natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Growing industrial confidence, a highdegree of capital utilisation and an improveddemand outlook contributed to the recovery ininvestment in many of the new Member States,Denmark and Sweden.
Rast dôvery v priemysle, vysoký stupeň využitia kapitálu a zlepšenie výhľadu v oblasti dopytu prispeli k oživeniu investícií v mnohých nových členských štátoch, v Dánsku a vo Švédsku.
In many of the new Member States, particularly in the Baltic States, the robustness of domestic demand alsoreflected the significant growth in privateconsumption, which was supported by gainsin real disposable income associated withvigorous wage increases and improvements inthe labour market. In the United Kingdom,
V mnohých nových členských štátoch, najmä v pobaltských štátoch, rast domáceho dopytu bol odrazom aj výrazného rastu súkromnej spotreby, ktorý podporil rast reálneho disponibilného dôchodku súvisiaci s dynamickým zvýšením miezd
Turning to external demand, the contribution ofnet exports to real GDP growth variedsignificantly across the noneuro area EUMember States.
Pokiaľ ide o zahraničný dopyt, príspevok čistého vývozu k rastu reálneho HDP sa v jednotlivých členských štátoch EÚ nepatriacich do eurozóny výrazne líšil.
While external demandsignificantly supported output growth in Poland and Sweden, it acted as a drag ongrowth in most of the new Member States andthe United Kingdom.
Napriek rôznorodosti zostal rast vývozu a dovozu v roku 2004 celkovo pomerne silný, najmä v nových členských štátoch.
In particular, goodsand services trade volumes were spurred by theremoval of barriers to trade on EU accession,
Rast obchodu s tovarom a službami bol podporený najmä odstránením obchodných
Table 6 Real GDP growth in the noneuro area EU Member States and the euro area
Tabuľka 6 Rast reálneho HDP v členských štátoch EÚ nepatriacich do eurozóny a v eurozóne
(annual percentage changes)
(medziročná percentuálna zmena)
Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sweden United Kingdom EU10 1)EU13 2)
Česká republika Dánsko Estónsko Cyprus Lotyšsko Litva Maďarsko Malta Poľsko Slovinsko Slovensko Švédsko Spojené kráľovstvo EÚ-10 1)EÚ-13 2)
Source: Eurostat.Note: Quarterly figures are seasonally adjusted for the Czech Republic and seasonally and working day-adjusted for the United Kingdom.1) The EU10 aggregate comprises the 10 new EU Member States.2) The EU13 aggregate comprises the 13 noneuro area EU Member States.
Poznámka: Štvrťročné údaje za Českú republiku sú sezónne očistené a za Spojené káľovstvo očistené o sezónne a kalendárové vplyvy.1) Agregát EÚ10 zahŕňa desať nových členských štátov EÚ.2) Agregát EÚ13 zahŕňa trinásť členských štátov EÚ nepatriacich do eurozóny.
by higher demand in trading partner countriesand by further gains in productivity.
prekážok po vstupe do EÚ, vyšším dopytom zahraničnoobchodných partnerov a ďalším zvýšením produktivity.
Hungary and Slovakia, annual HICP inflationrates were almost three times higher than theeuro area average.
V Lotyšsku, Maďarsku a na Slovensku boli ročné miery inflácie HICP takmer trojnásobne vyššie ako priemer eurozóny.
As a result of the recovery in economicactivity, sizeable foreign direct investmentinflows received in the last few years andongoing structural reform, the labour marketsituation gradually improved in most non-euroarea EU Member States throughout 2004,particularly in the Baltic States.
V dôsledku oživenia hospodárskej aktivity, rozsiahleho prílevu priamych zahraničných investícií prijatých v niekoľkých posledných rokoch a prebiehajúcej štrukturálnej reformy sa situácia na trhu práce v roku 2004 postupne zlepšovala vo väčšine členských štátov EÚ nepatriacich do eurozóny, najmä v pobaltských štátoch.
Employmentgrowth, however, tended to be rather subduedin most of the new Member States, due toearlier increases in wage costs in somecountries and a structural skill mismatchbetween labour supply and demand.
Rast zamestnanosti však bol vo väčšine nových členských štátov dosť utlmený, v dôsledku predchádzajúceho zvýšenia miezd v niektorých krajinách a nesúladu kvalifikačnej štruktúry ponuky a dopytu na trhu práce.
