natgillin/translations-raw huggingface dataset:
‘Even if the overall framework is completely different,’ says Guichandut, ‘the jobs are often pretty similar – carpenters, hairdressers, restaurateurs. The idea
Gramín zmenila život miliónov ľudí v Bangladéši, keďže im poskytla pôžičku bez záruky či zábezpeky.
End of 2009, the French members of the European Microfinance Network had 70252 clients, and the total value of loans was EUR 152.6 million.
Koncom roku 2009 mali francúzski členovia Európskej mikrofinančnej siete 70252 klientov a celková výška pôžičiek dosahovala 152,6 milióna EUR.
Of the borrowers, 35% were women and 19% were immigrants or from ethnic minorities.
35 percent klientov boli ženy a 19 percent prisťahovalci alebo ľudia z etnických menšín.
The system is essentially aimed at the citizens who suffer most from social exclusion.
Systém sa zameriava predovšetkým na občanov, ktorí sociálnym vylúčením trpia najviac.
Sika was lent the money by Brussels’s Regional Investment Company via its subsidiary Brusoc, one of 87 NGOs and lending and consultancy organisations in 21 countries that belong to the European Microfinance Network.
©EMN vytvorili podnikateľský plán avrámci neho požiadali opôžičku vo výške 30 000EUR. „Našiel som cestujúceho obchodníka srybami, ktorý predával svoj biznis, vrátane zákazníkov.
Three European organisations set up the network in Paris in 2003, and executive director Philippe Guichandut has been running it since to promote the microfinancing sector in Europe and lobby for it within the European institutions.
Avyšlo to.“ France Active sa zaručila za 65 percent výšky pôžičky, ktorú mu poskytla banka Caisse d’Épargne.
Microcredit has developed widely in France where it was introduced 22 years ago.
„Keďže som vždy vedel dobre vychádzať s druhými, v podnikaní sa mi skutočne darí,“ uzatvára Pascal.
The system has started to develop in Germany, although loans there tend to concentrate on entrepreneurs, whereas in Spain they aim for social inclusion.
posérii katastrof, keď prišiel ovodičský preukaz, rozviedol sas manželkou, prepustili ho zpráce no bez nároku na podporu v nezamestnanosti, našiel prácu obchodníka s rybami.
It is also widespread in Eastern Europe.
Absolvoval rekvalifikačný kurz v Centre pre morské produkty v Boulogne- sur-Mer.
Interest rates vary considerably across Europe; France Initiative lends as a complement to bank loans and charges no interest at all, whereas lenders in the UK can ask for up to 30% interest.
„Pochádzam z rodiny obchodníkov s rybami,“ hovorí, „takže keď niekto navrhol, aby som skúsil túto profesiu, pomyslel som si‚ prečo nie.“
Among them are people like Alexandre Aberlen in Sausset-les-Pins in Provence who four years ago opened a shop for selling and repairing computers.
Sike požičala peniaze bruselská Regionálna investičná spoločnosť cez svoju pobočku Brusoc, ktorá je súčasťou Európskej mikrofinančnej siete.
The Adie association that helps people excluded from the traditional banking system lent him EUR 3000, which allowed him to buy the furniture he needed for the shop.
V rámci siete pôsobí osemdesiatsedem mimovládnych, konzultačných a pôžičky poskytujúcich organizácií v dvadsaťjeden krajinách.
The loan also helped to leverage a bank guarantee.
Sieť založili v Paríži vroku 2003 tri európske organizácie a odvtedy ju vedie výkonný riaditeľ Philippe Guichandut.
‘I was on welfare,’ says Aberlen, ‘and I’d always been mad about computers.’
Zasadzuje sa za podporu mikrofinančného sektora v Európe, lobuje za záujmy sektoru v rámci európskych inštitúcií.
Philippe Guichandut says the idea is to lend money to people who otherwise wouldn’t have access to loans.
Systém sa rozvíja aj v Nemecku, hoci tu sa pôžičky zameriavajú viac na podnikateľov, kým v Španielsku smerujú skôr na sociálnu inklúziu.
