natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this context, it may be notedthat the share of public debt with a shorttermmaturity increased until 2002 and wasafterwards broadly stable (see Table 5).Nevertheless, on the basis of the figures for2003, the proportion of public debt with ashortterm maturity is low and, taking intoaccount the level of the public debt ratio, fiscalbalances are relatively insensitive to changes ininterest rates.
Z údajov za rok 2003vidieť, že podiel krátkodobého verejného dlhuje významný, keď však vezmeme do úvahypomer verejného dlhu, možno konštatovať, žefiškálne saldá sú relatívne necitlivé na zmenyúrokových mier.
Though the proportion offoreign currencydenominated public debt ishigh, it is almost entirely denominated in euro,the anchor currency of Slovenia’s exchangerate regime.
Aj keď je podiel verejnéhodlhu v cudzích menách vysoký, je prevažnedenominovaný v eurách, kotviacej meneslovinského kurzového režimu.
Fiscal balances are thereforerelatively insensitive to changes in exchangerates other than the eurotolar exchange rate.
Z tohto dôvodusú rozpočtové saldá relatívne necitlivé napohyby iných výmenných kurzov než kurzuslovinského tolaru voči euru.
In the reference year 2003 the generalgovernment deficit ratio was 2.0%, i.e. belowthe 3% reference value.
V roku 2003 dosiahol pomer deficitu verejnejsprávy k HDP 2,0% a nachádzal sa podtrojpercentnou referenčnou hodnotou.
The public debt ratiowas 29.4%, i.e. well below the 60% referencevalue.
Pomerverejného dlhu k HDP bol 29,4%, čiže hlbokopod referenčnou hranicou 60%.
Compared with the previous year, thedeficit ratio decreased by 0.4 percentage pointand the public debt ratio remained broadlystable.
V porovnanís predchádzajúcimi rokmi pomer deficituklesol o 0,4 percentuálneho bodu, pričompomer verejného dlhu zotrval na pomernestálej úrovni.
In 2004, the deficit ratio is forecast toincrease by 0.3 percentage point to 2.3%, andthe public debt ratio is forecast to increase to30.8% (see Table 4).
Prognóza na rok 2004 hovorío raste pomeru deficitu o 0,3 percentuálnehobodu na 2,3% a o raste pomeru verejného dlhuna 30,8% (tabuľka 4).
In 2002 and 2003 thedeficit ratio did not exceed the ratio of publicinvestment expenditure to GDP.
V rokoch 2002 a 2003pomer deficitu neprekročil pomer štátnychinvestičných výdavkov k HDP.
Slovenia iscurrently not in an excessive deficit situation.
Slovinsko sav súčasnosti nenachádza v situácii nadmernéhodeficitu.
Since 2000 (the first year for which comparabledata are available), a pattern of improvingoutturns has been observed for the deficit to GDP ratio (see Chart 3a and Table 7).
Pri spätnom pohľade na roky 1999 (prvý rok,za ktorý sú k dispozícii porovnateľné údajeo verejnom dlhu) až 2003 vidieť, že pomerverejného dlhu narástol o 4,5 percentuálnehobodu (graf 2a a tabuľka 5).
Startingfrom a ratio of 3.5% in 1999, the deficitimproved steadily to 2.0% in 2003.
Z úrovne 24,9%HDP v roku 1999 vzrástol na 29,5% v roku2002, potom nepatrne poklesol na 29,4%v roku 2003.
Moving on to examine trends in other fiscalindicators, it can be seen from Chart 4 and Table 7 that the general government totalexpenditure ratio remained fairly stable from2000 to 2003.
Ako vyplýva z grafu 2b, zvýšeniepomeru verejného dlhu do roku 2002 ovplyvnili
Looking back over the years 1999 (the first yearfor which comparable public debt data areavailable) to 2003, the public debt ratioincreased by 4.5 percentage points (see Chart2a and Table 5).
