe (a Spojených štátoch amerických) zamerala viac na kvalitu podzemných vôd. Pritom nedošlo iba k významnému zlepšeniu programov sledovania kvality podzemných vôd, ale taktiež boli vytvorené viaceré schémy ochrany podzemných vôd.
A groundwater action programme (1996)
Akčný program pre podzemné vody (1996)
The declaration of the Ministerial Seminar on groundwater held at The Hague in 1991 recognised the need for further action to avoid long term deterioration of quality and quantity of freshwater resources.
Vyhlásenie Ministerskej rady o podzemných vodách v Haagu v roku 1991 uznalo potrebu ďalších aktivít na zabránenie dlhodobého znehodnocovania kvality a kvantity sladkovodných zásob vôd.
It called for a programme of actions to be implemented by the year 2000 to promote the sustainable management and protection of freshwater resources.
Vyzvalo na program akcií, ktoré mali byť realizované do roku 2000 za účelom podpory udržateľného rozvoja a ochrany sladkovodných zdrojov vôd.
Council resolutions in 1992 and 1995 recommended that an action programme be implemented and that the Groundwater directive be revised.
Rozhodnutie zhromaždenia v roku 1992 a 1995 odporučilo, aby bol zavedený akčný program a upravená Smernica o podzemných vodách.
This was followed by a proposal for an action programme on the Integrated Protection and Management of Groundwater, which was adopted by the European Commission on 25 November 19962.
Toto rozhodnutie nasledoval návrh Komisie na zriadenie akčného programu na integrovanú ochranu a manažment podzemných vôd. Uvedený návrh bol 25. novembra 1996 schválený Európskou komisiou2.
The proposal identified the need to establish procedures to regulate the extraction of freshwater and monitor freshwater quality and quantity.
Návrh určil potrebu zriadiť postupy regulovania odberov podzemnej vody a sledovanie jej kvality a kvantity.
The European Parliament and the Council subsequently asked the Commission to establish a framework for a European water policy.
Následne Európsky parlament a Rada požiadali Komisiu o vytvorenie rámcovej štruktúry európskej vodnej stratégie.
This request led to the Water Framework Directive (WFD) adopted in October 20003
Táto požiadavka viedla v októbri 2000 k prijatiu Rámcovej smernice o vode (ďalej “RSV“)3
In addition to protecting groundwater as a resource with multiple uses the WFD establishes for the first time that groundwater should be protected for its environmental
Okrem ochrany podzemných vôd, ako zdroja s mnohostranným účelom využitia, RSV po prvý krát stanovuje ochranu podzemnej vody, ako významnej zložky životného prostredia.
COM 1996/0355.Directive 2000/60/EC, OJ L327 of 23.10.2000.
COM1996/0355Smernica 2000/60/EC, OJ L327 z 23.10.2000
In this context, the WFD put forward a challenging legislative framework by establishing environmental objectives for all waters – surface, coastal, transitional, and ground waters – to be achieved by the end of 2015.
Tieto environmentálne ciele majú byť dosiahnuté do roku 2015.
This modern piece of EU legislation establishes clear objectives but allows Member States flexibility in how they are achieved.
Tento nový prvok európskej legislatívy na jednej strane stanovuje jednoznačné ciele, avšak na druhej strane umožňuje členským štátom flexibilitu v spôsobe ich dosiahnutia.
It is based on milestones such as risk evaluation of anthropogenic pressures and impacts, monitoring programmes, development of river basin management plans (the first one to be published in 2009) and design and operation of programmes of measures.
Základnými prvkami tohto prístupu sú napr.: hodnotenie rizík vplyvov a dopadov antropogénnej činnosti, monitorovacie programy, vývoj plánov manažmentu povodí (prvý krát majú byť publikované v roku 2009), návrhy a prevádzkovanie programov opatrení.
Groundwater is one of the key components of the WFD with the focus for groundwater on both quantitative and chemical status objectives.