The latest European Microfinancing survey shows that the sector is starting to feelthe impact of the economic crisis, butis still standing strong.
Do skupiny vylúčených patria ajudia ako Alexandre Aberlen zprovensálskej lokality Sausset-les-Pins.
In spite of recent setbacks like access to funding, the European Union has helped maintain microfinance activities in Europe and, as a result, the sector is continuing to grow.
Pred štyrmi rokmi si otvoril obchod, kde predáva aopravuje počítače.
Theoverall value of loanshas increased (3%), although the number of loans has dropped (-7%). %).
Združenie Adie pomáha ľuďom, s ktorými tradičný bankový systém nepočíta, a preto Alexandrovi požičalo 3 000EUR na zakúpenie nábytku do obchodu.
Above – Alexandre Aberlen in Provence borrowed to open a computer shop.
Pôžička mu pomohla znížiť výšku ručenia.
Below – Cap Verdean Digna Mendez Furtado serves her country’s specialities in Marseilles, thanks to a Microcredit loan.
„Poberal som sociálne dávky,“ hovorí Alexandre Aberlen, „hoci som bol odjakživa zbláznený do počítačov.“ keďže sama vychováva tri deti.
with them, he put together a business plan with a request for a EUR 30000 loan.
„Ako obchodná cestujúca som sa presúvala medzi Portugalskom, Kapverdmi a Marseille, a nijako som nemohla vyjsť s peniazmi.
‘I found a travelling fishmonger who was selling his round, including his customers, and it worked.’
Potom som začala trochu variť pre oficiálne príležitosti a ľudia mi hovorili, žesom dobrá kuchárka, prečo si vraj neotvorím reštauráciu.“ Práve pôžička vo výške 2 500EUR odzdruženia Adie zapôsobila akostimul, ktorý potrebovala.
A 65% guarantee from France Active guaranteed his loan from the Caisse d’Épargne.
Vsúčasnosti jereš-taurácia každú noc plná.
‘It works fine,’ he says, ‘I’ve always had an easy rapport with people.’
Keď je Digna vo svojom živle, zvykne svojim zákazníkom zaspievať kapverdskú Mornu.
Or there’s Pascal Beaugrand at Outreau in northern France who now works as a fishmonger after a dark spell when he lost his driving licence, his marriage and his job and had no unemployment benefit.
Úrokové sadzby sa po Európe výrazne líšia. Sieť s názvom France Initiative poskytuje bezúročnú pôžičku tým, čo už splácajú pôžičku banke.
He went on a training course at the Centre for Sea Products at Boulogne-sur-Mer.
Veritelia vo Veľkej Británii môžu požadovať úrok až
‘I used to do travelling sales work between Portugal, Cape Verde and Marseilles and I just couldn’t make ends meet.
Spoločenská Digna Mendez Furtado si v Marseille otvorila malú reštauráciu s názvom Le Scorpion, kde sa špecializuje na kapverdské jedlá, ako napr. dusené mäso z chobotnice achrumkavé pečivo B’stilla. Vôbec to nebolo jednoduché,
Then I started doing a little cooking for official functions, and people said, ‘you’re such a good cook, why don’t you start a restaurant?’
Po zlyhaní svojho prvého projektu sa obrátil na člena siete solidarity s názvom France Active, ktorá sa zasadzuje za udeľovanie bankových úverov nezamestnaným, keď chcú začať podnikať. Pascal spolu s France Active
Now her restaurant is full every night, and when she’s in the mood, she’ll sing her customers a Cape Verdean Morna.
Alebo tu máme Pascala Beaugranda zo severofrancúzskeho mesta Outreau. Ten si
FOR MORE INFORMATIONhttp://www.european-microfinance.org/
ĎALŠIE INFORMÁCIEhttp://www.european-microfinance.org/
After a failed first project, he contacted a member of the solidarity network France Active that helps open bank credits to unemployed people who want to start a business. Together
Philippe Guichandut hovorí, žepodstatou je požičiavať peniaze ľuďom, ktorí by inak nemali prístup k pôžičkám.
