natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On the basis of thefigures for 2003, the proportion of foreigncurrency debt is low and, taking into accountthe level of the public debt ratio, fiscalbalances are relatively insensitive to changes inexchange rates.
Na základe údajov za rok 2003 jepodiel dlhu v cudzích menách nízky a akvezmeme do úvahy pomer verejného dlhuk HDP, fiškálne saldá sú relatívne necitlivé nakurzové zmeny.
ECBConvergence report2004
ECBKonvergenčná správa2004
1996 and 2003.
ČESKÁ REPUBLIKA obdobie 1996 až 2003 zvýšili o 2,2percentuálneho bodu.
The revenue and expenditureratios are high in comparison with countrieswith a similar level of per capita income andeven with some of the highly advancedeconomies.
Pomery príjmova výdavkov k HDP sú v porovnaní s krajinamis porovnateľným príjmom na obyvateľa vysokéa vysoké sú dokonca aj v porovnanís niektorými veľmi vyspelými ekonomikami.
Since 1996, an overall trend of increasingoutturns has been observed for the deficit to GDP ratio (Chart 3a and Table 7).
Čo sa týka pomeru deficitu k HDP, od roku1996 možno hovoriť o rastúcom trende (graf 3aa tabuľka 7).
Startingfrom a ratio of 3.1% in 1996, the deficitworsened until it reached 6.8% in 2002, withsome volatility in that period.
Z východiskovej hodnoty 3,1%v roku 1996 sa deficit zvyšoval až na úroveň6,8% v roku 2002, pričom v danom obdobívykazoval určitú volatilitu.
The deficitincreased further in 2003 to 12.6%, when itincluded a major oneoff operation related tostate guarantees.
Deficit sa ďalejzvýšil až na 12,6% v roku 2003, keď sa do nehozapočítala veľká jednorazová operácia týkajúcasa štátnych záruk.
Excluding that operation thedeficit would have been 5.6% of GDP.
Ak by sa táto operáciavyňala, deficit by bol 5,6% HDP.
Itincreased between 1999 and 2003 by a total of9.0 percentage points.
V rokoch1999 až 2003 sa deficit zvýšil celkovo o 9,0percentuálneho bodu.
No homogeneousestimates of cyclically adjusted balances areavailable for the Member States which joinedthe EU on 1 May 2004.
Za členské štáty, ktorésa pripojili k EÚ 1. mája 2004, nie súk dispozícii nijaké homogénne odhady bilanciíočistených o cyklické vplyvy.
Chart 3b therefore doesnot break down the changes in the fiscalbalance into cyclical and noncyclical factors.The noncyclical changes in the governmentbudget balance could reflect either a lastingstructural change or the effect of temporarymeasures.
Z tohto dôvodusa v grafe 3b zmeny rozpočtového saldanečlenia na zmeny spôsobené cyklickýmia necyklickými faktormi.
Available evidence suggests thattemporary measures increased the deficit ratioby 7 percentage points in 2003.
Necyklické zmenysalda štátneho rozpočtu tak môžuodzrkadľovať buď pretrvávajúce štrukturálnezmeny, alebo vplyv opatrení dočasnéhocharakteru.
The inclusionin the government sector of a special stateowned bank (CKA) in 2002 caused an upwardshift in the deficit in that year of 2.5percentage points.
Dostupné informácie svedčiao tom, že dočasné opatrenia zvýšili v roku 2003pomer deficitu o 7 percentuálnych bodov.Začlenenie špeciálnej banky vo vlastníctveštátu (CKA) do sektora verejnej správy v roku2002 spôsobilo zvýšenie deficitu v danom rokuo 2,5 percentuálneho bodu.
According to the Czech Republic’s mediumterm fiscal strategy, as presented in the Convergence Programme for 200407, dated May 2004 and based on data available at thestart of the year, the general governmentdeficit is expected to decline to 5.3% of GDPand the public debt ratio to increase to 38.4%of GDP in 2004.
