natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bornholm, an idyllic Danish island situated at the entrance of the Baltic Sea more or less between Sweden, Germany and Poland, is well known for its smoked herring.
Bornholm, idylický dánsky ostrov nachádzajúci sa na vstupe do Baltského mora medzi Švédskom, Nemeckom a Poľskom, je preslávený svojimi údenými sleďmi.
For centuries the abundance of fish was the cornerstone of the local economy.
Hojnosť rýb bola celé storočia základným kameňom miestnej ekonomiky.
In the 1970s about half of the fisheries income came from cod.
V sedemdesiatych rokoch minulého storočia asi polovica príjmu rybárov pochádzala z lovu tresiek.
By the end of the 1980s cod fisheries had increased to 80 % of the total value.
Do konca osemdesiatych rokov sa tento podiel zvýšil na 80 %.
Many fishermen imagined a bright future and invested in new vessels.
Mnohí rybári s predstavou o svetlej budúcnosti investovali do nových plavidiel.
However, by 1990 the catch was on a steep decline. It has never recovered.
Do roku 1990 však dochádzalo k prudkému poklesu úlovkov. Nikdy sa už nevrátili
These inflows led to higher oxygen concentrations in the cod spawning areas and hence to high egg survival and thus more juvenile fish.
Od polovice 1980-tych rokov dochádzalo k úbytku veľkých vstupov zo Severného mora, čo spôsobilo, že ikry mali zlé podmienky na prežitie a bolo menej mladých rýb.
Thirdly, there was an abundance of copepod larvae (pseudocalanus acuspes), the major food source for cod, and finally, there was a shortage of predators such as sprat and seals.
Zníženie salinity tiež viedlo k zmenšeniu hojnosti veslonôžok základnej potravy pre rybí poter.
Sprat prey on cod eggs and seals prey on cod.
Aj keď sa v ďalších rokoch hranica biologicky bezpečných úrovní pre rybolov znížila, politicky schválený výlov (TAC) je obvykle nad touto úrovňou (obrázok 1).
Since the mid-1980s there have been fewer major inflows from the North Sea, leading to poor conditions for egg survival, and fewer juvenile fish.
dôležité z hľadiska zachovania úrovne salinity a kyslíka.
The reduced salinity has also led to reduced abundance of copepods, a staple food for larvae.
Tieto vstupy viedli k vyšším koncentráciám kyslíka v oblastiach neresenia tresiek, a teda k vysokej miere prežitia ikier, a tak väčšiemu množstvo mladých rýb.
Although the limit for biologically safe levels for fishing was reduced in the following years, the politically agreed catch (TAC's) has normally exceeded this level (Figure 1).
Tretím faktorom bola hojnosť lariev veslonôžky (pseudocalanus acuspes) hlavného zdroja potravy tresiek a napokon nedostatok predátorov, napr. šprotov a tuleňov. Šproty sa živia ikrami tresiek a tulene treskami.
Cod in the Baltic (1 000 tonnes cod)
Treska v Baltskom mori (1 000 ton tresky)
Why were the early 1980s such good years for cod fisheries?
Prečo bol začiatok osemdesiatych rokov taký dobrý pre lov tresiek?
ICES advice
Odporúčanie ICES TAC
Catch
Výlov
In almost every year when the cod stock has been assessed, the TAC has been set higher than the recommended level.
Takmer každý rok sa pri hodnotení zásoby tresiek stanoví vyššia úroveň TAC, ako sa odporúča.
The TAC exceeds the recommended level by more than 100 % in some of the most recent years.
V niektorých z posledných rokov úroveň TAC prekračuje odporúčanú úroveň viac ako o 100 %.
Interestingly, the actual catch is commonly higher that the TAC because estimated illegal fisheries are also included in the figures.
Je zaujímavé, že skutočný výlov je všeobecne vyšší ako úroveň TAC, pretože do týchto údajov je tiež zahrnutý odhadovaný nezákonný rybolov. Zdroj: EEA, 2008.
The high survival rate of cod eggs and larvae from 1978–1983 is explained by four factors.
Vysoká miera prežitia treščích ikier a poteru z obdobia 1978–1983 sa vysvetľuje štyrmi faktormi.
The primary explanation is that fishing pressure was reduced in the late 1970s.