Od roku 2000 (prvý rok, odkedy sú k dispozíciiporovnateľné údaje) možno v pomere deficituk HDP pozorovať priaznivú tendenciu (graf 3aa tabuľka 7).
It rose from 24.9% in 1999 to29.5% in 2002, and declined marginally to29.4% of GDP in 2003.
Z počiatočnej úrovne 3,5%v roku 1999 sa pomer deficitu postupne zlepšilna 2,0% v roku 2003.
As shown in greaterdetail in Chart 2b, the strongest factorunderlying the increase in the public debt ratioup to the year 2002 was deficitdebtadjustments, particularly in 2002 (Table 6).While primary deficits increased the publicdebt ratio in 2000 and 2001, in 2003 theprimary surplus had a small favourable impact.In 2000 the growth/interest rate differentialincreased the debt ratio, while in the years2001 and 2002 the growth/interest ratedifferential had a downward effect on thepublic debt ratio.
Keďže za členské štáty,ktoré sa pripojili k EÚ 1. mája 2004, nie súk dispozícii nijaké homogénne odhady bilanciíočistených o cyklické vplyvy, graf 3bnerozdeľuje zmeny rozpočtového salda nacyklické a necyklické. Necyklické zmenysalda verejných financií môžu odzrkadľovaťbuď pretrvávajúcu štrukturálnu zmenu, alebovplyv dočasných opatrení.
The patterns observedillustrate the risks to the public debt ratio
Dostupné údajenaznačujú, že opatrenia s dočasným dopadom
SLOVENIA expenditure in other areas, notably capitalexpenditure. The expenditure ratio in 2003 wasequal to that in 2000.
SLOVINSKO v roku 2003 prispeli k zníženiu deficitu o 0,3percentuálneho bodu, pričom v roku 2002nemali nijaký pozitívny ani negatívny vplyv.
Between 2000 and 2003,Slovenia’s government revenue ratio increasedby 1.5 percentage points to 46.2%,predominantly reflecting higher revenues fromdirect taxes.
Konvergenčná správa ECB podrobnejšieneskúma budúci vývoj pomeru verejného dlhuv prípade krajín, ktorých pomer verejného dlhuv roku 2003 je 60% alebo menej.
The revenue and expenditureratios are high in comparison with countrieswith a similar level of per capita income andeven with some of the highly advancedeconomies.
Napriektomu, že súčasné trendy naznačujú, že sapomer verejného dlhu v Slovinsku zvýši,v dohľadnom čase ho bude možné udržať podhranicou 60%.
contribution to fiscal consolidation whilepromoting economic growth and real incomeconvergence in the context of completing theprocess of transition to a market economy.Further improvements in the transparency andquality of statistical data would strengthen themonitoring of fiscal developments.
Čo sa týka vývoja ostatných fiškálnychukazovateľov (graf 4 a tabuľka 7), pomercelkových výdavkov verejnej správy zostalv rokoch 2000 až 2003 na pomerne stabilnejúrovni.
Accordingto recent information, contingent liabilitiesarising from state guarantees in Sloveniaamounted to around 6.6% of GDP in 2002 and7.5% of GDP in 2003.
Rast odmeny na zamestnanca v roku2001 bol kompenzovaný nižšími výdavkamiv iných oblastiach, najmä v oblastikapitálových výdavkov.
However, there is noagreed method for estimating the full scale ofcontingent fiscal liabilities (also includingother items) and estimates may vary widely.
Pomer výdavkov v roku2003 bol identický s pomerom výdavkov v roku2000.
Ashighlighted in Table 8, the increase in Slovenia’s old age dependency ratio is amongthe sharpest in the EU and is expected toaccelerate from around 2010 onwards.
Pomer štátnych príjmov Slovinska odroku 2000 do roku 2003 vzrástol o 1,5percentuálneho bodu na úroveň 46,2%,predovšetkým v dôsledku vyšších príjmovz priamych daní.