Podľa strednodobej rozpočtovej stratégie Českej republiky predstavenejv Konvergenčnom programe na roky 2004 až2007 z mája 2004, ktorá sa opierala o údaje zozačiatku tohto roku, sa očakáva, že v roku 2004klesne deficit verejnej správy na 5,3% HDPa pomer verejného dlhu sa zvýši na 38,4%HDP.
The general government totalexpenditure ratio is projected to decrease by6.6 percentage points in 2004, mostlyreflecting the reversal of the effect of the oneoff measure related to state guarantees in 2003.Total revenue is projected to remainunchanged in 2004, as higher VAT revenue isexpected to offset the effects of a reduction inthe corporate tax rate.
Predpokladá sa, že pomer celkovýchvýdavkov verejnej správy sa zníži o 6,6percentuálneho bodu, čo bude najmädôsledkom obráteného efektu jednorazovéhoopatrenia týkajúceho sa štátnych záruk v roku2003.
There is currently noevidence of significant measures with atemporary effect in the 2004 budget. Thedeficit ratio is forecast to decline to 3.3% andthe government debt ratio to increase steadilyto 41.7% by 2007.
V roku 2004 by nemalo dôjsť k zmenecelkových príjmov, pretože sa očakáva, žeefekty zníženia podnikových daní by malivykompenzovať vyššie príjmy z DPH.Informácie o prípadných podstatnejších opatreniach dočasného charakteru sav rozpočte na rok 2004 v súčasnosti neobjavujú.Pomer deficitu by podľa prognózy mal klesnúťna 3,3% a pomer dlhu verejného sektoraby sa mal postupne zvyšovať až na 41,7%v roku 2007.
On the basis of the fiscalbalances projected in the Convergence Programme, further substantial consolidationis required for the Czech Republic to complywith the Stability and Growth Pact’s mediumterm objective of a budgetary position that isclose to balance or in surplus.
Ak chce Česká republikasplniť strednodobý cieľ Paktu stability a rastu,t. j. dosiahnuť prebytkovú alebo približnevyváženú rozpočtovú pozíciu, bude potrebné– vychádzajúc z rozpočtových sáldprojektovaných v Konvergenčnom programe– výrazne postúpiť vo fiškálnej konsolidácii.
With regard to the potential future course ofthe public debt ratio, the ECB’s ConvergenceReport does not consider this issue in detail forcountries with a public debt ratio of 60% orbelow in 2003.
Konvergenčná správa ECB podrobnejšieneskúma budúci vývoj pomeru verejného dlhuv prípade krajín, ktorých pomer verejného dlhuv roku 2003 je 60% alebo menej.
However, it is important tohighlight that the current fiscal position, interms of both the overall and primary balances,would not appear to be sufficient to stabilisethe debt ratio at below 60%.
Treba všakzdôrazniť, že súčasná fiškálna pozícia, čižecelkové a primárne rozpočtové saldopravdepodobne nebude stačiť na stabilizovaniepomeru dlhu pod úrovňou 60%.
A balanced budgetwould, over time, allow it to be brought furtherbelow the reference value.
Jeho ďalšípokles pod referenčnú hodnotu by časomumožnil vyrovnaný rozpočet.
As noted above, afurther substantial reduction in the deficitratio is necessary in order to comply with the Stability and Growth Pact.
Aby sa vyhovelopožiadavkám Paktu rastu a stability, budepotrebné pomer dlhu ďalej výrazne znížiť.
Moving on to examine trends in other fiscalindicators, it can be seen from Chart 4 and Table 7 that the general government totalexpenditure ratio has been increasing in recentyears.
Pri sledovaní trendov ostatných fiškálnychukazovateľov vidíme (graf 4 a tabuľka 7), žepodiel celkových výdavkov verejnej správy sav ostatných rokoch zvyšuje.