MORE INFORMATION ABOUT POVERTY ANDSOCIAL EXCLUSION INEUROPE
VIAC INFORMÁCIÍ O CHUDOBE A SOCIÁLNOM VYLÚČENÍ V EURÓPE
NON EXHAUSTIVE LIST FOR FURTHER READING
NEÚPLNÝ ZOZNAM TEMATICKY PRÍBUZNÝCH STRÁNOK
European Commission, Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities: http://ec.europa.eu/social
■Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre zamestnanosť, sociálne veci a rovnaké príležitosti: http://ec.europa.eu/social
László Andor, European Commissioner for Employment, Social Affairs and Social Inclusion: http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/andor
■László Andor, európsky komisár pre zamestnanosť, sociálne veci a sociálne začlenenie: http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/andor
Europe 2020: A strategy for smart, sustainable and inclusive growth: http://ec.europa.eu/eu2020
Európa 2020: Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu: http://ec.europa.eu/eu2020
2010 European Year for Combating Poverty and Social Exclusion: www.2010againstpoverty.eu
2010 Európsky rok boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu: www.2010againstpoverty.eu
Social protection & social inclusion in the EU: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=750 ■
Sociálna ochrana a sociálne začlenenie v EÚ: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=750
Peer reviews: www.peer-review-social-inclusion.eu
■Mechanizmus vzájomného hodnotenia: www.peer-review-social-inclusion.eu
European Social Fund: http://ec.europa.eu/employment_social/esf/index_en.htm
■Európsky sociálny fond: http://ec.europa.eu/employment_social/esf/index_en.htm
Microfinance facilities: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=836 & langId=en
■Nástroj mikrofinancovania: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=836 & langId=en
For Diversity.
■Za rozmanitosť. Proti diskriminácii: http://ec.europa.eu/employment_social/fdad/cms/stopdiscrimination?langid=en
MORE INFORMATION ABOUT THE NGOS INVOLVED IN THE MAGAZINE
ĎALŠIE INFORMÁCIE O MIMOVLÁDNYCH ORGANIZÁCIÁCH, KTORÉ SA ZAPOJILI DO TVORBY ČASOPISU
Coalition of Social NGOs across Europe: www.endpoverty.eu/-HOME-.html
Koalícia sociálnych mimovládnych organizácií Európy: www.endpoverty.eu/-HOME-.html
European Anti-Poverty Network: www.eapn.org
Európska sieť proti chudobe: www.eapn.org
European Microfinance Network: www.european-microfinance.org
Európska mikrofinančná sieť: www.european-microfinance.org
Are you interested in the publications of the Directorate-General for Employment,Social Affairs and Equal Opportunities?
Zaujali vás publikácie Generálneho riaditeľstva pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a rovnaké príležitosti?
You are also welcome to sign up to receive the European Commission’s free Social Europe e-newsletter at http://ec.europa.eu/social/e-newsletter http://ec.europa.eu/social/
Na adrese http://ec.europa.eu/social/e-newsletter sa zároveň sa môžete zaregistrovať a odoberať bezplatný elektronický bulletin Európskej komisie Social Europe e-newsletter.