In severalcountries, especially Poland and Slovakia,unemployment rates remained very high.
V niektorých krajinách, najmä v Poľsku a na Slovensku, zostala miera nezamestnanosti veľmi vysoká.
In the United Kingdom the labour market was tighter.
V Spojenom kráľovstve bol trh práce napätejší.
Most of the new Member States recordedhigher HICP inflation rates in 2004 comparedwith 2003 (see Table 7).
Väčšina nových členských štátov zaznamenala v roku 2004 vyššie miery inflácie HICP v porovnaní s rokom 2003 (tabuľka 7).
The strongest increasein inflation was observed in the Czech Republic, Latvia, Lithuania, Hungary and Poland.
Najvýraznejšie zvýšenie inflácie sa zaznamenalo v Českej republike, Lotyšsku, Litve, Maďarsku a Poľsku.
In some noneuro area EU Member States, however, average inflation ratesdeclined in 2004.
V niektorých členských štátoch EÚ nepatriacich do eurozóny však v roku 2004 priemerné miery inflácie klesli.
The strongest declines wererecorded in Cyprus and Slovenia.
Najvýraznejšie zníženie bolo zaznamenané na Cypre a v Slovinsku.
In a few other Member States, however,HICP inflation rates remained broadly stablefor the whole year.
Okrem toho jednotlivé krajiny mali v roku 2004 aj odlišný profil inflácie.
Inflation developments in the noneuro area EUMember States were partly driven by somecommon factors, in particular the strongincrease in oil prices in 2004.
V mnohých krajinách sa inflácia výrazne zvýšila v prvej polovici roku 2004 a potom sa v druhej polovici roka buď stabilizovala na vyššej úrovni, alebo postupne klesala.
However, theprecise impact of this factor on inflation variedacross countries, largely reflecting differences
V niekoľkých ďalších členských štátoch však miery inflácie HICP zostali v podstate stabilné počas celého roka.
PRICE DEVELOPMENTSPrice dynamics in the noneuro area EUMember States were very mixed acrosscountries in 2004.
Vývoj inflácie v členských štátoch EÚ nepatriacich do eurozóny bol sčasti poháňaný niektorými spoločnými faktormi, najmä
Denmark, Lithuania,Sweden and the United Kingdom recorded thelowest annual HICP inflation rates at around1%, thus well below the euro area average.
VÝVOJ CIENDynamika cien v jednotlivých členských štátoch EÚ nepatriacich do eurozóny bola v roku 2004 značne rôznorodá.
Inmost of the new Member States, inflation wasabove the euro area average. In Latvia,
Dánsko, Litva, Švédsko a Spojené kráľovstvo zaznamenali najnižšie ročné miery inflácie HICP vo výške okolo 1 %, teda značne pod priemerom eurozóny.
Table 7 HICP inflation in the noneuro area EU Member States and the euro area
Tabuľka 7 Inflácia HICP v členských štátoch EÚ nepatriacich do eurozóny a v eurozóne
Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sweden United Kingdom
Česká republika Dánsko Estónsko Cyprus Lotyšsko Litva Maďarsko Malta Poľsko Slovinsko Slovensko Švédsko Spojené kráľovstvo EÚ-10 1)EÚ-13 2)
EU10 1)EU13 2)Euro area
(v percentách HDP)
in consumption patterns, market structures andenergy intensity of production.
krajín zaznamenalo fiškálny deficit.
Moreover, insome countries the passthrough of higher oilprices into inflation might not have fullymaterialised yet in 2004.
Ako je uvedené z rozhodnutí Rady ECOFIN z 5. júla 2004, šesť krajín (Česká republika, Cyprus, Maďarsko, Malta, Poľsko a Slovensko) je v situácii nadmerného deficitu.
Some inflationarypressures also emerged from strong real GDPgrowth in most countries.
Spojené kráľovstvo zaznamenalo pomer deficitu nad referenčnou hodnotou 3 % HDP tak v roku 2003, ako aj 2004.
Consequently, wagepressures have also started to rise in a numberof countries.
Veľké množstvo krajín, ktoré majú nadmerný deficit, poukazuje na pretrvávajúcu potrebu vyššej odhodlanosti k realizácii štrukturálnych reforiem a fiškálnej konsolidácii na politickej úrovni.