After declining slightly in 1997, it hadrisen by 2001 and increased further in both2002 and 2003.
Po miernompoklese v roku 1997 sa tento podiel do roku2001 zvýšil a zvyšoval sa aj v rokoch 2002 až2003.
In particular, currentexpenditure increased between 2000 and 2003,reflecting increases in public employeecompensation and other items.
V rokoch 2000 až 2003 sa zvyšovalinajmä bežné výdavky, čo bolo vyjadrenímvyšších odmien zamestnancom verejnéhosektora a zvýšenia ostatných položiek.Sociálne transfery boli v období 1997 až 2003relatívne stabilné.
Social transfersremained relatively stable throughout the19972003 period, and capital expenditurepicked up in 200103, even taking into accountthe aforementioned oneoff operation in2003.
Investičné výdavky sav rokoch 2001 až 2003 zvyšovali, aj keď sazohľadní už uvádzaná jednorazová operáciav roku 2003.
On balance, the expenditure ratio was11.7 percentage points higher in 2003 than in1996.
Na druhej strane bol podielvýdavkov v roku 2003 o 11,7% vyšší ako v roku1996.
Taking account of the temporary effectmentioned above, however, it would haveincreased by 4.7 percentage points.Government revenue in relation to GDPincreased by 2.2 percentage points between
Ak by sa však zohľadnil vyššie uvedenýjednorazový efekt, znamenalo by to jehozvýšenie o 4,7 percentuálneho bodu.Rozpočtové príjmy sa v pomere k HDP za
However, there existsno agreed method for estimating the full scaleof contingent fiscal liabilities (also includingother items) and estimates may vary widely.
Keďže ale neexistuježiadny dohodnutý spôsob na odhad celkovéhorozsahu podmienených rozpočtových záväzkov(teda vrátane iných položiek), jednotlivéodhady sa môžu výrazne líšiť.
Ashighlighted in Table 8, from around 2010onwards a marked ageing of the population isexpected. Population ageing is expected toinduce substantial pressures on the pensionsystem, which remains based on the payasyougo principle.
Ako vyplývaz tabuľky 8, počnúc približne rokom 2010možno očakávať výrazné starnutie populácie.Tento jav bude s najväčšou pravdepodobnosťou zaťažovať dôchodkový systém, ktorý stálefunguje na priebežnej báze.
Coping with the overallburden of population ageing will be facilitatedif sufficient room for manoeuvre is created inpublic finances before the period in which thedemographic situation is projected to worsen.
Vyrovnávanie sas celkovou záťažou starnutia obyvateľstva budeľahšie, ak sa ešte pred obdobím, v ktorompodľa prognóz skutočne dôjde k zhoršeniudemografickej situácie, vytvorí v oblastiverejných financií dostatok manévrovacieho priestoru.
1.3EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS upward deviation from this benchmark – basedon tenday moving averages of daily data – was0.6%, while the maximum downward deviationwas 8.4%.
maximálna horná odchýlka od tejtoreferenčnej hodnoty – zisťovaná akodesaťdenný kĺzavý priemer denných údajov –bola 0,6% a maximálna dolná odchýlkadosiahla 8,4%.
Overall, between October 2002 and March 2004, the koruna depreciated againstthe euro by roughly 7.5%.
Celkovo sa od októbra 2002 domarca 2004 znehodnotila koruna voči euruo zhruba 7,5%.
This developmentwas initially associated with the efforts by the Czech authorities to contain the previousappreciation of the koruna – includinginterventions in foreign exchange markets andreductions in key monetary policy interestrates.
Tento vývoj spočiatku súvisels úsilím českých orgánov potlačiťpredchádzajúce zhodnocovanie koruny –vrátane intervencií na devízových trhocha zníženia hlavných menovopolitických úrokových mier.
Subsequently, uncertainties surrounding Czech public finances, the rise in the currentaccount deficit and a strong decline in capitalinflows in 2003 seem to have weighed on the Czech currency.