Jednou z kľúčových zložiek RSV je práve podzemná voda so zameraním sa na dosiahnutie stanovených cieľov v oblasti kvantitatívneho a chemického stavu podzemných vôd.
The objectives for surface waters concern ecological and chemical status.
Pri povrchových vodách sa hlavné ciele RSV zaoberajú ekologickým a chemickým stavom.
The quantitative status objectives are clear in the WFD.
V rámci RSV sú jednoznačne definované požiadavky na kvantitatívny stav podzemných vôd.
The aim is to ensure a balance between extraction and recharge of groundwater, but the chemical status criteria are more complex and were not fully resolved at the time the WFD was adopted.
Omnoho komplexnejšie boli definované kritériá chemického stavu podzemných vôd, ktoré však v čase prijatia RSV neboli ešte jednoznačne vyjasnené.
The European Parliament and the Council therefore requested that the Commission develop a proposal for a “daughter” directive clarifying the criteria for good chemical status criteria and specifications related to the identification and reversal of pollution trends.
Z tohto dôvodu požiadal Európsky parlament a Rada Komisiu ES o vytvorenie návrhu “dcérskej” smernice, v ktorej sa jasne definujú kritériá dobrého chemického stavu podzemných vôd a presný opis identifikácie a zvrátenia trendov znečistenia.
This new Groundwater Directive was adopted in December 20064.
Nová Smernica pre podzemné vody bola prijatá v decembri 20064.
The policy context
Súvislosti stratégie
Groundwater in the Water Framework Directive
Podzemná voda v Rámcovej smernici o vode
The components of the Water Framework Directive dealing with groundwater cover a number of different steps for achieving good (quantitative and chemical) status by 2015.
V kapitolách RSV, ktoré sa zaoberajú podzemnou vodou, je uvedené množstvo rozličných krokov na dosiahnutie dobrého kvantitatívneho a chemického stavu podzemných vôd do roku 2015.
They require Member States to:
Od členských štátov sa vyžaduje nasledovné:
Define and characterise groundwater bodies (management units) within River Basin Districts that must be reported to the European Commission.
Definovať a charakterizovať vodné útvary podzemných vôd (jednotky riadenia) v povodiach, ktoré musia byť reportované Európskej komisii.
The characterisation relies on system understanding, in particular on the knowledge of drivers (D), pressures (P), status (S), impacts (I) and responses (R) which constitutes the backbone of river basin management planning (Figure 1).
Charakterizácia závisí od pochopenia systému a predovšetkým na znalostiach hybných síl (D), vplyvov (P), stavu (S), dopadov (I) a odoziev (R), ktoré tvoria kostru plánov manažmentu povodí (obrázok č.1).
Directive 2006/118/EC, OJ L372 of 12.12.2006
Smernica 2006/118/EC, OJ L372 z 12.12.2006
pressures and impacts of human activity on the quality of groundwater with a view to identifying groundwater bodies at risk of not achieving WFD environmental objectives.
vironmentálnymi cieľmi stanovenými RSV.
This assessment has to evaluate risks linked to water uses and interactions with associated aquatic or terrestrial ecosystems in relation to the types of pressures and aquifer vulnerability (Figure 2).
Hodnotenie musí zohľadňovať riziká spojené s využívaním vôd, ako aj interakcie terestrických ekosystémov vo vzťahu k jednotlivým vplyvom a zraniteľnosť zvodneného horninového prostredia (obrázok č. 2).
Member States had to carry out this classification between 2004 and 2005 and report the results to the European Commission.
Členské štáty mali túto klasifikáciu vykonať v rokoch 2004 – 2005 a nahlásiť výsledky Európskej komisii.
A report giving a synthesis of Member States’ reports was prepared by the European Commission and published in March 20075.
V marci 2007 Európska komisia následne vydala správu, ktorá bola syntézou publikovaných výsledkov jednotlivých členských štátov5.