Removing barriers to JOB MOBILITY http://ec.europa.eu/social
Sociálna EURÓPA Odstraňovanie prekážok PRACOVNEJ MOBILITY http://ec.europa.eu/social
Social EUROPECombating SOCIAL EXCLUSION and POVERTY http://ec.europa.eu/social
Sociálna EURÓPA Boj s VYLÚČENÍM ZO SPOLOČNOSTI a CHUDOBOU http://ec.europa.eu/social
Social EUROPEPromoting SOCIAL INCLUSION http://ec.europa.eu/social http://ec.europa.eu/social
SPOLOČNOSTI http://ec.europa.eu/social
A place for everyone
Miesto pre všetkých
Social EUROPEPromoting EQUALITY between WOMEN and MEN http://ec.europa.eu/social
Sociálna EURÓPA Podpora rovnosti ŽIEN a MUŽOV http://ec.europa.eu/social
Social EUROPE Working for BETTER WORK/LIFE BALANCE http://ec.europa.eu/social http://ec.europa.eu/social
Práca pre LEPŠIU ROVNOVÁHU V PRÁCI A SÚKROMNOM ŽIVOTE http://ec.europa.eu/social
Social EUROPE Promoting OPPORTUNITIES FOR ALL AGES http://ec.europa.eu/social http://ec.europa.eu/social
Sociálna EURÓPAPodpora PRÍLEŽITOSTÍ PRE VŠETKY VEKOVÉ SKUPINY http://ec.europa.eu/social
Social EUROPE Promoting TRAINING and ADAPTABILITY http://ec.europa.eu/social http://ec.europa.eu/social
Sociálna EURÓPAPodpora ODBORNEJ PRÍPRAVY a PRISPÔSOBIVOSTI http://ec.europa.eu/social
Social EUROPE Working for MORE and BETTER JOBS http://ec.europa.eu/social http://ec.europa.eu/social
Sociálna EURÓPAVytváranie VÄČŠIEHO POČTU a LEPŠÍCH PRACOVNÝCH MIEST http://ec.europa.eu/social
NONBINDING GUIDE TO GOOD PRACTICE FOR THE APPLICATION OF DIRECTIVE 2003/10/EC “NOISE AT WORK”
PRÁVNE NEZÁVÄZNÁ PRÍRUČKA O OSVEDČENÝCH POSTUPOCH PRE UPLATŇOVANIE SMERNICE 2003/10/ES O HLUKU PRI PRÁCI
If so, you can download them at
Európska komisia
Non-binding guide to good practice for the application of Directive 2003/10/EC of the European Parliament and of the Council on the minimum safety and health requirements regarding the exposure of workers to the risks arising from physical agents (Noise)
Nezáväzná príručka osvedčených postupov týkajúcich sa uplatňovania smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/10/ES o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách, pokiaľ ide o vystavenie pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych faktorov (hluk)
Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities Unit F.4
Generálne riaditeľstvo pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a rovnaké príležitosti Oddelenie F4.
For any use or reproduction of photos which are not under European Communities copyright, permission must be sought directly from the copyright holder(s).
Pre akékoľvek použitie alebo reprodukciu fotografií, na ktoré sa nevzťahujú autorské práva Európskych spoločenstiev, je potrebné získať povolenie priamo od držiteľa/držiteľov autorských práv.
EMPL F.4 website:http://www.europa.eu.int/comm/employment_social/health_safety/index_en.htm
Europe Direct je služba, ktorá vám pomôže nájsť odpovede na vaše otázky o Európskej únii
Hearing loss problems caused by noise are one of the 10 most common occupational diseases encountered in the European Union (EU).
Problémy straty sluchu zapríčinené hlukom patria medzi 10 najčastejších chorôb z povolania, s ktorými sa v Európskej únii (EÚ) stretávame.
Hypoacusis (hearing loss) or deafness caused by damaging noise is one of the diseases which are identified on the European list of occupational diseases1.
Znížená sluchová citlivosť alebo hluchota zapríčinená škodlivými formami hluku patrí medzi choroby, ktoré sú uvedené na európskom zozname chorôb z povolania1.
Data collected by Eurostat as part of the ‘European Occupational Diseases Statistics’ (EODS), show that approximately 14,300 cases of hearing loss due to noise were identified in Europe (EU-15) during 2005, equivalent to 9.5 cases per 100,000 employed people.
Z údajov zozbieraných úradom EUROSTAT v rámci „Európskej štatistiky chorôb z povolania” (European Occupational Diseases Statistics – EODS) vyplýva, že v roku 2005 bolo v Európe (EU15) zaznamenaných približne 14 300 prípadov straty sluchu spôsobených hlukom, čo predstavuje 11,5 prípadov na 100 000 zamestnaných ľudí.