Následne českú menu zrejmeovplyvňovala neistota ohľadom stavuverejných financií, zvýšený deficit bežnéhoúčtu a silný pokles prílevu kapitálu v roku2003. Od marca do septembra 2004 sa korunavoči euru zhodnotila o skoro 4,4%.
This partialreversal was mainly linked to acceleratingeconomic growth in the Czech Republic.Throughout the period under review, thekoruna’s exchange rate against the euroexhibited a relatively high degree of volatilityas measured by annualised standard deviationsof daily percentage changes (see Table 9b).
Tentočiastočný obrat sa väčšinou dával do súvislostiso zrýchľovaním hospodárskeho rastu v Českejrepublike.
Atthe same time, shortterm interest ratedifferentials against the threemonth EURIBOR were mostly insignificant, althoughthey rose to 0.5 percentage point in the thirdquarter of 2004.
V sledovanom období vykazovalvýmenný kurz českej koruny voči eururelatívne vysokú mieru volatility meranúanualizovanou štandardnou odchýlkoudenných percentuálnych zmien (tabuľka 9b).Súčasne s tým bol rozdiel krátkodobých úrokovvoči trojmesačnému EURIBORU zväčša lennevýznamný, aj keď v treťom štvrťroku 2004 sazvýšil na 0,5 percentuálneho bodu.
During the reference period from October2002 to September 2004 the Czech koruna didnot participate in ERM II (see Table 9a).
V hodnotenom období od októbra 2002 doseptembra 2004 česká koruna nebola zapojenádo mechanizmu ERM II (tabuľka 9a).
Afterhaving appreciated strongly against the eurosince 1999, the koruna gradually depreciatedfor most of the review period, although thisdevelopment has been partially reversed inrecent months.
Potom,ako sa od roku 1999 silne zhodnocovala vočieuru, došlo vo väčšej časti hodnotenéhoobdobia k jej znehodnocovaniu; v ostatnýchmesiacoch sa však tento trend čiastočnezmenil.
Overall, the Czech currencyhas consistently traded at a weaker level thanits October 2002 average exchange rate againstthe euro (30.66 korunas per euro, normalisedto 100 in Chart 5), which is used as abenchmark for illustrative purposes in theabsence of an ERM II central rate, following aconvention adopted in earlier reports, whilenot reflecting any judgement as to theappropriate level of the exchange rate (see Chart 5 and Table 9a).
Celkovo sa však česká mena sústavneobchodovala pod úrovňou priemerného kurzuvoči euru z októbra 2002 (30,66 korún za euro,zodpovedá hodnote 100 v grafe 5), ktorýsa používa ako referenčný na ilustratívneúčely v súlade s konvenciou prijatouv predchádzajúcich správach, keďže centrálnaparita ERM II neexistuje, pričom nevyjadrujehodnotenie primeranosti výmenného kurzu(graf 5 a tabuľka 9a).
Looking at thesedevelopments in more detail, the maximum
Pri podrobnejšomskúmaní tohto vývoja však zisťujeme, že
In a longerterm context, both bilaterallyagainst the euro and in effective terms, the realexchange rate of the Czech koruna stood in September 2004 somewhat above historicalaverages as calculated from the first quarter1996, yet close to its average since the launchof the euro in 1999 (see Table 10).
V dlhodobejšom kontexte reálny výmenný kurzčeskej koruny – voči euru, ako aj v efektívnomvyjadrení – v septembri 2004 o niečo prekročilhistorický priemer počítaný od prvéhoštvrťroku 1996, ale blížil sa k svojmu priemeruza obdobie od zavedenia eura v roku 1999(tabuľka 10).
However,these measures should be interpreted withcaution, as the Czech Republic was subject to aprocess of transition to a market economy,which complicates any historical assessment ofreal exchange rate developments. As regardsother external developments, the Czech Republic has consistently reported deficits inthe combined current and capital accountbalance, which have at times been large,peaking at 6.2% of GDP in 2003.