Diving forces
Hybné sily
Nature and environment
Prírodné podmienky
Land use
Využívanie krajiny
Environmental conditions• Physical• Chemical• Recharge
• Fyzikálne• Chemické• Dopĺňanie
Agriculture Industry Energy Transport Services Households/ Consumption
Poľnohospodárstvo Priemysel Energetika Doprava Služby Domácnosti/ Spotreba
Response
Odozva
Commission Water Framework Directive report, March 2007
Správa Komisie RSV, marec 2007
The status (S) and impacts (I) concerns both the groundwater resource and the associated and dependent aquatic and terrestrial ecosystems.
Stav (S) a dopady (I) zahrňujúce ako zdroje podzemných vôd tak i súvisiace a závislé vodné a suchozemské ekosystémy.
The responses (R) are the action programmes of relevant EU legislations (primarily the programme of measures of the Water Framework Directive)
Odozvy (R) sú akčné plány relevantných právnych predpisov EÚ (hlavne programy opatrení Rámcovej smernice o vodách)
Responses
Odozva
Risks of pollution from diffuse/point sources (urban, agriculture, industrial): “bodies at risk”
Riziko znečistenia z difúznych/bodových zdrojov (osídlenie, poľnohospodárstvo, priemysel): “útvary v riziku”) odtok
Drinking water abstraction (user as receptor)
Odber pitných vôd (užívateľ ako receptor)
Direct or indirect discharges
Priame alebo nepriame vypúšťanie
Quality objectives (linked to background Levels and aquifer vulnerability)
Kvalitatívne ciele (viazané na pozaďové hodnoty a zraniteľnosť zvodneného prostredia)
Interaction with aquatic and terrestral ecosystems as receptors.
Interakcia s vodnými a suchozemskými ekosystémami ako receptormi.
Establish registers of protected areas within each river basin districts, which have been designated as requiring specific protection of their surface and ground waters or for the conservation of habitats and species directly dependent on water.
Vytvoriť register chránených území v povodiach, pre oblasti podzemných vôd, biotopy alebo iné živočíšne alebo rastlinné druhy priamo závislé od vody.
The registers must include all bodies of water used for the extraction of drinking water and all protected areas covered under the following directives: the Bathing Water Directive6, the vulnerable zones under the Nitrates Directive7, the sensitive areas under the Urban Wastewater Directive8, and the areas designated for the protection of habitats and
Zoznamy musia obsahovať všetky vodné útvary, ktorých vody sú využívané pre pitné účely a zároveň všetky chránené územia stanovené na základe nasledujúcich smerníc: Smernice o vodách určených na kúpanie6, zraniteľné oblasti definované v Dusičnanovej smernici7, citlivé oblasti určené v rámci Smernice o mestských odpadových vodách8 a tiež oblasti vymedzené na ochranu biotopov a druhov zahrnuté v príslušných lokalitách Natura
The registers are to be reviewed under the River Basin Management Plan updates.
2000, vymedzené v súlade so smernicami o biotopoch a vtákoch
Establish groundwater monitoring networks based on the results of characterisation and risk assessment to provide a comprehensive overview of groundwater chemical and quantitative status.
Na základe výsledkov charakterizácie a hodnotenia rizík vytvoriť monitorovaciu sieť podzemných vôd, ktorá poskytne komplexný prehľad pre určenie kvantitatívneho a chemického stavu podzemných vôd.
Member States had to design a monitoring programme to be operational by the end of 2006.
Do konca roka 2006 mali členské štáty navrhnúť takýto program monitorovania.
In this context, data monitoring data constitutes an essential element of the overall management cycle (Figure 3).
Monitoring a jeho údaje tvoria základnú zložku súhrnného spracovania manažmentu vôd (obrázok č. 3).