Prvým je zmiernenie tlaku rybolovu koncom sedemdesiatych rokov.
Secondly, climatic conditions brought inflows of high salinity water from the North Sea.
Po druhé, klimatické podmienky spôsobili vstupy veľmi slanej vody zo Severného mora.
The Baltic was actually a freshwater lake until sea levels rose about 8 000 years ago, allowing the North Sea to flow into the lake.
Baltské more bolo v skutočnosti sladkovodným jazerom, až kým približne pred 8 000 rokmi hladiny morí nestúpli a neumožnili vstup vody zo Severného mora do jazera.
Saltwater 'intrusions' into the Baltic are still important in terms of maintaining salinity and oxygen levels.
Prienikanie slanej vody do Baltského mora je stále
28 / EEA SIGNALS 2009 / MARINE will contribute to the wider geographic spread of anoxia.
28 / SIGNÁLY EEA 2009 / MORSKÉ PROSTREDIE vody zo Severného mora.
Salinity in the Baltic has decreased steadily since the mid 1980s due to increased rain and reduced flows from the North Sea into the Baltic Sea.
Znamená to, že zásoby tresiek a iných morských rýb budú pravdepodobne klesať, pokiaľ sa nezmierni tlak rybolovu.
Illegal fishing adds to the problem.
Nezákonný rybolov tento problém zhoršuje.
It has been estimated that an additional 30 % is landed illegally in this part of the Baltic Sea.
Odhaduje sa, že okrem oficiálnych údajov v tejto časti Baltského mora 30 % naviac tvorí nezákonný výlov.
In the summer of 2007 the illegal landings by the Polish fishing fleet were so extensive that Polish fisheries were stopped by the European Commission in the second half of 2007.
V lete 2007 boli nezákonné výlovy poľských rybárskych flotíl také rozsiahle, že v druhej polovici roku 2007 Európska komisia zastavila poľský rybolov.
And then climate change!
A naviac klimatická zmena!
Climate change is affecting both the temperature and the salt balance of the Baltic.
Nárast teploty v hlbokej vode zvýši biologickú spotrebu kyslíka a zníži rozpustnosť kyslíka vo vode.
Temperature rise in the deep water will increase the metabolic demand for oxygen and reduce solubility of oxygen in the water. In turn, this
To zase prispeje k rozsiahlejšiemu geografickému rozšíreniu anoxie.
Both factors are driven by climate.
Oba tieto faktory poháňa klíma.
Quite a small reduction in the salinity is already tipping the balance and changing the composition of the Baltic habitat.
Pomerne malé zníženie salinity už narušuje rovnováhu a mení zloženie baltského biotopu.
Of the three major fished species, cod, herring, and sprat, cod is particularly sensitive to reduced salinity because salinity affects both their reproductive capacity and the availability of the preferred food for cod larvae.
Z troch hlavných lovených druhov – treska, sleď a šprot, treska je obzvlášť citlivá na zníženie salinity, pretože salinita ovplyvňuje nielen jej schopnosť reprodukcie, ale aj dostupnosť preferovanej potravy pre tresčí poter.
Extent of hypoxic and anoxic bottom water,Autumn 2007
Objem hypoxickej a anoxickej spodnej vody, jeseň 2007
SWEDEN a e
ŠVÉDSKO e r o m
Over time, there has been a steady increase in the area affected by hydrogen sulphide in the East and West Gotland Basins, and the outer Gulf of Finland.
Časom došlo k postupnému nárastu v oblasti postihnutej sírovodíkom vo Východnej a Západnej Gotlandskej priehlbine a vonkajšej časti Fínskeho zálivu.
Water from the Gulf of Finland does not enter into the Gulf of Bothnia.
Voda z Fínskeho zálivu nepriteká do Botnického zálivu.
As a result, despite its depth, it remains well oxygenated, even during autumn.
V dôsledku toho je napriek svojej hĺbke dobre okysličená, dokonca aj na jeseň. Zdroj: http:// www.helcom.fi/environment2/ifs/ifs2007/en_GB/HydrographyOxygenDeep/.
Climate change will alter the Baltic Sea and its ability to support exploitable cod populations.
Klimatická zmena pozmení Baltské more a jeho schopnosť uživiť využiteľné populácie tresky.