Given the relatively large shareof food prices in their HICP consumer baskets,this had a noticeable impact on HICP inflationin most of the new Member States.
Vo väčšine krajín boli rozpočtové výsledky v roku 2004 v podstate v súlade s cieľmi programov konvergencie predložených v máji 2004, alebo boli ešte lepšie.
Moreover,indirect taxes and excise duties were increasedin a number of the new Member States to bringthem more into line with those prevailing inthe EU.
Vo viacerých krajinách bola situácia na strane príjmov priaznivejšia, ako sa očakávalo a realizácia výdavkov sa vo všeobecnosti približovala vopred určeným výdavkovým profilom.
The prospect of tax-induced priceincreases following EU accession led to higherdemand in early 2004, thereby also causinghigher inflation.
Znaky podstatného sklzu oproti cieľom programu konvergencie z mája 2004 vykázalo Maďarsko.
Furthermore,in some new Member States, administeredprices have been substantially raised with aview to completing the adjustment of somestate-owned enterprises to producing at costrecovery levels.
Okrem toho niektoré vlády (napríklad v Estónsku a Litve) použili časť prebytku príjmov v roku 2004 na financovanie dodatočných výdavkov a nie na zlepšenie rozpočtového salda.
FISCAL POLICIESThree noneuro area EU Member States(Estonia, Denmark and Sweden) recorded afiscal surplus and ten countries recorded fiscaldeficits in 2004.
Rozpočtové saldo sektora verejnej správy sa zlepšilo v desiatich z 13 členských štátov EÚ nepatriacich do eurozóny a zhoršilo sa v zostávajúcich troch krajinách (tabuľka 8).
As set out in ECOFIN Councildecisions on 5 July 2004, six countries (the Czech Republic, Cyprus, Hungary, Malta,Poland and Slovakia) were found to be in anexcessive deficit situation.
Zlepšenie možno vysvetliť zväčša dočasnými faktormi, ako aj pozitívnym efektom hospodárskeho cyklu.
The United Kingdom,recorded a deficit ratio above the 3% referencevalue in both 2003 and 2004. The large numberof countries still in an excessive deficitsituation points to a continued need for astronger political commitment to carrying outstructural reforms and fiscal consolidation.
V Českej republike a na Malte, v krajinách, ktoré zaznamenali najvýraznejšie zlepšenie svojho fiškálneho salda, mali na zvýšenie deficitu v roku 2003 výrazný vplyv dočasné faktory.
Nominal effective exchange rate developmentsand their lagged passthrough to import pricesalso influenced inflation developments in2004.
VÝVOJ PLATOBNEJ BILANCIEČo sa týka vzťahov so zahraničím, Švédsko a Dánsko v roku 2004 naďalej vykazovali výrazné prebytky na svojich bežných účtoch, kým Spojené kráľovstvo a väčšina nových členských štátov zaznamenali deficity bežného účtu, ktoré v niektorých krajinách boli dosť veľké (tabuľka 9).
In a number of countries, in particular the Czech Republic, Hungary and Slovakia,effective exchange rate developments had adampening impact on inflation, while in others,such as Latvia, the impact contributed toinflation pressures.
Jedinou výnimkou bolo Slovinsko, ktoré aj v minulosti dosahovalo v podstate rovnovážnu pozíciu bežného účtu.
In Poland the laggedimpact of exchange rate developmentscontributed in the first half of 2004 to anincrease in HICP inflation, but their impactreversed in the second half of the year.
Obzvlášť veľké deficity bežného účtu – blízko 10 % HDP alebo nad touto úrovňou – boli zaznamenané v pobaltských štátoch a Maďarsku, kým Slovensko a Poľsko dosiahli miernejšie deficity bežného účtu, ktoré sa počas posledných dvoch rokov znižovali v porovnaní s predchádzajúcimi dvoma rokmi.
General government budget balances improvedin ten of the 13 noneuro area EU Member States in 2004, while they deteriorated in theremaining three countries (see Table 8).
V roku 2004 zostal pomer dlhu väčšiny členských štátov EÚ nepatriacich do eurozóny výrazne nižší ako priemerný pomer dlhu v eurozóne.
