natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The main exception is drug law offences, whichare recorded crimes against drug control legislation.Although comparisons between countries must be madewith caution, it seems that between the late 1990s and
To neznamená, že sa tieto problémy stratili:napriek metodickým ťažkostiam, ktoré sťažujú vysvetlenietrendov na národnej úrovni, niektoré najnovšie štúdieuvádzajú nové prípady prenosu medzi určitými
Annual report 2005: the state of the drugs problem in Europe
Výročná správa 2005: stav drogovej problematiky v Európe sub-populáciami injekčných užívateľov drog a zdôrazňujúpotrebu naďalej im venovať pozornosť.
Developments in drug policies — some commonelements are apparent, but within the contextofrespecting national differences
Vývoj protidrogových politík – niektoré spoločnéprvky sú zrejmé len v kontexte prihliadania nanárodné rozdiely
2003 drug law offences increased in many EU countries.Increases were particularly marked in some of the new Member States.
Aj keď sa porovnaniamedzi krajinami musia robiť opatrne, zdá sa, že od koncadeväťdesiatych rokov do roku 2003 sa porušovanieprotidrogových právnych predpisov rozšírilo v mnohýchkrajinách EÚ.
In most countries, the majority of reportsare for the possession or use of drugs.
Nárast kriminality je osobitne výrazný v niektorých nových členských štátoch.
In most Member States, the majority of offences involve cannabis, and since1998 in most countries the proportion of cannabisoffences has either increased or remained stable.
Vo väčšine krajín saväčšina údajov týka prechovávania alebo užívania drog.Vo väčšine členských štátov sa väčšina trestných činov týkakanabisu a od roku 1998 vo väčšine krajín podiel trestnýchčinov súvisiacich s kanabisom buď vzrástol, alebo saustálil.
Incontrast, the proportion of offences that are heroin relatedhas fallen in many countries.
Naopak, podiel trestných činov, ktoré súvisia s heroínom, v mnohých krajinách klesol.
As a reading of this report will clearly demonstrate, across Europe there are considerable differences between Member States in terms of both the drug problems they faceand the policies and the scale and nature of interventions.Despite this, there are some common elements in the drugsituation facing most countries.
V mnohých európskych krajinách rastú obavy z vážnejšieho vplyvu užívania drog na spoločenstvá, v ktorých sa vyskytuje. Medzi najčastejšie citovanýmiobavami sa objavujú problémy súvisiace s verejnoubezpečnosťou a účinkami drog na mládež, ktoré možnozahrnúť pod názov „Drug-related public nuisance: trends inpolicy and preventive measures“ – „Verejné pohoršeniesúvisiace s drogami“ – touto otázkou sa podrobnezapodieva časť vybraných otázok, ktoré dopĺňajú výročnú
At a policy level, Member States express a general political commitment to developabalanced and evidence-based response, in line withinternational commitments and, while acknowledging thatdrug policies remain a national responsibility, also look tothe benefits that can accrue from improved cooperation atthe European level.
Znenie tejto správy zrozumiteľne ukáže, že v Európe sú medzi členskými štátmi výrazné rozdiely tak pokiaľ ide o problémy s drogami, ktorým čelia, ako aj pokiaľ ide o politiky a tiež rozsah a povahu opatrení.
These aspirations are expressed in the EU drug strategy and action plans.
Napriek tomumá situácia v oblasti drog, ktorej čelí väčšina krajín,niektoré spoločné prvky.
The EU drug strategyand action plan 2000–04, while it has not achieved all ofthe ambitious targets set, is evidence of an importantdevelopment in the way Member States, EU institutions andspecialist agencies can work together to coordinate andmeasure progress in the drug field. The new EU drugstrategy 2005–12 seeks to take forward this process.
Na politickej úrovni vyjadrujúčlenské štáty všeobecný politický záväzok vypracovaťvyvážené a dôkazmi podložené opatrenia v súlade s medzinárodnými záväzkami a keďže uznávajú, že protidrogová politika ostáva vo vnútroštátnejpôsobnosti, tiež záväzok dozerať na prospech, ktorý môžepriniesť zlepšená spolupráca na európskej úrovni.