While Slovenia benefits from a low public debt ratio,population ageing is expected to inducesubstantial pressures on the pension system,which remains mainly based on the payasyougo principle.
V porovnaní s krajinamis podobnou úrovňou príjmu na obyvateľaa dokonca aj s niektorými rozvinutýmiekonomikami sú pomery príjmov a výdavkovv Slovinsku vysoké.
Coping with the overallburden of population ageing will be facilitatedif sufficient room for manoeuvre is created inpublic finances before the period in which thedemographic situation is projected to worsen.
Vzhľadom na skutočnosť, že miera inflácie Slovinska sa nachádza výrazne nadreferenčnou hodnotou, je potrebné realizovaťobozretnú fiškálnu politiku.
The Slovenian mediumterm fiscal policystrategy as stated in the Convergence Programme for 200407, dated May 2004 andbased on data available at the beginning of2004, foresees a budget deficit of 1.9% of GDPand a government debt ratio of 29.1% of GDPin 2004.
Posilneniemotivačných činiteľov zamestnanostiv daňovom systéme a v systéme odmeňovaniazamestnancov by mohlo v kontexteukončovania prechodu na trhové hospodárstvovýznamnou mierou prispieť ku konsolidácii vofiškálnej oblasti za súčasnej podporyhospodárskeho rastu a konvergencie reálnychpríjmov.
In the same year the revenue andexpenditure ratios are expected to rise by alittle more than 1 percentage point on accountof EU accessionrelated transactions.
Ďalšie zlepšenie transparentnostia kvality štatistických dát by mohlo skvalitniťproces monitorovania fiškálneho vývoja.Podľa posledných informácií bol objempodmienených záväzkov z poskytnutýchštátnych záruk v Slovinsku v roku 2002 vovýške asi 6,6% HDP a v roku 2003 7,5% HDP.Keďže ale neexistuje žiadny dohodnutý spôsobodhadu celkového rozsahu podmienených rozpočtových záväzkov (teda vrátane inýchpoložiek), jednotlivé odhady sa môžu výraznelíšiť.
There iscurrently no evidence of significant measureswith a temporary effect in the 2004 budget.The deficit ratio is forecast to decline to 0.9%and the government debt ratio to graduallydescend to 28.4% in 2007.
Ako vidieť z tabuľky 8, rast pomerudemografickej závislosti Slovinska sa radímedzi najstrmšie v EÚ a asi od roku 2010 saešte očakáva jeho urýchlenie.
On the basis of thefiscal balances projected in the Convergence Programme, further substantial consolidationis required for Slovenia to comply with the Stability and Growth Pact’s mediumtermobjective of a budgetary position that is closeto balance or in surplus.
Aj keď Slovinskoťaží z nízkeho pomeru verejného dlhu,predpokladá sa, že nepriaznivý demografickývývoj vyvolá výrazný tlak na jeho dôchodkovýsystém, ktorý je aj naďalej prevažne priebežný.Vyrovnávanie sa s celkovou záťažou starnutiaobyvateľstva bude ľahšie, ak sa vytvorídostatočný manévrovací priestor v oblastiverejných financií ešte pred obdobím, v ktorompodľa prognóz skutočne dôjde k zhoršeniudemografickej situácie.
With regard to the potential future course ofthe public debt ratio, the ECB’s ConvergenceReport does not consider this issue in detail forthose countries with a public debt ratio of 60%or below in 2003.
Strednodobá fiškálna stratégia Slovinskaobsiahnutá v Konvergenčnom programe naroky 2004 až 2007 z mája 2004, ktorá vychádzaz údajov dostupných začiatkom roka 2004,predpokladá na rok 2004 pomer deficitu vovýške 1,9% HDP a pomer verejného dlhu vovýške 29,1% HDP.
Nevertheless, current trendssuggest that the public debt ratio will increasebut can be maintained at below 60% for theforeseeable future.