The water management cycle
Vodohospodársky manažment
Information needs
Požiadavka na informácie
Assessment strategy
Stratégia hodnotenia
Assessment and reporting
Hodnotenie a reporting
Monitoring programme
Program monitorovania
Data handling
Spracovanie údajov
Directive 76/160/EEC, OJ L31 of 5.02.1976Directive 91/676/EEC, OJ L375 of 31.12.1991Directive 91/271/EEC, OJ L135 of 30.05.1991Directive 92/43/EEC, OJ L206 of 22.07.1992Directive 79/409/EEC, OJ L103 of 25.04.1979
6 Smernica 76/160/EEC, OJ L31 z 5.02.19767 Smernica 91/676/EEC, OJ L375 z 31.12.19918 Smernica 91/271/EEC, OJ L135 z 30.05.19919 Smernica 92/43/EEC, OJ L206 z 22.07.199210 Smernica 79/409/EEC, OJ L103 z 25.04.1979
Produce a river basin management plan (RBMP) for each river basin district which must include a summary of pressures and impacts of human activity on groundwater status, a presentation in map form of monitoring results, a summary of the economic analysis of water use, a summary of protection programmes, and control and remediation measures.
Pre každé povodie vytvoriť plán manažmentu povodia (PMP). Plán musí obsahovať prehľad vplyvov a dopadov ľudskej činnosti na stav podzemných vôd, prezentáciu výsledkov monitorovania v mapovej forme, zhrnutie výsledkov ekonomickej analýzy využívania vôd, prehľad stanovených programov opatrení a kontrolných a nápravných opatrení.
The f i first RBPM is scheduled to be published by the end of 2009.
Zverejnenie prvých PMP je naplánované na koniec roka 2009.
A review is then planned by the end of 2015 and every six years thereafter.
Jeho následná revízia je plánovaná do konca roku 2015 a potom každých 6 rokov.
Take into account by 2010 the principle of recovery of costs for water services, including environmental and resource costs in accordance with the polluter pays principle.
Do roku 2010 zohľadniť princípy návratnosti nákladov vo vodnom hospodárstve berúc do úvahy environmentálne poplatky a poplatky za užívanie zdrojov v súlade s prijatou zásadou „znečisťovateľ platí“.
Design by the end of 2009 a programme of measures for achieving WFD environmental objectives (e.g. abstraction control, prevent or control pollution measures) that should be operational by the end of 2012.
Do konca roku 2009 navrhnúť programy opatrení na dosiahnutie stanovených environmentálnych cieľov RSV (napr. regulácia odberov, preventívne alebo kontrolné opatrenia pre znečistenie), ktoré by mali byť zavedené do praxe do konca roku 2012.
Basic measures include, in particular, controls of groundwater abstraction, controls (with prior authorisation) of artificial recharge or expansion of groundwater bodies (providing that it does not compromise the achievement of environmental objectives).
Základné opatrenia by mali predovšetkým zahŕňať reguláciu odberov podzemných vôd, reguláciu umelého dopĺňania a umelého zväčšovania útvarov podzemných vôd (s predchádzajúcou autorizáciou týchto aktivít), za predpokladu, že nie sú v rozpore s dosiahnutím požadovaných environmentálnych cieľov.
Point source discharges and diffuse sources liable to cause pollution are also regulated under the basic measures.
Bodové zdroje a plošné zdroje spôsobujúce znečistenie útvarov podzemných vôd musia byť regulované, ako súčasť stanovených základných opatrení.
Direct discharges of pollutants into groundwater are prohibited subject to a range of provisions listed in Article 11 of the WFD.
Priame vypúšťania znečisťujúcich látok do podzemných vôd sú zakázané a podliehajú súboru ustanovení uvádzaných v článku 11 RSV.
The programme of measures has to be reviewed and if necessary updated by 2015 and every six years thereafter.
Programy opatrení musia byť prehodnotené a v prípade potreby aktualizované do roku 2015 a potom každých 6 rokov .
Figure 4 summarises the main basic and supplementary measures covered by the WFD.
Obrázok č. 4 sumarizuje základné a doplnkové opatrenia, ktoré sú zahrnuté v RSV.