Management will need to accommodate these changes if the stock is to stay at a commercially relevant level Professor Brian MacKenzie, DTU-Aqua, Technical University of Denmark
Hospodárstvo sa tejto zmene bude musieť prispôsobiť, ak má zásoba zostať na komerčne relevantnej úrovni Profesor Brian MacKenzie, DTU-Aqua, Dánska technická univerzita
November 2007, is an important basis for more effective implementation of EU policy in the area.
Na reguláciu rybárskych aktivít z environmentálneho, hospodárskeho a spoločenského hľadiska sa ustanovila Spoločná politika rybolovu (CFP).
This includes the new Marine Strategy Framework Directive, according to which bordering countries should achieve a 'good environmental status' of the Baltic Sea by 2020, including a requirement that fish communities are brought back to 'a good state'.
Mnohé z komerčne najcennejších druhov rýb sa lovia nadmerne a ich populácie sú v súčasnosti pod bezpečnou biologickou úrovňou.
In addition, the European Commission is developing a Baltic Sea Regional strategy which will lead to an action plan defining the key players, the financial instruments to be deployed, as well as a work schedule.
Charakter legislatívy neumožňuje finančne efektívnym spôsobom úspešné postihovať členské štáty, ktoré uskutočňujú nadmerný výlov.
This strategy's adoption by Member States will constitute one of the priorities of the Swedish EU Presidency, in the second half of 2009.
Evidentná nedostatočná úspešnosť trvalo udržateľného obhospodarovania mnohých zásob rýb viedla námorných expertov k tomu, aby vyzvali k výraznej revízii politiky, ktorá je jasným výsledkom kompromisu medzi krajinami.
Sweden has identified the Baltic Sea environment as one of its top priorities.
S morským prostredím by sa malo zaobchádzať skôr ako s ekosystémom než sektorom, určenými na exploatáciu.
The Common Fisheries Policy (CFP)was designed to regulate fishing activities from an environmental, economic and social point of view.
Komisár EÚ pre rybolov a námorné záležitosti Joe Borg sa dokonca vyjadril, že CFP nepodporuje zodpovedný prístup rybárov alebo politikov a v septembri 2008 spustil okamžitú revíziu politiky, o štyri roky skôr ako to bolo naplánované.
However, many of the most commercially valuable fish species in Europe have been heavily over fished and their populations are now below safe biological numbers.
Patrí k nej nová Rámcová smernica o námornej stratégii, podľa ktorej by priľahlé pobrežné krajiny mali dosiahnuť „dobrý environmentálny stav“ Baltského mora do roku 2020 vrátane podmienky prinávratiť populácie rýb na “dobrú úroveň”.
The nature of the legislation makes it costly and difficult to successfully prosecute Member States who over-fish.The obvious lack of success in sustainable management of many of its fish stocks has led marine experts to call for major revisions to the policy, which is clearly the product of compromise between countries.
Európska komisia okrem toho pracuje na Regionálnej stratégii pre Baltské more, ktorá povedie k akčnému plánu, v ktorom budú definovaní hlavní aktéri, finančné nástroje, ktoré sa budú využívať, ako aj harmonogram činností.
The marine environment should be treated as an ecosystem rather than as sectors to be exploited.The EU Commissioner for Fisheries and Marine Affairs, Joe Borg has even said that the CFP 'does not encourage responsibility by fishermen or politicians' and launched an immediate review of the policy in September 2008, four years ahead of schedule.
Prijatie tejto stratégie členskými štátmi bude predstavovať jednu z priorít švédskeho predsedníctva EÚ v druhej polovici roku 2009. Švédsko označilo prostredie Baltského mora za jednu zo svojich najvyšších priorít.
If bioenergy goes boom
Keď je bioenergia na vzostupe
Bioenergy is not new.
Bioenergia nie je novinkou.
For millennia, people have been burning wood.
Drevo ľudia pália tisícky rokov.
The industrial revolution in the mid-1800s brought so called 'fossil fuels', mainly coal and oil, to the fore.
Priemyselná revolúcia v polovici devätnásteho storočia priniesla do popredia tzv. fosílne palivá, hlavne uhlie a ropu.
However, fossil fuels are becoming more difficult to find and extract, more expensive, and subject to intense political debate.
Ich hľadanie a ťažba sú však čoraz náročnejšie, ich cena narastá a stávajú sa predmetom intenzívnych politických diskusií.