V tom istom roku sav dôsledku transakcií súvisiacich so vstupom do EÚ očakáva rast pomerov príjmov a výdavkovo niečo nad 1 percentuálny bod.
The Slovenian tolar has been participating in ERM II with effect from 28 June 2004, i.e. foraround three months of the twoyear referenceperiod between October 2002 and September2004 (see Table 9a).
V súčasnostinie sú k dispozícii žiadne informácieo významnejších opatreniach s dočasnýmdopadom, ktoré by ovplyvnili rozpočetv roku 2004.
The central rate for the Slovenian currency was set at 239.64 tolars pereuro, with a standard fluctuation band of±15%.
Prognóza do roku 2007 hovorío poklese pomeru deficitu na úroveň 0,9%a o postupnom znížení pomeru verejného dlhuna úroveň 28,4%.
Since joining ERM II the tolar hastraded close to its central rate and Slovenia hasnot devalued its currency’s central rate againstthe euro on its own initiative and hasmaintained a rather stable euro exchange rate.Thereby it phased out the gradual depreciationof the tolar visàvis the euro which hadtranslated into a smooth downward path in theeurotolar exchange rate in previous years andprior to ERM II entry (see Chart 5). Over thereference period, volatility in the tolar’s
Z prognózy vývojarozpočtového salda v Konvergenčnomprograme vyplýva, že Slovinsko na to, abysplnilo strednodobý cieľ Paktu stability a rastuvyžadujúci vyrovnaný alebo prebytkovýrozpočet, potrebuje ďalej intenzívnepokračovať v konsolidačnom procese.
9.4LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS
9.4.VÝVOJ DLHODOBÝCH ÚROKOVÝCH MIER
Over the reference period from September2003 to August 2004 longterm interest rates in Slovenia were 5.2% on average and thus stoodbelow the 6.4% reference value for the interestrate criterion (see Table 12).
V sledovanom období od septembra 2003 doaugusta 2004 dosahovali dlhodobé úrokovémiery v Slovinsku v priemere 5,2%, čo je podreferenčnou hodnotou kritéria úrokových miervo výške 6,4% (tabuľka 12).
exchange rate against the euro has been lowand declined to very low levels towards the endof 2003 and in the first three quarters of 2004.Since 2003, the shortterm interest ratedifferential against the threemonth EURIBOR has been declining, but still showeda sizeable spread of 1.9 percentage points inthe third quarter of 2004 (see Table 9b).
Počas referenčnéhoobdobia vykazoval tolar voči euru nízkuvolatilitu, ktorá ku koncu roku 2003 a v prvýchtroch štvrťrokoch 2004 klesla na veľmi nízkuúroveň. Od roku 2003 sa rozdiel krátkodobýchúrokových mier voči trojmesačnému EURIBORu znižoval, hoci v treťom štvrťroku2004 sa ešte stále nachádzal na výraznej úrovni1,9 percentuálneho bodu (tabuľka 9b).
Since March 2002, longterm interest rateshave been on a declining trend, in line with developments in inflation (see Chart 6a).1
Od marca 2002 vykazovali dlhodobé úrokovémiery v súlade s vývojom inflácie klesajúci trend (graf 6a).1
Towards the end of 2002, they declined bymore than 2 percentage points, reflectingpositive macroeconomic and fiscaldevelopments.
Ku koncu roka 2002 klesli dlhodobé úrokové miery o viac ako dvapercentuálne body, odzrkadľujúc pozitívny makroekonomický a fiškálny vývoj.
Moreover, between March 2002and August 2004, Banka Slovenije lowered itsmain refinancing rate by a total of 4.8percentage points.
Okremtoho slovinská centrálna banka znížilamedzi marcom 2002 a augustom 2004svoju hlavnú refinančnú sadzbu celkovoo 4,8 percentuálneho bodu.