Table 8 Fiscal positions in the noneuro area EU Member States and the euro area
Tabuľka 9 Platobná bilancia v členských štátoch EÚ nepatriacich do eurozóny a v eurozóne
(as a percentage of GDP)
(v percentách HDP)
General government surplus (+) / deficit (-)2001200220032004
Saldo bežného a kapitálového účtu 2002 2003
Sources: Eurostat and ECB calculations.Note: Data are based on the excessive deficit procedure definitions.
Zdroj: ECB.1) Údaje za rok 2004 sú štvrťročným kĺzavým priemerom za štvrtý štvrťrok 2003 až tretí štvrťrok 2004.
Budget balances exclude proceeds from the sale of UMTS licences.1) Calendar year estimates.2) The EU10 aggregate comprises the 10 new EU Member States.3) The EU13 aggregate comprises the 13 noneuro area EU Member States.
V prípade Cypru priemer je za tretí štvrťrok 2003 až druhý štvrťrok 2004.
improvement can be explained mainly bytemporary factors, as well as by the positiveeffect of the economic cycle. In the Czech Republic and Malta, the countries recordingthe largest improvement in their fiscal balance,temporary factors had sizeable deficitincreasing effects in 2003.
členských štátov EÚ nepatriacich do eurozóny, Dánsko a Švédsko zaznamenali v roku 2004 čistý odlev priamych zahraničných investícií, kým v Spojenom kráľovstve sa po miernom odleve v predchádzajúcich rokoch vývoj čistých priamych zahraničných investícií dostal do kladných čísel.
anticipated. Expenditure execution wasgenerally close to the pre-set spendingpaths.
Čisté priame zahraničné investície celkove predstavovali v posledných rokoch dôležitý zdroj financovania pre mnohé členské štáty nepatriace do eurozóny, hoci vo väčšine prípadov tento prílev nebol dostatočný na pokrytie deficitu bežného účtu.
Hungary showed signs of significantslippage relative to the May 2004 convergenceprogramme targets.
Čistý prílev do portfóliových investícií a „ostatných investícií“ predstavoval dodatočné finančné zdroje.
Furthermore, somegovernments (for example, in Estonia and Lithuania) utilised part of their excessrevenues in 2004 to finance additionalexpenditure rather than improve their budgetbalances.
V dôsledku toho sa tiež zvýšila zahraničná zadlženosť niektorých krajín.
In 2004 the debt ratios in most noneuro area EU Member States remained well below theaverage ratio in the euro area.
V mnohých nových členských štátoch bolo zvýšenie deficitu bežného účtu v roku 2004 spojené s výrazným rastom dovozu v dôsledku silného domáceho dopytu a vysokých cien ropy.
The ratiosdeclined in six of the 13 noneuro area Member States in line with their improved governmentbudget balances.
Zo štrukturálnych je to fakt, že deficit bežného účtu predstavuje prirodzený jav v prípade dobiehajúcich ekonomík, akými sú nové členské štáty.
In the other countries, theincrease in the debt ratios reflected mainly thelow primary surplus ratios and debt-increasingdeficit-debt adjustments, i.e. variations inpublic debt that cannot be explained by thedeficit/surplus.
Hoci tieto deficity mohli signalizovať problémy týkajúce sa udržateľnosti zahraničnoobchodnej pozície, deficity bežného účtu v mnohých nových členských štátoch boli do určitej miery spojené aj s rastom deficitu výnosov, čo je odrazom príjmov spojených s minulým prílevom priamych zahraničných investícií.
Only Cyprus and Maltacontinued to record debt ratios above the 60%of GDP reference value.
Na saldo bežného účtu mohol mať vplyv, ako dočasný faktor, aj samotný proces vstupu do EÚ, keďže napríklad spoločnosti zvýšili svoje zásoby v očakávaní vyšších ciel alebo znížili saldo transferov v dôsledku platieb do EÚ.
In most countries, budgetary outcomes in 2004were either broadly in line with or better thanthe targets of the convergence programmessubmitted in May 2004.
ERM II A OTÁZKY SÚVISIACE S VÝMENNÝMI KURZAMIDňa 28. júna 2004 sa Estónsko, Litva a Slovinsko pripojili k Dánsku ako účastníci ERM II.
In several countriesrevenue collection was more favourable than
Box 10 vysvetľuje základné princípy ERM II.