EEA SIGNALS 2009 / ENERGY: BIOENERGY AND LAND-USE CHANGE / 31
SIGNÁLY EEA 2009 / ENERGIA: BIOENERGIA A ZMENA VYUŽÍVANIA PÔDY / 31
Biomass: refers to living and recently dead biological matter.
Biomasa: znamená žijúci a nedávno uhynutý biologický materiál.
This can be from crops, trees, algae, agricultural, forest residues or waste streams.
Môže pochádzať z plodín, stromov, rias, zvyškov z poľnohospodárstva, z lesného hospodárstva alebo produkcie odpadov.
Bioenergy: all types of energy derived from biomass, including biofuels.
Bioenergia: všetky typy energie pochádzajúce z biomasy vrátane biopalív.
Biofuel: liquid transport fuels made from
Biopalivo: kvapalné palivá vyrobené z
Bioenergy is on the verge of becoming big business.
Bioenergia je len krok od toho aby sa stala lukratívnym obchodným odvetvím.
It is already the dominant renewable energy source (1) in Europe and its production is likely to increase greatly in the coming decades.
Už dnes je v Európe hlavným zdrojom obnoviteľnej energie (1) a jej výroba sa v nasledujúcich desaťročiach pravdepodobne značne zvýši.
Biofuels have been hailed as a good way of greening transport and avoiding expensive oil imports.The subject of biofuels made world headlines for negative reasons in 2008, mainly in association with rising food prices.
Biopalivá sa vítajú ako dobrý spôsob ozelenenia dopravy a ako sa vyhnúť drahému dovozu ropy. V roku 2008 sa biopalivá uvádzali v titulkoch svetových novín v negatívnom zmysle, najmä v súvislosti so stúpajúcimi cenami potravín.
The EEA's work on biofuels is restricted to the environmental pros and cons.
Práca agentúry EEA v oblasti biopalív sa obmedzuje na environmentálne klady a zápory.
Even here, there is controversy.
Ale dokonca aj tu je zjavný rozpor.
A move towards large scale bioenergy production bears considerable environmental risks, mainly in terms of land-use change.
Smerovanie k veľkovýrobe bioenergie nesie so sebou značné environmentálne riziká, hlavne z hľadiska zmeny využívania pôdy.
Soils and plants are damage our soil and water resources.
Dve tretiny tohto množstva pochádza z biomasy.
Knock-on effects, so-called 'indirect land-use changes', would impact elsewhere in the world: as Europe cuts back on food exports, other areas of the world would increase food production to fill the gap.
Lavínovité dôsledky, tzv. nepriame dopady zmeny spôsobu využívania pôdy, by zasiahli aj iné časti sveta: keďže Európa znižuje vývoz potravín, ďalšie oblasti vo svete by produkciu potravín zvýšili, aby túto medzeru vyplnili.
Impacts on global food prices could be significant.
Dopady na svetové ceny potravín by mohli byť veľmi vážne.
However, risks within Europe could be lessened with the right choice of crops and management.
Riziká v Európe by sa dali zmierniť správnym výberom plodín a hospodárením.
Biofuels made from waste, from crop or forestry residues for example, do offer environmental advantages.
Biopalivá vyrobené z odpadu, napríkld zvyškov po spracovaní plodín alebo dreva, sú určite environmentálne prospešné.
In this context, the EEA has been looking at how the impending bioenergy boom might develop, and considering whether it can provide the energy we need without damaging the environment.
V tejto súvislosti agentúra EEA posudzuje, ako by sa nastávajúci rozmach bioenergie mohol vyvíjať a hodnotí, či dokáže poskytnúť potrebnú energiu bez poškodzovania životného prostredia.
Converting forest, peat or grasslands en masse to biofuel crops would release more COst than it
uvoľnenie viac CO než by ušetrila.
Renewable energy includes energy derived from wind, sea, sun, hydropower, etc.The term biofuel can be used for all fuels (solid, liquid or gas) for any purpose derived from biomass.
Obnoviteľná energia zahŕňa energiu pochádzajúcu z vetra, mora, slnka, vody a pod.Termín biopalivo sa môže použiť pre všetky palivá (tekuté, kvapalné alebo plynné) vyrobené z biomasy na akýkoľvek účel.