Slovenia’s longterminterest rate differential with the euro area alsodeclined markedly from March 2002 (see Chart 6b), resulting in a spread of around 0.5percentage point in August 2004.
Rozdieldlhodobých úrokových mier medzi Slovinskoma eurozónou od marca 2002 tiež markantnepoklesol (graf 6b), pričom sa zastavil v auguste2004 na hodnote okolo 0,5 percentuálnehobodu.
The mainfactors underlying this trend were a reductionin economic and financial uncertainty due tosound fiscal and monetary policies, as well asdeclining inflation differentials between Slovenia and the euro area.
Hlavnými faktormi, ktoré prispelik tomuto vývoju, sú zníženie hospodárskeja finančnej neistoty vyplývajúce zo zdravejrozpočtovej a menovej politiky, ako aj pokles
For the concluding summary on Slovenia,please see the “Introduction and Executive Summary”.
Marec 2002 je prvým mesiacom, za ktorý sú k dispozícii údaje oreferenčnej dlhodobej úrokovej miere v Slovinsku.
In a longerterm context these exchange ratepolicies also implied a decline of the tolar innominal effective terms.
Z dlhodobejšieho pohľadu znamenala politikavýmenného kurzu pokles tolaru ajv nominálnom efektívnom vyjadrení.
Nevertheless, the realexchange rate of the Slovenian tolar – bothbilaterally against the euro and in effectiveterms – stood in September 2004 close tohistorical averages as calculated from the firstquarter of 1996 and since the launch of theeuro (see Table 10).
Napriektomu sa reálny výmenný kurz slovinskej meny– voči euru aj v efektívnom vyjadrení –v septembri 2004 nachádzal blízkohistorických priemerov počítaných od prvéhoštvrťroku 1996 a od zavedenia eura (tabuľka10).
March 2002 is the first month for which data are available on thereference longterm interest rate for Slovenia.
SLOVINSKO inflačného diferenciálu medzi Slovinskoma eurozónou.
3EXCHANGE RATE DEVELOPMENTSTable 9(a) Exchange rate stability
4.VÝVOJ DLHODOBÝCH ÚROKOVÝCH MIERTabuľka 12Dlhodobé úrokové miery Graf 6(a) Dlhodobé úrokové miery
HICP inflation Price developments
(b) Diferenciály dlhodobejúrokovej miery a inflácie HICP voči eurozóne
(a)Recent trends in the HICP(b)Inflation forecasts
(a) Aktuálny vývoj HICP(b) Prognózy inflácie
(a) Levels
(a) Úroveň(b)Ročné zmeny a ich príčiny
Projections of elderlydependency ratio
Prjekcia pomeru populáciev postproduktívnom veku
(annual average percentage changes)1)
(priemerná ročná percentuálna zmena)1)
Stock prices (SBI Index) 4)
Bankové úvery 4)
Sources: Eurostat, national data (CPI).Note: a positive (negative) sign indicates an appreciation (depreciation).1) Total industry excluding construction, domestic sales.2) Definition conforms to ILO guidelines.3) Nominal effective exchange rate.4) Annual percentage change of end of period data, ECB definition.
Zdroj: Eurostat, národné údaje (CPI).Poznámka: Kladné znamienko znamená zhodnotenie a záporné znehodnotenie meny.1) Priemysel okrem stavebníctva, domáci odbyt.2) Definícia v súlade so smernicami Medzinárodnej organizácie práce.3) Nominálny efektívny výmenný kurz.4) Ročné percentuálna zmena údaja z konca obdobia, definícia ECB.