Tieto hodnotenia by sa však maliinterpretovať opatrne, pretože Česká republikaprechádzala transformáciou na trhovúekonomiku, čo hodnotenie uplynulého vývojareálneho výmenného kurzu komplikuje.V zahraničnej oblasti Česká republika naspojenom bežnom a kapitálovom účte trvalovykazovala deficity, ktoré miestami dosahovalivysoké hodnoty; maximum vo výške 6,2%HDP sa dosiahlo v roku 2003.
From afinancing perspective, the Czech Republic has
Z hľadiskafinancovania vykazuje Česká republika zaminulé roky v oblasti atraktívnosti prezahraničný kapitál značné úspechy, čo saodzrkadľuje aj na bilancii účtu spojených
CZECH REPUBLIC and remained in negative territory for 14consecutive months (see Chart 6b). In mid2003, longterm interest rates in the Czech Republic rose above similar interest rates inthe euro area, and the spread between themincreased to 0.8 percentage point in August2004.
ČESKÁ REPUBLIKA v eurozóne a rozdiel medzi nimi sa v auguste2004 zvýšil na 0,8 percentuálneho bodu.Hlavnými faktormi ovplyvňujúcimi tento vývojboli zvýšený rozdiel medzi infláciou v Českejrepublike a v eurozóne a neistoty obklopujúce implementovanie opatrení v oblastirozpočtovej konsolidácie.
For the concluding summary on the Czech Republic, please see the “Introduction and Executive Summary”.
Súhrnné hodnotenie Českej republiky je v časti„Úvod a zhrnutie“.
been remarkably successful in attractingforeign direct investment in recent years asalso reflected in the combined direct andportfolio investment balance.
priamych a portfóliových investícií.
In 2003,however, inflows in foreign direct investmentdeclined.
V roku2003 však prílev priamych zahraničnýchinvestícií klesol.
Against this background, the netinternational investment position of the Czech Republic has consistently been negative, risingto 24.1% of GDP in 2003 from singledigitlevels in 2000 (see Table 11).
Celkovo bola čistámedzinárodná pozícia Českej republiky stálezáporná a z jednociferných úrovní v roku 2000sa v roku 2003 zvýšila na 24,1% HDP(tabuľka 11).
It may be recalledthat the Czech Republic is a small, openeconomy with – according to the most recentdata available – a ratio of foreign trade ingoods and services to GDP of 62.4% forexports and 64.6% for imports.
Treba poukázať aj na to, že Českárepublika je malou otvorenou ekonomikou,ktorá podľa najnovších dostupných údajovvykazuje v oblasti tovarov a služieb podielzahraničného obchodu na HDP vo výške62,4% vo vývoze a 64,6% v dovoze.
In 2003 exportsof goods to the euro area and to the EU as ashare of total exports amounted to 62.7% and86.3% respectively.
V roku2003 tvoril vývoz tovarov do eurozóny a do EÚ62,7%, resp. 86,3% z celkového objemuvývozu.
The corresponding figuresfor imports as a share of total imports were54.8% and 71.4%.
Podiel dovozu z eurozóny a z EÚpredstavoval 54,8% a 71,4% z celkovéhoobjemu dovozu.
1.4LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS
1.4.VÝVOJ DLHODOBÝCH ÚROKOVÝCH MIER
Over the reference period from September2003 to August 2004 longterm interest rates inthe Czech Republic were 4.7% on average andthus stood below the 6.4% reference value forthe interest rate criterion (see Table 12).
V sledovanom období od septembra 2003 doaugusta 2004 boli priemerné dlhodobé úrokovémiery 4,7%, teda pod referenčnou hodnotu6,4% stanovenou ako kritérium úrokovýchmier (tabuľka 12).
2000 is the first year for which data are available on the referencelongterm interest rate for the Czech Republic.