In many European countries, there is a growing concernabout the wider impact of drug use on the communities inwhich it occurs.
Tietoambície sú vyjadrené v protidrogovej stratégii a akčnýchplánoch EÚ.
Issues related to public safety and theexposure of young people to drugs are among the morecommonly cited concerns that can be grouped under thetitle of ‘Drug-related public nuisance’ — this issue isexplored in detail in the selected issues sectionaccompanying the annual report, and continuing thecriminal justice theme is a selected issue devoted to areview of strategies to divert those with drug problemsaway from custodial sentences and towards treatment(‘Alternatives to imprisonment: targeting offending problemdrug users in the EU’).
Protidrogová stratégia EÚ a akčný plán 2000 – 2004 sú aj napriek tomu, že sa nedosiahli všetkystanovené náročné ciele, dôkazom dôležitého vývojaspôsobu, akým členské štáty, inštitúcie EÚ a špecializovanéagentúry dokážu spolupracovať na koordinácii a meranípokroku v oblasti drog. Nová protidrogová stratégia EÚ2005 – 2012 sa snaží v tomto procese napredovať.
Chapter 1New developments in policies and laws
Kapitola 1Najnovší vývoj v oblasti politiky a právnych predpisov
Policy developments in the field of drugs among EUMember States are inevitably heterogeneous, reflecting thevariety of approaches at national and European level.However, this does not preclude the existence of commonfeatures that merit analysis.
•zaistiť vysokú úroveň bezpečnosti širokej verejnostiprijímaním opatrení proti výrobe a dodávaniu drog a cezhraničnému nezákonnému obchodovaniu s drogami, a zintenzívnením preventívnych opatreníproti drogovej trestnej činnosti cestou účinnejspolupráce medzi členskými štátmi.
to ensure a high level of security for the general publicby taking action against drug production and supplyand cross-border trafficking, and intensifyingpreventive action against drugrelated crime througheffective cooperation between Member States.
Vývoj politiky v oblasti drog je v členských štátoch EÚnevyhnutne heterogénny a odráža rôzne prístupy nanárodnej i európskej úrovni. To však vopred nevylučujeexistenciu spoločných znakov, ktoré stojí za to analyzovať.
These two goals cover the six priorities identified in the2000–04 EU strategy on drugs.
Tieto dva ciele pokrývajú šesť priorít určených v protidrogovejstratégii EÚ 2000 – 2004.
The new strategyreiterates the integrated, multidisciplinary and balancedapproach of combining measures to reduce both demandand supply.
Nová stratégia znovu opakujeintegrovaný, multidisciplinárny a vyvážený prístup, ktorýspája opatrenia na znižovanie dopytu aj ponuky.
It concentrates on these two policy areas andon two cross-cutting themes — ‘international cooperation’and ‘information, research and evaluation’ — and on‘coordination’.
Sústreďujesa na tieto dve politické oblasti a na dve prierezové témy –„medzinárodnú spoluprácu a výskum“ a „informácie a hodnotenie“ – a na „koordináciu“.
During the reporting period, foremost among thesefeatures is the way in which drug strategies are evaluatedin different Member States.
V sledovanom období je najvýznamnejším z týchto znakovspôsob hodnotenia protidrogových stratégií v rôznychčlenských štátoch.
The implementation of nationaldrug strategies is evaluated in several EU countries.Although the effects of evaluation on drug policy as awhole cannot yet be determined, evaluation has alreadyyielded some promising results: we now have a greaterunderstanding of successes and failures, and in somecases a result of evaluation has been that more resourceshave been allocated to enable unrealised strategyobjectives to be achieved.
Uskutočňovanie národnýchprotidrogových stratégií sa hodnotilo vo viacerých štátoch EÚ. Hoci účinky hodnotenia na protidrogovú politiku akocelok ešte nemožno určiť, hodnotenie už prinieslo niektorésľubné výsledky: teraz lepšie chápeme úspechy ineúspechy a v niektorých prípadoch bolo v dôsledkuhodnotenia pridelených viac zdrojov na dosiahnutie cieľovnenaplnenej stratégie.