However, in the context of this analysis it refers specifically to fuels for transport.
V kontexte tejto analýzy sa však vzťahuje konkrétne na palivá využiteľné v doprave.
32 / EEA SIGNALS 2009 / ENERGY: BIOENERGY AND LAND-USE CHANGE is leading to an expansion of world cropland at the expense of natural grasslands and tropical rainforest.
32 / SIGNÁLY EEA 2009 / ENERGIA: BIOENERGIA A ZMENA VYUŽÍVANIA PÔDY
This is important because deforestation and farming practices are currently responsible for an estimated 20 % of global greenhouse gas emissions.
Toto jo veľmi významné, pretože odlesňovanie a poľnohospodárske aktivity v súčasnosti zodpovedajú za približne 20 % globálnych emisií skleníkových plynov.
Large scale conversion of forests to cropland increases this share and has serious impacts on biodiversity.Wildlife, and water quantity and quality could also suffer if large areas are converted from natural habitats or traditionally farmed areas, and brought into intensive production for bioenergy.
Rozsiahlou premenou lesov na ornú pôdu sa tento podiel zvyšuje a má to aj závažné dopady na biodiverzitu. Aj voľne žijúce organizmy a množstvo a kvalita vody by utrpeli, ak by sa veľké oblasti zmenili z prirodzených biotopov alebo tradične obrábaných poľnohospodárskych oblastí a začala sa na nich intenzívna výroba na účely bioenergie.
Visible impacts from 2007 show that biofuel makes up 2.6 % of road transport fuel in the EU.To achieve 10 %, the European Union must increase production and imports of biofuel at a time when biofuels are at the centre of complex ecological and economic debates.
Podľa údajov z roku 2007 vyplýva, že biopalivá tvoria v EÚ 2,6 % paliva využívaného v cestnej doprave. Na dosiahnutie 10 % musí Európska únia zvýšiť výrobu a dovoz biopalív v dobe, keď otázka biopalív stojí v centre zložitých ekologických a ekonomických diskusií.
The EU biofuel target is surrounded by more and more debate.
O cieli EÚ pre biopalivá sa diskutuje čoraz viac.
The European Parliament has recently called for a guarantee that 40 % of the 10 % target will come from sources that do not compete with food production.
Európsky parlament nedávno vyzval k tomu, aby sa zaručilo, že 40 % z 10 % cieľa bude pochádzať zo zdrojov, ktoré nekonkurujú výrobe potravín.
The EEA's own Scientific Committee has warned that increasing the share of biofuels used in transport to 10 % by 2020 is overambitious and should be suspended.
Samotný vedecký výbor EEA upozorňuje, že zvyšovanie podielu biopalív používaných v doprave na 10 % do roku 2020 je príliš ambiciózne a malo by sa pozastaviť.
Promoting biofuels and other bioenergy in Europe inevitably triggers direct and indirect effects elsewhere.
pôdy Podpora biopalív a inej bioenergie v Európe nevyhnutne vyvoláva priame i nepriame dopady na iných miestach.
For example, in Europe we could produce biodiesel from rapeseed oil in a sustainable manner, but less rapeseed oil would be available for food production inside and outside Europe.
V Európe by sme mohli napríklad trvalo udržateľným spôsobom vyrábať bionaftu z repkového oleja, spôsobilo by to však jeho nedostatok na výrobu potravín v Európe i mimo nej.
The gap is likely to be filled in part by palm oil.
Tento nedostatok by sa dal čiastočne pokryť palmovým olejom.
However, this would result in the loss of rainforest, as trees in countries such as Indonesia are felled to facilitate the extra palm crops.Worldwide, biofuel demand is one of many factors contributing to the recent rise in food prices, along with droughts in key producer countries, increasing meat consumption and rising oil prices, etc.
To by však prinieslo, úbytok dažďového pralesa, pretože v krajinách ako napríklad Indonézia, sa pôda pre ďalšie palmy uvoľňuje práve jeho klčovaním.
The Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD) estimates that current and proposed biofuel support measures in the EU and US increase average wheat, maize and vegetable oil prices by about 8 %, 10 % and 33 %, respectively, in the medium term.Increasing world food consumption, and the additional demand for biofuel,
Na celom svete je dopyt po biopalivách jedným z mnohých faktorov, ktoré prispeli k nedávnemu rastu cien potravín, rovnako ako k tomu prispeli suchá v najdôležitejších producentských krajinách, zvyšovanie spotreby mäsa, nárast cien ropy a pod. Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) odhaduje, že súčasné a navrhované opatrenia na podporu biopalív v EÚ a USA v strednodobom horizonte zvyšujú priemerné ceny pšenice o 8 %, kukurice o 10 % a rastlinného oleja o 33 %.
% of total final energy consumption in road transport
% celkovej konečnej spotreby energie v cestnej doprave
stores. Converting them to a crop type suitable for producing biofuel would
A takmer niet pochýb, že je to dopyt po bioetanole, ktorý vyháňa cenu, pretože sójové polia sa premieňajú na kukuričné určené na výrobu bioetanolu v USA.
EEA SIGNALS 2009 / ENERGY: BIOENERGY AND LAND-USE CHANGE / 33
SIGNÁLY EEA 2009 / ENERGIA: BIOENERGIA A ZMENA VYUŽÍVANIA PÔDY / 33 emisií spojené s využívaním fosílnych palív.
It would take decades for the benefits to outweigh the negatives.The impacts on biodiversity and natural resources such as water are more difficult to measure.
Dopady na biodiverzitu a prírodné zdroje, napríklad vodu, sú ťažko merateľné.
Increased corn production in the mid-West United States, for example, threatens marine life in the Gulf of Mexico, where a dead zone more than 20 000 km2 has been created by the high nutrient inputs from the Mississippi.
Zvýšená produkcia kukurice na stredozápade Spojených štátov, ohrozuje napríklad morský život v Mexickom zálive, kde sa v dôsledku vysokého prísunu živín z Mississippi vytvorila mŕtva zóna o veľkosti viac ako 20 000 km2.
According to one recent study, meeting the 2022 targets in the US energy bill will increase nitrogen loads in the Mississippi by 10–34 %.
Podľa jednej nedávnej štúdie, plnením cieľov roku 2022 stanovených v energetickom zákone USA sa zvýši záťaž dusíkom v rieke Mississippi o 10–34 %.
Modelling the future
Modelovanie budúcnosti
In 2006 an EEA study estimated that 15 % of projected European energy demand in 2030 could be met with bioenergy derived from agricultural, forestry and waste products, using only European resources.
V roku 2006 sa v štúdii EEA odhadovalo, že 15 % predpokladaného dopytu po energii v Európe v roku 2030 by bolo možné uspokojiť pomocou bioenergie pochádzajúcej z produktov poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a odpadov a to využitím iba európskych zdrojov.
This estimate is referred to as Europe's 'biomass potential'.
Tento odhad sa nazýva “potenciál biomasy“ Európy.
To avoid the negative impacts of a switch to bioenergy described above, we need strong policies at international level to prevent land-use changes adding to environmental problems in the pursuit of bioenergy.
Štúdia stanovila súbor podmienok negatívnym dopadom prechodu na bioenergiu potrebujeme prísne medzinárodné politiky na zabránenie zmenám vo využívaní pôdy, ktoré zväčšujú environmentálne problémy pri výrobe bioenergie.
The challenge is clearly global, and we need a global debate on how to halt loss of biodiversity and address climate change at the same time, while taking into account the global need for increased food production and the daunting price increase in oil.EEA researchers believe that Europe should actively seek to generate as much bioenergy as possible domestically whilst sustaining a balance between food, fuel and fibre production, and without compromising ecosystem services.
Táto výzva má jasne celosvetový charakter a je potrebné viesť diskusie v rámci celého sveta o tom, ako zároveň zastaviť stratu biodiverzity a riešiť otázky klimatickej zmeny pri zohľadnení celosvetovej potreby zvyšovania produkcie potravín a skľučujúceho rastu cien ropy. Výskumníci agentúry EEA sa domnievajú, že Európa by mala byť aktívna v snahách vyrábať čo najviac bioenergie doma a zároveň udržať rovnováhu medzi výrobou potravín, paliva a vlákien a bez narušovania funkcií ekosystémov.
We should move on from biofuels, and begin serious research and development of advanced biofuels (see box).
Mali by sme sa odpútať od biopalív a začať zodpovedný výskum a vývoj moderných biopalív (pozri rámček).