Rok 2000 je prvým rokom, za ktorý sú k dispozícii údajeo referenčnej dlhodobej úrokovej miere v Českej republike.
From 2000 until mid2003, Czech longterminterest rates were on a downward trend (see Chart 6a).1This mainly reflected declininginflationary pressures and the growingcredibility of monetary policy.
dôveryhodnosti menovej politiky.
In thissituation, Česká národní banka reduced its keyinterest rate by a total of 3.25 percentagepoints between November 2001 and August2003.
V tejtosituácii Česká národná banka od novembra2001 do augusta 2003 znížila svoju hlavnúúrokovú sadzbu o celkovo 3,25 percentuálnehobodu.
In mid2003, longterm interest rates inthe Czech Republic started to increase, inparallel with rising inflation and against abackground of growing fiscal uncertainty.
V polovici roku 2003 sa dlhodobéúrokové miery paralelne s rastúcou infláciou stav prostredí rastúcej rozpočtovej neistoty začalizvyšovať.
Inthis environment, Česká národní bankaadjusted its monetary policy stance in June2004, raising its key interest rate for the firsttime since July 2001.
V tejto situácii Česká národná bankazmenila v júni 2004 svoj menovopolitický kurza po prvýkrát od júla 2001 zvýšila hlavnúúrokovú sadzbu.
Mirroring thedevelopments in Czech longterm interestrates, the longterm interest rate differentialwith the euro area turned negative in May 2002
Rozdiel medzi dlhodobýmiúrokovými mierami v Českej republikea v eurozóne, odzrkadľujúc vývoj v oblastičeských dlhodobých úrokových mier, sa v máji2002 dostal do záporných hodnôt, kde zostalštrnásť po sebe idúcich mesiacov (graf 6b).V polovici roku 2003 dlhodobé úrokové mieryprekročili úroveň podobných úrokových mier
LIST OF TABLES AND CHARTS
ZOZNAM TABULIEK A GRAFOV
3EXCHANGE RATE DEVELOPMENTSTable 9(a) Exchange rate stability
4.VÝVOJ DLHODOBÝCH ÚROKOVÝCH MIERTabuľka 12Dlhodobé úrokové miery Graf 6(a)Dlhodobé úrokové miery
1PRICE DEVELOPMENTS
Inflácia HICPCenový vývoj
HICP inflation Price developments
(b)Diferenciály dlhodobejúrokovej miery a inflácie HICP voči eurozóne
Table 1Chart 1Table 2
1.CENOVÝ VÝVOJTabuľka 1Graf 1Tabuľka 2
Measures of inflation and relatedindicators
Miera inflácie a súvisiaceindikátory
Recent inflation trends andforecasts
Aktuálny vývoj a prognózyinflácie
(a)Recent trends in the HICP(b)Inflation forecasts
(a)Aktuálny vývoj HICP(b)Prognózy inflácie
2FISCAL DEVELOPMENTS
2.FIŠKÁLNY VÝVOJ
General government fiscalposition
Fiškálna pozícia verejnejsprávy
General government gross debt(a)Levels
Hrubý dlh verejnej správy(a)Úroveň(b)Ročné zmeny a ich príčiny
General government gross debt –structural features
Hrubý dlh verejnej správy –štrukturálne charakteristiky
General governmentsurplus (+) / deficit ()
Prebytok (+) / deficit ()verejnej správy
(a) Levels
(a)Úroveň(b)Ročné zmeny a ich príčiny
General government deficitdebtadjustment
Rozdiel medzi deficitom azmenou dlhu verejnej správy
General government expenditureand revenue
Príjmy a výdavky verejnejsprávy
General government budgetaryposition
Rozpočtová pozícia verejnejsprávy
Projections of elderlydependency ratio
Projekcia pomeru populáciev postproduktívnom veku
ECBConvergence report2004
Graf 5Tabuľka 10Tabuľka 11
Table 1 HICP inflation
Tabuľka 1 Inflácia HICP
Chart 1 Price developments
Graf 1 Cenový vývoj
(annual average percentage changes)1)
(priemerná ročná percentuálna zmena 1)
HICP inflation Reference value
Inflácia HICPReferenčná
Sources: Eurostat and national data.1) Data for 2004 refers to the period January to August.