HICPAnnual percentage change Change in the average of the latest 3 months from theprevious 3 months, annualised rate, seasonally adjusted Change in the average of the latest 6 months from theprevious 6 months, annualised rate, seasonally adjusted
HICPRočná percentuálna zmena Priemerná zmena medzi poslednými tromi mesiacmia predchádzajúcimi tromi mesiacmi, anualizovaná a očistenáo sezónne vplyvy Priemerná zmena medzi poslednými šiestimi mesiacmia predchádzajúcimi šiestimi mesiacmi, anualizovanáa očistená o sezónne vplyvy
General government surplus (+) / deficit (-)Reference value Surplus / deficit, net of government investment expenditure
Prebytok (+)/deficit ()Referenčná hodnota Prebytok/deficit očistený o investičné výdavky verejnej správy
Data before 2000 are not comparable to data from 2000 onwards due to changes in methodology andsources.
Údaje pred rokom 2000 nie sú porovnateľné s údajmi od roku 2000 v dôsledku zmien v metodike a zdrojoch.
Total debt (as a percentage of GDP)Composition by currency (% of total)In domestic currency In foreign currencies Euro 1)
Celkový dlh (v percentách HDP)Zloženie podľa mien (v % z celku) V domácej mene V cudzích menách
Other foreign currencies Domestic ownership (% of total)Average residual maturity
V eurách 1)V iných cudzích menách Domáce vlastníctvo (v % z celku)Priemerná zostatková lehota do splatnosti
Differences between totals and the sum of their components are due to rounding.
Rozdiely medzi výslednou sumou a súčtom položiek sú spôsobené zaokrúhľovaním.
Data before 1999 are not comparableto data from 1999 onwards due to changes in methodology and sources.1) Comprises debt denominated in euro and, before 1999, in ecu or in one of the currencies of the Member States which have adopted theeuro.2) Original maturity.
Údaje pred rokom 1999nie sú porovnateľné s údajmi od roku 1999 v dôsledku zmien v metodike a zdrojoch.1) Zahŕňa dlh v eurách a v období pred rokom 1999 v ECU alebo v niektorej z mien členských štátov, ktoré prijali euro.2) Pôvodná doba splatnosti.
Data before 2000 are not comparable to data from 2000 onwards due to changes in methodology and sources.
Údaje pred rokom 2000 nie súporovnateľné s údajmi od roku 2000 v dôsledku zmien v metodike a zdrojoch.
Data before 2000 are not comparable to data from2000 onwards due to changes in methodology and sources.1) Includes the difference between the nominal and market valuation of general government debt at issue.2) Transactions in other accounts payable (government liabilities), sector reclassifications and statistical discrepancies.
Údaje pred rokom 2000 nie sú porovnateľnés údajmi od roku 2000 v dôsledku zmien v metodike a zdrojoch.1)Vrátane rozdielov medzi nominálnym a trhovým ocenením štátneho dlhu v čase emisie.2)Transakcie s ostatnými pohľadávkami (pasíva vlády,) sektorové reklasifikácie a štatistické diskrepancie.
This item may alsocover certain cases of debt assumption.
Do tejto položky sa môžuzahrnúť aj niektoré prípady predpokladaného dlhu.
Source: European Commission.Note: Data before 2000 are not comparable to data from 2000onwards due to changes in methodology and sources.
Zdroj: Európska komisia.Poznámka: Údaje pred rokom 2000 nie sú porovnateľné s údajmiod roku 2000 v dôsledku zmien v metodike a zdrojoch.
Data before 2000 are not comparable to datafrom 2000 onwards due to changes in methodology and sources.
Údaje pred rokom 2000 nie sú porovnateľné s údajmi od roku 2000v dôsledku zmien v metodike a zdrojoch.
Source: ECB.1) Maximum percentage deviations from ERM II central rate.
Zdroj: ECB1) Maximálna percentuálna odchýlka od centrálnej parity ERM II.