BALANCE OF PAYMENTS DEVELOPMENTSAs regards external balances, Sweden and Denmark continued to report sizeable surpluseson current account in 2004, while the United Kingdom and most new Member States recordedcurrent account deficits, which in somecountries were large (see Table 9).
Keď sa pozeráme na finančnú stránku platobnej bilancie, čistý prílev priamych zahraničných investícií sa v roku 2004 vo väčšine nových členských štátov EÚ trocha zotavil, po spomalení v predchádzajúcom roku (tabuľka 9).
The onlyexception was Slovenia, which has a history ofbroadly balanced current account positions.Particularly large current account deficits –close to or above 10% of GDP – were observed inthe Baltic States and Hungary, while Slovakiaand Poland showed more moderate currentaccount deficits, which contracted in the pasttwo years compared with the previous twoyears.
Z týchto krajín v roku 2004 jedine Slovinsko zaznamenalo mierny odlev čistých priamych zahraničných investícií. Čo sa týka ostatných
Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sweden United Kingdom Euro area
So zavedením eura 1. januára 1999 Mechanizmus výmenných kurzov II (ERM II) nahradil Európsky menový systém (a jeho zložku mechanizmus výmenných kurzov), ktorý fungoval od roku 1979.
Source: ECB.1) Figures for 2004 are a four-quarter moving average for the period from the fourth quarter of 2003 to the third quarter of 2004, exceptfor Cyprus, for which the average is for the period from the third quarter of 2003 to the second quarter of 2004.
ERM II je mnohostranná dohoda o fixných, ale upraviteľných výmenných kurzoch, s dvojstrannou centrálnou paritou medzi eurom a každou účastníckou menou, a o štandardnom fluktuačnom pásme ±15 % okolo týchto centrálnych parít.
of foreign direct investment in the same period,while in the United Kingdom, net foreign directinvestment turned positive after registeringmodest outflows in previous years.
Účasť v ERM II po dobu aspoň dvoch rokov bez výrazného napätia pred preverením ekonomickej konvergencie je požiadavkou na splnenie kritéria výmenného kurzu maastrichtských konvergenčných kritérií, ktoré treba splniť na prijatie eura.
Overall, netforeign direct investment inflows constitutedan important source of financing in recent yearsfor a number of the noneuro area Member States, although in most cases these inflowswere not sufficient to cover the current accountdeficit.
Ekonomickým zmyslom tejto požiadavky je, že pomáha členským štátom nepatriacim do eurozóny orientovať ich politiku smerom k stabilite a zvyšuje šance dosiahnuť trvalú konvergenciu fundamentov hospodárstva.
In many of the new Member States the rise inthe current account deficit in 2004 wasassociated with strong import growth owing torobust domestic demand and high oil prices.Other structural and temporary factors havealso affected the current account position.
Je to odrazom myšlienky, že samotné ekonomické podmienky a hospodárska politika účastníckych členských štátov by mali byť v súlade s udržiavaním stanovených centrálnych parít.
Onthe structural side, current account deficitsare a normal characteristic of catching-upeconomies such as the new Member States.Whereas these deficits could signal problemsregarding the sustainability of externalpositions, the current account deficits in manynew Member States were to some extent linkedto a rise in the income deficit reflectingearnings related to past foreign directinvestment inflows.
Celkovým cieľom tohto procesu je podporovať makroekonomickú stabilitu v nových členských štátoch EÚ a tým poskytnúť najlepší možný príspevok k udržateľnému rastu a reálnej konvergencii.
As a transitory factor,current account balances may have beenaffected by the EU accession process itself as,for instance, companies increased their stocksin anticipation of higher tariffs.
Takisto správna makroekonomická politika a stabilné výmenné kurzy podporujú bezproblémové fungovanie vnútorného trhu.
ERM II AND EXCHANGE RATE-RELATED ISSUESOn 28 June 2004 Estonia, Lithuania and Slovenia joined Denmark as participants in ERM II. They entered the mechanism with astandard fluctuation band of ±15% around theircentral rates against the euro, while Estoniaand Lithuania kept their currency boards as aunilateral commitment.