Moreover, the evaluation of the EU strategy and action plan 2000–04 represents the firstoutcome of an important process in which Member States,EU institutions and specialised agencies are workingtogether to measure progress in the field of drugs.Otherpolicy developments taking place over the reportingperiod include reduction in some countries in penaltiesfordrug use and an increase in the severity of penaltiesfordrug trafficking and drugrelated offences threateningminors.
Hodnotenie stratégie a akčnéhoplánu EÚ 2000 – 2004 prestavuje navyše prvý výsledokdôležitého procesu, v ktorom členské štáty, inštitúcie a špecializované agentúry EÚ spolupracujú na meranípokroku v oblasti drog.
A strategic approach to drug policyinthe European Union
Ďalší vývoj v politike, ktorý nastal v sledovanom období v niektorých krajinách, zahŕňazmierňovanie trestov za užívanie drog a sprísňovanietrestov za obchodovanie s drogami a trestné činy súvisiaces drogami, ktoré ohrozujú mladistvých.
In February 2005, the European Commission presentedthe European Parliament and the European Council with acommunication on an EU drug action plan for the period2005–08.
Európska komisia predložila vo februári 2005 Európskemuparlamentu a Európskej rade oznámenie o protidrogovomakčnom pláne EÚ na obdobie 2005 – 2008.
The EMCDDA and Europol were consulted inthe drafting of this action plan.
Pri vypracovaní návrhu tohto akčného plánu sa radila s EMCDDA a Europolom.
The Commission alsoconsulted civil society.
Komisia sa radila aj sozástupcami občianskej spoločnosti.
The action plan, which takesaccount of the results of the evaluation of the previousplan, is designed in such a way that, for each action, theactors involved are clearly identified and assessment tools,indicators and dates for achievement are specified.
Akčný plán, v ktoromsa zohľadňujú výsledky hodnotenia predchádzajúcehoplánu, je navrhnutý tak, aby pri každej úlohe bolijednoznačne určení príslušní aktéri a stanovené nástroje naposudzovanie, indikátory a termíny plnenia.
Thisshould facilitate follow-up monitoring of the actions as wellas providing more effective guidance regarding theimplementation of the plan.
Malo by to uľahčiť sledovanie úloh a účinnejšie usmerňovanie priplnení plánu.
The Commission will carry outannual progress reviews of the action plan, as well as animpact assessment, before proposing a plan for 2009–12.
Komisia bude každý rok kontrolovať plnenieakčného plánu a posudzovať dôsledky, skôr ako navrhneplán na obdobie 2009 – 2012.
It aims to add value to thenational strategies while respecting the principles ofsubsidiarity and proportionality set out in the treaties.
Strategický prístup k protidrogovejpolitike v Európskej únii
• to achieve a high level of health protection, well-beingand social cohesion by complementing the Member States’ action in preventing and reducing drug use and
Jej cieľom jezvýšiť hodnotu národných stratégií pri dodržaní zásadsubsidiarity a proporcionality, ustanovených v zmluvách.Stanovuje pre EÚ dva hlavné ciele týkajúce sa drog:
Following the lead of the EU, national drug strategies havebeen adopted in most Member States.
Podľa vzoru EÚ prijali národné protidrogové stratégie voväčšine členských štátov.
Of the 29 countriesconsidered in this report, 26 operate their national drugpolicy according to a national plan, strategy or similardocument.
Z 29 krajín, o ktorých hovorí tátospráva, 26 uplatňuje svoju národnú protidrogovú politikupodľa národného plánu, stratégie alebo podobnéhodokumentu.
As far as the rest of the countries areconcerned, in Italy the national plan was approved by the National Committee for the Coordination of Anti-drug Activities in March 2003 and is under consideration byregions and autonomous provinces; Malta and Austriaindicated that procedures for drafting and adopting a
Pokiaľ ide o ostatné krajiny, v Taliansku schválilnárodný plán Národný výbor pre koordináciuprotidrogových opatrení v marci 2003 a prerokúvajú horegióny a autonómne provincie; Malta a Rakúsko uviedli,že v čase písania správy práve prebiehalo konanie o návrhu a prijímaní národnej protidrogovej stratégie (1
New national drug strategies have been adopted in seven EU countries (see Table 1).