(b) Key indicators of exchange rate pressure for the Slovenian tolar
(b) Kľúčové indikátory tlakov na výmenný kurz slovinského tolaru
Shortterm interest rate differential 2), 3)
Rozdiel medzi krátkodobými úrokovými mierami 2), 3)
Sources: National data and ECB calculations.1) Annualised monthly standard deviation (as a percentage) of daily percentage changes of the exchange rate against the euro.2) Differential (in percentage points) between threemonth interbank interest rates and the threemonth Euribor interest rate.3) For Slovenia interest rates are based on quotes for taken deposits/loans SMOM (Slovenian Interbank Interest Rate) until 15 July 2003.Thereafter interest rates for offered deposits between banks (SITIBOR) are reported.
Zdroj: Národné údaje a výpočty ECB.1) Anualizovaná mesačná štandardná odchýlka (v percentách) denných percentuálnych zmien výmenného kurzu voči euru.2) Rozdiel (v percentuálnych bodoch) medzi trojmesačnou medzibankovou úrokovou mierou a trojmesačnou úrokovou mierou Euribor.3) Do 15. júla 2003 úrokové miery zodpovedajú hodnotám pre vklady a úvery SMOM (Slovinská medzibanková úroková miera). V ďalšomobdobí sa uvádzajú úrokové miery medzibankových vkladov (SITIBOR).
Chart 5 Slovenian tolar: Deviation from ERM II central rate
Graf 5 Slovinský tolar – odchýlka od centrálnejparity ERM II
(daily data; 1 October 2002 to 30 September 2004)
(denné údaje; 1. október 2002 až 30. september 2004)
Source: ECB.Note: The vertical line indicates the date of entry in ERM II(28 June 2004).
Zdroj: ECBPoznámka: Vertikálna linka znamená dátum vstupu do ERM II(28. jún 2004).
A positive/negative deviation from the centralparity implies that the currency is at the strong/weak side of theband.
Kladná/záporná odchýlka od centrálnej parityznamená, že mena je na silnej/slabej strane pásma.
For the Slovenian tolar the fluctuation band is +/ 15%.Deviations prior to 28 June 2004 refer to the Slovenian tolar’scentral rate as established upon ERM II entry.
Fluktuačnépásmo slovinského tolaru je +/ 15 %. Odchýlky pred 28. júnom2004 zodpovedajú centrálnej parite slovinského tolaru ako bolastanovená pri vstupe do ERM II.
Table 10 Slovenian tolar: Real exchange rate developments
Tabuľka 10 Slovinský tolar – vývoj výmenného kurzu
Average January 1996 to September 2004
Priemer odjanuára 1996 do septembra 2004
Average January 1999 to September 2004
Priemer odjanuára 1999 do septembra 2004
June Sep.
jún sep.
Page 177
SLOVENSKO
10.2FISCAL DEVELOPMENTS primary deficits and adverse public debtdynamics, irrespective of the starting level ofpublic debt.
CENOVÝ VÝVOJ období boli dovozné ceny a ceny potravín dosťnestále, čím významne prispievali k celkovejvolatilite inflácie.
In this context, it may be notedthat the share of public debt with a shorttermmaturity was volatile in the late 1990s butbroadly stable from 2001 onwards (see Table5).
Tento všeobecný modelvývoja inflácie možno pozorovať aj naostatných relevantných indexoch (tabuľka 2).
Moreover, the proportion offoreign currencydenominated public debt in Slovakia has been decreasing from the highlevels reached in 2001, and in 2003 the bulk ofthis debt was almost entirely denominated ineuro.
V sledovanom období od septembra 2003 doaugusta 2004 dosahovala inflácia HICP na Slovensku priemernú úroveň 8,4%, čo jevýrazne nad referenčnou hodnotou 2,4%.
In the reference year 2003 the generalgovernment deficit ratio was 3.7%, i.e. abovethe 3% reference value, and the public debtratio was 42.6%, i.e. below the 60% referencevalue.
Posledné trendy a prognózy naznačujú, žeročná miera inflácie HICP zotrvala na úrovnipribližne 8% do augusta 2004, keďpredovšetkým v dôsledku bázických vplyvovklesla na 7,0% (tabuľka 3a).