Measures under EU legislation
Opatrenia v zmysle legislatívy EÚ
Bathing Water Directive 76/160/EEC Birds Directive 79/409/EEC Drinking Water Directive 98/83/EEC Major Accidents (Seveso) Directive 96/82/EC Environment Impact Assessment 85/337/EEC Sewage Sludge Directive 86/278/EEC Urban Wastewater Treatment Directive 91/271/EEC Plant Protection Products Directive 91/414/EEC Nitrates Directive 91/676/EEC Habitats Directive 92/43/EECIntegrated Pollution Prevention Control 96/61/EEC
Smernica o vodách na kúpanie 76/160/EEC Smernica o vtákoch 79/409/EEC Smernica pre pitné vody 98/83/EEC Smernica o kontrole nebezpečenstiev veľkých havárií (Seveso) 96/82/EC Hodnotenie vplyvov na životné prostredie 85/337/EEC Smernica o splaškovom kale 86/278/EEC Smernica o čistení komunálnych odpadových vôd 91/271/EEC Smernica o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín (pesticídov) do obehu 91/414/EEC Dusičnanová smernica 91/676/EEC Smernica o ochrane habitátov 92/43/EECIntegrovaná prevencia a kontrola znečistenia 96/61/EEC
Supplementary measures
Doplnkové opatrenia
SUPPLEMENTARY MEASURES
DOPLNKOVÉ OPATRENIA
Legislative, administrative or fiscal instruments Negotiated environmental programmes Emission controls, abstraction controls Codes of good practice, demand management Recreation and restoration of wetland areas Efficiency and reuse measures Desalination plants Construction projects, rehabilitation projects Artificial recharge of aquifers Educational projects, research, demonstration
Legislatívne, administratívne alebo fiškálne nástroje vzájomne odsúhlasené environmentálne programy Kontroly emisií a využívania Kódex správnej praxe, manažment dopytu Znovuvytváranie a obnova mokradí Opatrenia na efektivitu a opätovné využívanie Odsoľovacie zariadenia Projekty výstavby a obnovy Umelé dopĺňanie zvodnených kolektorov Vzdelávacie projekty, výskum, názorné ukážky
Other related directives
Príbuzné smernice
Laws designed to protect groundwater against pollution and deterioration are part of a larger regulatory framework that can be traced back to the 1990s.
Zákony, ktoré boli navrhnuté na ochranu podzemných vôd pred znečistením alebo zhoršením jej kvality, sú súčasťou rozsiahlejšieho regulačného rámca, ktorého počiatky siahajú do 90tych rokov.
The concept of groundwater protection as tackled by different pieces of legislation is now fully integrated into the basic measures of the Water Framework Directive.
Koncept ochrany podzemných vôd, ktorý bol rozdrobený do viacerých legislatívnych predpisov, je dnes plne integrovaný do základných opatrení RSV3
Sectors covered by EU legal instruments that are directly or indirectly relevant to groundwater protection (UWW: urban waste water – CPD: construction products directive – IPPC: integrated pollution prevention control).
Obrázok 5 – Sektory pokryté legislatívnymi nástrojmi EÚ, ktoré priamo, alebo nepriamo súvisia s ochranou podzemných vôd (UWW: komunálne odpadové vody – CPD: smernica o stavebných materiáloch – IPKZ: integrovaná prevencia a kontrola znečistenia).
This list is not exhaustive.
Uvedený zoznam nie je úplný.
Sewage sludge landfill ll
Ukladanie splaškových kalov
The different instruments are directly linked to the Water Framework Directive and to the new Groundwater Directive.
S RSV a novou Smernicou o podzemných vodách sú priamo prepojené rôzne oficiálne dokumenty.
They are part of a set of measures that need to be operational to achieve “good environmental status” objective by the end of 2015.
Sú súčasťou súboru opatrení, ktoré musia byť funkčné na dosiahnutie „dobrého environmentálneho stavu“ do konca roku 2015.
They all seek to prevent or limit pollutant inputs into groundwater.
Majú slúžiť na zabránenie, prípadne obmedzenie znečistenia vstupujúceho do podzemných vôd.