Kapitola 1 – Najnovší vývoj v oblasti politiky a právnych predpisov
Table 1: New national drug strategies
Tabuľka 1: Nové národné protidrogové stratégie
Performance indicators
Indikátory plnenia
Budget for execution
Zodpovednosť Rozpočet na za výkonrealizáciu
Timetable or date of adoption
Časový rámec Cielealebo dátum prijatia
National strategy on the prevention of drug dependence
Národná stratégia prevencie drogovej závislosti
Goal-oriented action plan of the strategy
Cieľovo orientovaný akčný plán stratégie
National drug strategy
Národná protidrogová stratégia
Strategy on national programme on prevention of drug addiction
Stratégia národného programu prevencie drogovej závislosti
Strategy and action plan on drugs and drug addiction
Stratégia a akčný plán boja proti drogám a drogovej závislosti
Resolution on the national programme in the field of drugs
Uznesenie o národnom programe v oblasti drog
Drug policy action programme
Akčný program protidrogovej politiky
For further information and definitions, see the EMCDDA website (http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1360).No information on this subject is available for Malta, Slovakia and Turkey.COM(2004) 707 final.European Council (16–17 December 2004) — Conclusions.Among which is the EMCDDA–Europol statistical snapshot (1999–2004) (http://snapshot.emcdda.eu.int).
Malta, Slovensko a Turecko neposkytli otomto probléme žiadne informácie.KOM (2004) 707 v konečnom znení.Európska rada (16.–17. decembra 2004) – závery.Medzi ktorými je spoločný dokument EMCDDA a Europolu: Štatistický obraz (1999 – 2004) (http://snapshot.emcdda.eu.int).
Annual report 2005: the state of the drugs problem in Europe made can be found in the 2004 evaluation of the Portuguese national drug strategy.
Výročná správa 2005: stav drogovej problematiky v Európe však verejné výdavky na riešenie drogovej problematikypredstavujú iba malú časť celkových verejných výdavkov(0,1 až 0,3%).
External evaluatorsconcluded that progress had been made in achieving someof the 30 main objectives of the Portuguese action plan,with eight objectives fully achieved and 10 partiallyachieved; however, a lack of information meant that otherobjectives were difficult to evaluate, and five objectiveswere judged not to have been achieved.
Toto pravdepodobne čiastočne vysvetľujepozorovanie, že nikde v EÚ nie je priame prepojenie medzihospodárskym rastom a s ním súvisiacimi zmenamivšeobecného rozpočtu a zmenami úrovne verejnýchvýdavkov na riešenie drogového problému.
In Germany, asteering committee (National Council for Drug Addiction)has been established to guide the 2003 action plantowards implementation and monitor the outcome.
Výdavky na znižovanie ponuky predstavovali vo viacerýchštátoch EÚ väčšinu verejných výdavkov (približne 68 –
progress is needed. It emphasised that progress had beenmade towards reducing the incidence of drug-relatedhealth problems (including HIV infection and hepatitis) andthe number of drugrelated deaths (target 2 of the EU drugstrategy), and, in particular, in improving the availabilityof treatment (target 3).
V oznámení sa podčiarkuje aj potreba ďalšieho výskumu,napríklad biomedicínskych, psychosociálnych a inýchfaktorov podmieňujúcich užívanie drog a drogovú závislosťnajmä v oblastiach, v ktorých je ešte stále nedostatokinformácií (napr. o dlhodobom užívaní kanabisu alebosyntetických drog).
Regarding target 1, reducing druguse, no significant progress was observed.
Vo formulácii protidrogovej politiky EÚ sa poukazuje na potrebu pravidelných konzultácií s občianskou spoločnosťou.
During the period of the plan,several major initiatives emerged to combat moneylaundering (target 6.1) and to prevent the diversion ofprecursors (target 6.2), in particular through theamendment of Community legislation on the control oftrade in precursors.
Komisia tiež odporučila rozšíriťstratégiu EÚ z piatich na osem rokov, aby pokrývalaobdobie dvoch po sebe nasledujúcich akčných plánov EÚs cieľom umožniť uskutočnenie iniciatív a ich zladenie so strategickými cieľmi.