Podľa Rady guvernérov samotný mechanizmus aj požiadavky na hospodársku politiku sú postavené tak, aby pomohli členským štátom nepatriacim do eurozóny v ich úsilí prijať euro a súčasne pomáhajú riešiť zložitý vzťah medzi fundamentmi hospodárstva a stabilitou výmenného kurzu.1
To ensure their smoothparticipation in ERM II, the countries havefirmly committed to taking the necessarymeasures to preserve macroeconomic andexchange rate stability. Box 10 provides anoverview of the characteristics of ERM II.
Tento mechanizmus predpokladá škálu nástrojov menovej politiky, ktoré možno kombinovať pri riešení trhových tlakov: opatrenia v oblasti úrokových mier, flexibilita výmenného kurzu v rámci daného pásma, intervencie a možnosť stanovenia novej centrálnej parity.
Looking at the financing side of the balanceof payments, net foreign direct investmentinflows recovered somewhat in most new EUMember States in 2004, having slowed the yearbefore (see Table 9).
Čo sa týka vykonávacieho hľadiska, rozhodnutia týkajúce sa centrálnej parity a štandardného fluktuačného pásma sa prijímajú na základe vzájomnej dohody ministrov jednotlivých krajín eurozóny, ECB a ministrov a guvernérov centrálnych bánk členských štátov EÚ nepatriacich do eurozóny zapojených do mechanizmu.
Among these countries,only Slovenia recorded moderate outflows innet foreign direct investment in 2004.
Za monitorovanie fungovania ERM II zodpovedá Generálna rada a slúži ako fórum menovej spolupráce a spolupráce v oblasti výmenných kurzov.
As to theother noneuro area EU Member States,Denmark and Sweden witnessed net outflows
Sústavne pozorne monitoruje udržateľnosť dvojstranných výmenných kurzov medzi každou účastníckou menou a eurom.
Participation in ERM II has not been associatedwith tensions in the foreign exchange markets
1 Pozri tiež Stanovisko Rady guvernérov Európskej centrálnej banky k otázkam výmenných kurzov týkajúce sa pristupujúcich krajín, 18. december 2003.
(in percentage points)
(v percentuálnych bodoch)
Maximum deviation from ERM II central rate 1)
Maximálna odchýlka od centrálnej parity ERM II 1)
(ten-day moving average of daily data at business frequency) Upward Downward Shortterm interest rate differential(monthly data, average)Fourth quarter of 2004
(desaťdňový kĺzavý priemer údajov podľa denného kurzového lístka)Odchýlka nahor Odchýlka nadol Diferenciál krátkodobých úrokových mier (mesačné údaje, priemer)4. štvrťrok 2004
1) For Estonia, Lithuania and Slovenia the reference period is from 28 June 2004 to 24 February 2005.
1) Sledované obdobie pre Estónsko, Litvu a Slovinsko je od 28. júna 2004 do 24. február 2005.
For Denmark the referenceperiod is from 1 November 2002 to 24 February 2005.
Pre Dánsko je sledované obdobie od 1. novembra 2002 do 24. február 2005.
of any of the participating countries.
Účasť v ERM II nebola spojená s napätím na devízových trhoch v žiadnej účastníckej krajine.
The fourcurrencies in ERM II have traded continuouslyat or close to their central rates, while shortterm interest rate differentials vis-à-vis theeuro area have been small in most countries(see Table 10).
Štyri meny v ERM II sa trvalo obchodovali na úrovni svojej centrálnej parity alebo blízko nej, pričom diferenciály krátkodobej úrokovej miery voči eurozóne boli vo väčšine krajín malé (tabuľka 10).
In the context of ERM II entry,Banka Slovenije smoothly discontinued thegradual trend depreciation of the Sloveniantolar against the euro.
Slovinská centrálna banka v súvislosti so vstupom do ERM II bezproblémovo ukončila trend postupného oslabovania slovinského tolaru voči euru.
Most of the currencies of the noneuro area EUMember States experienced a strengtheningagainst the euro in 2004 and also a markedappreciation on a trade-weighted basis.
euru v roku 2004 zaznamenal poľský zlotý, za ním nasledovala česká koruna, slovenská koruna a maďarský forint.
The Polish zloty experienced the largest appreciation against theeuro in 2004, followed by the Czech koruna, the Slovak koruna and the Hungarian forint.
Naproti tomu lotyšský lats, ktorý bol v roku 2004 čiastočne naviazaný prostredníctvom režimu výmenného kurzu na americký dolár, sa voči euru oslabil.