Zdroj: Eurostat a národné údaje.1) Údaje za rok 2004 sa týkajú obdobia od januára do augusta.
Source: Eurostat.1) Calculation for the September 2003 to August 2004 period isbased on the unweighted arithmetic average of the annualpercentage changes of Finland, Denmark and Sweden, plus 1.5percentage points.2) The euro area is included for information only.
Zdroj: Eurostat.1) Výpočet za obdobie september 2003 – august 2004 je založenýna neváženom aritmetickom priemere ročných percentuálnychzmien Fínska, Dánska a Švédska plus 1,5 percentuálneho bodu.2) Údaj za eurozónu je uvedený len informatívne.
Table 2 Measures of inflation and related indicators
Tabuľka 2 Miera inflácie a súvisiace indikátory
(annual percentage changes, unless otherwise stated)
(ročná percentuálna zmena, ak nie je uvedené inak)
Measures of inflation HICP CPI CPI excluding changes in net indirect taxes Private consumption deflator
Miera inflácie HICP CPI CPI bez zmien čistých nepriamych daní Deflátor súkromnej spotreby
Output gap (percentage points)
Produkčná medzera (v percentuálnych bodoch)
Unemployment rate (%) 2)
Miera nezamestnanosti (v %) 2)Jednotkové náklady práce, celé národné hospodárstvo Odmena na zamestnanca, celé národné hospodárstvo Produktivita práce, celé národné hospodárstvo Deflátor dovozu tovarov a služieb
Money supply (M3) 4)Lending from banks 4)
Peňažná zásoba (M3) 4)
Stock prices (PX50 Index) 4)
Bankové úvery 4)
Sources: Eurostat and national data (CPI, residential property prices, unit labour costs, compensation per employee, labour productivity).Note: a positive (negative) sign indicates an appreciation (depreciation).1) Total industry excluding construction, domestic sales.2) Definition conforms to ILO guidelines.3) Nominal effective exchange rate.4) Annual percentage change of end of period data, ECB definition.
Zdroj: Eurostat a národné údaje (CPI, ceny obytných nehnuteľností, jednotkové náklady práce, odmena na zamestnanca, produktivita práce). Poznámka: Kladné znamienko znamená zhodnotenie a záporné znehodnotenie meny.1) Priemysel okrem stavebníctva, domáci odbyt.2) Definícia v súlade so smernicami Medzinárodnej organizácie práce.3) Nominálny efektívny výmenný kurz.4) Ročné percentuálna zmena údaja z konca obdobia, definícia ECB.
Table 3 Recent inflation trends and forecasts
Tabuľka 3 Aktuálny vývoj a prognózy inflácie
(a) Recent trends in the HICP
(a) Aktuálny vývoj HICP
HICPAnnual percentage change Change in the average of the latest 3 months from theprevious 3 months, annualised rate, seasonally adjusted Change in the average of the latest 6 months from theprevious 6 months, annualised rate, seasonally adjusted
HICPRočná percentuálna zmena Priemerná zmena medzi poslednými tromi mesiacmia predchádzajúcimi tromi mesiacmi, anualizovaná a očistenáo sezónne vplyvy Priemerná zmena medzi poslednými šiestimi mesiacmia predchádzajúcimi šiestimi mesiacmi, anualizovaná a očistenáo sezónne vplyvy
(b) Inflation forecasts
(b) Prognózy inflácie
Sources: European Commission, OECD, IMF and Consensus Economics.
Zdroj: Európska komisia, OECD, MMF a Consensus Economics.