However, in all Member States, public expenditure on the drug issue representsonly a small part of total public expenditure (between0.1% and 0.3%).
V poniektorých štátoch vrátane Malty a Luxemburska všakboli výdavky na znižovanie dopytu zjavne vyššie, ako výdavky na znižovanie ponuky (výdavky na znižovaniedopytu predstavovali na Malte 66% a v Luxembursku 59%celkových výdavkov na boj proti drogám).
This may partly explain the observationthat, across the EU, there is no direct link betweeneconomic growth and associated changes in generalbudget and changes in the level of public expenditure onthe drug issue.
Nie je všakjasné, či rozdiely vykázané v pridelení rozpočtovýchprostriedkov predstavujú zásadný rozdiel v prioritáchpolitiky, alebo sú dôsledkom chyby pri zbere údajov.
The communication also underlined the need for furtherresearch, for instance on the biomedical, psychosocial andother factors underlying drug use and addiction, especiallyin areas where information is still scarce (e.g. the long-termuse of cannabis or synthetic drugs).
Naďalej je problémom nedostatok dostupných informácií o priamych verejných výdavkoch na riešenie drogovejproblematiky. Objavujú sa však náznaky, že spolu so vzrastajúcim akademickým záujmom v tejto oblasti (7) rastie
The need for regularconsultation of civil society in the formulation of EU drugpolicy was highlighted.
Za zmienku stoja viaceré hodnotiace postupy uskutočnené v tomto sledovanom období na národnej úrovni.
The Commission alsorecommended extending the EU strategy from five to eightyears, covering the implementation of two consecutive EUaction plans over the period, to allow full implementationand fine-tuning of initiatives to match the strategyobjectives.
Zvlášťzaujímavé sú hodnotenia vykonané krajinami, ktoré vo svojej národnej protidrogovej stratégii prijali„štruktúrovanejší“ prístup s prvkami, ktoré možno sumarizovaťako formálne dokumentovanie úloh, definovanie a kvantifikovanie cieľov, určenie orgánu zodpovedného za realizáciu a stanovenie termínu na dosiahnutie cieľov.Tento prístup umožňuje krajinám ľahšie informovať o úlohách,ktoré boli splnené, identifikovať problematické otázky, a potom, podľa potreby, vykonať vhodné opatrenie.
In several EU countries, spending on supply reductioncontinued to account for the bulk of public expenditure(anestimated 68–75% of the total drug-relatedexpenditure)(6).
politická vôľa identifikovať a opísať verejné výdavkysúvisiace s drogami tak, aby vnútroštátne výdavky nariešenie drogového problému bolo možné zahrnúť akokľúčový prvok do analýz nákladov a výnosov.
However, in a few countries, including Malta and Luxembourg, spending on demand reductionwas apparently higher than expenditure on supplyreduction (demand reduction expenditure accounting for66% and 59% of total drug expenditure respectively).However, it is not clear whether the reported differences inbudgetary allocations represent a fundamental differencein policy priorities or reflect a bias in data collection.
Spoločne so sieťou Reitox a s Európskou komisiou vypracúva EMCDDA metodiku, ktorá umožní v EÚ konzistentné a dôveryhodné odhady verejných výdavkov súvisiacich s drogami, podľa požiadaviek akčného plánu EÚ 2005.
A number of evaluation exercises conducted at nationallevel during this reporting period are worthy of comment.Of particular interest are evaluations carried out bycountries that adopted a more ‘structured’ approach totheir national drug strategy, the elements of which can besummarised as the formal documenting of objectives,defining and quantifying targets, identifying the authorityresponsible for implementation and specifying the date forthe achievement of objectives.
Príklady tohto prístupu možno nájsť v stratégiách Českejrepubliky, Írska, Luxemburska, Poľska a Portugalska, kde hodnotenie národnej protidrogovej stratégie odhaliloalebo môže odhaliť úspešné opatrenia i nesplnené úlohy, na ktorých ešte treba pokračovať.
This approach makes iteasier for countries to report on the tasks that have beenaccomplished and to identify problematic issues, thereforeenabling action to be taken where needed.
Príklad, ako môžeštruktúrovaný prístup napomôcť hodnotenie dosiahnutéhopokroku, možno nájsť v hodnotení portugalskej národnejprotidrogovej stratégie v roku 2004.
The lack of availability of information on direct publicexpenditure on the drug issue continues to be a problem.However, there are signs that, alongside growing academic interest in this area(7), there is growing political commitment to the identification and description of drugrelated public expenditure so that national expenditure ondrugs can be included as a key element in cost–benefitevaluations.
Tento prvý hodnotiaci proces na národnej a európskejúrovni je cenným mechanizmom spätnej väzby, ktorýinformuje rozhodovacie orgány o rozsahu uplatňovaniaprijatých rozhodnutí a nákladoch na ne a umožňuje imzvýšiť úsilie v oblastiach, v ktorých sa zistia problémy alebov ktorých sa pri posudzovaní zistia nepriaznivé skutočnosti.Napriek tomu, že dosiaľ nie sú k dispozícii presvedčivédôkazy o vplyvoch národných protidrogových stratégií na celkový fenomén drog (EMCDDA 2004a), prístup„počítania skóre“ je pozitívnym znakom, a dúfajme, spustí v Európe všeobecný trend k podrobnémuposudzovaniu každej národnej protidrogovej stratégie.
Together with the Reitox network and the European Commission, the EMCDDA is now developing
Spoločenské obavy z fenoménu drog zaznievajú tak v médiách, ako aj v parlamentných rozpravách. Podľa
Examples of such an approach can be found in thestrategies of the Czech Republic, Ireland, Luxembourg,Poland and Portugal, where evaluation of the nationaldrug strategies revealed, or has the potential to reveal,actions that have been achieved and unaccomplishedtasks that still have to be acted on.
Napríklad v Grécku sa plynulozvyšujú výdavky na služby zdravotnej starostlivosti; v Maďarsku sa mobilizovali fondy na financovanie dosiaľnerealizovaných bodov stratégie; a v Luxembursku sa rozpočet ministerstva zdravotníctva na boj proti drogámzvýšil z asi 1 milióna eur v roku 1999 na takmer 6 miliónov eur v roku 2004.
An example of how astructured approach can help an evaluation of progress
Vo všetkých členských štátoch
See the selected issue, ‘Public expenditure in the area of drug-demand reduction’ in the EMCDDA annual report 2003
Pozri vybrané otázky Public expenditure in the area of drug-demand reduction[Verejné výdavky voblasti znižovania ponuky drog] vo výročnej správe EMCDDA 2003 (http://ar2003.emcdda.eu.int/en/page077-en.html).
Chapter 1: New developments in policies and laws methodology that will allow consistent and credibleestimates of drugrelated public expenditure within the EU,as requested by the EU action plan of 2005.
Kapitola 1 – Najnovší vývoj v oblasti politiky a právnych predpisov
attention was attracted by the reported increase in thetetrahydrocannabinol (THC) concentration of cannabiscultivations (nederwiet) and the possible healthconsequences of highly potent cannabis. In Poland,cannabis was the most reported substance in the media,accounting for 865 of a total of about 2 500 referencestodrugs.
Výskum ad hoc, zameraný na analýzu mediálnych správuskutočnili v Českej republike, Grécku, Luxembursku,Poľsku a Portugalsku a vnútroštátne mediálne kampane cielené najmä na mládež rozvinuli v Belgicku (10), Poľsku a Spojenom kráľovstve (11).
Although clear evidence of the impact of nationaldrug strategies on the overall drug phenomenon is not yetavailable (EMCDDA, 2004a), the approach of ‘countingthe score’ is a positive sign and, hopefully, will trigger ageneral trend in Europe towards the detailed assessmentofeach national drug strategy.
údajov o parlamentárnych rozpravách, poskytnutých v národných správach siete Reitox, boli v sledovanomobdobí najčastejšími témami harm reductionaleboopatrenia, ktoré patria do tejto kategórie, „užívaniekanabisu“ a „trestná činnosť súvisiaca s drogami a súvisiace zmeny právnych predpisov o drogách“.