It is appropriate to point out that amongst the cases identified, approximately 98 % are men, and that 73 % work in the manufacturing, mining and construction industries.
Je vhodné poukázať na to, že zo zistených prípadov tvoria asi 98 % muži, a že v 73 % prípadoch pracujú dané osoby vo výrobnom, baníckom a stavebnom odvetví.
The last European Working Conditions Survey (ESWC) carried out by the Dublin Foundation in 2005, shows that approximately 20 % of European workers are exposed, for at least half of their working hours, to noise levels so high that they need to shout in order to be heard by their colleagues.
Z posledného Európskeho prieskumu pracovných podmienok (European Working Conditions Survey – ESWC), ktorý v roku 2005 vykonala Dublinská nadácia vyplýva, že približne 20 % európskych pracovníkov je najmenej polovicu svojho pracovného času vystavených takým vysokým hladinám hluku, že musia kričať, aby ich kolegovia počuli.
Although noise is currently a problem common in all economic activities, especially in manufacturing, mining and construction industries, where approximately 35 % to 40 % of workers are exposed, it is also present in all other sectors of industry.
Hoci je hluk v súčasnosti bežným problémom vo všetkých hospodárskych činnostiach, najmä vo výrobnom, baníckom a stavebnom odvetví, kde je hluku vystavených približne 35 % až 40 % pracovníkov, vyskytuje sa vo všetkých priemyselných odvetviach.
Persistent exposure results in a series of restrictions and incapacities affecting workers suffering from hearing loss.
Následkom dlhodobého vystavenia hluku je rad obmedzení a zníženie práceschopnosti pracovníkov, ktorí trpia stratou sluchu.
It limits their potential for mobility, re-employment or a simple change in activity, not to mention the negative aspects of the quality of their private lives and attendant social exclusion.
Obmedzuje ich pohyblivosť, možnosť znovu sa zamestnať alebo zmeniť činnosť, nehovoriac o negatívnom vplyve na kvalitu ich súkromného života a s tým súvisiace sociálne vylúčenie.
As well as the hearing loss for those workers already affected, general noise presents additional accident risks in the workplace, as a result of communication difficulties arising from the activity itself.
Okrem straty sluchu už postihnutých pracovníkov predstavuje samotný hluk zvýšené riziko nehôd na pracovisku v dôsledku sťaženia komunikácie vyplývajúceho zo samotnej činnosti.
Also, in addition to hearing loss problems, noise causes psychosocial problems such as stress and anxiety.
Popri problémoch so stratou sluchu hluk spôsobuje aj psychosociálne problémy, ako napríklad stres a nervozitu.
This situation can contribute to a devaluation in the public perception of the sectors concerned, making it more difficult to recruit young workers.
Táto situácia môže prispievať k zhoršenému vnímaniu príslušných odvetví zo strany verejnosti, čo sťažuje nábor mladých pracovníkov.
This is because this type of work or activity is less attractive and it is thus difficult to retain more experienced workers who could pass on their knowledge to future generations.
Príčinou je, že takýto druh práce je menej atraktívny a je teda náročné udržať si skúsenejších pracovníkov, ktorí by mohli svoje vedomosti odovzdať budúcim generáciám.
Europe has declared quality of employment as an objective.
Európa si za cieľ vytýčila kvalitu zamestnania.
To reduce cases of hearing loss due to noise is an essential objective and, for this aim to be achieved, all players concerned must be involved: employers in every sector (especially those in the noisiest sectors), workers, public authorities, insurance companies or national health services, work inspection services and of course the SMEs.
Základnou úlohou je znížiť počet prípadov straty sluchu spôsobených hlukom, pričom na dosiahnutí tohto cieľa sa musia podieľať všetci zúčastnení: zamestnávatelia z každého odvetvia – najmä však tí z najhlučnejších odvetví, pracovníci, verejné orgány, poisťovne alebo vnútroštátne útvary zdravotnej starostlivosti, inšpektoráty práce a, samozrejme, malí a strední podnikatelia.
The European Parliament and Council adopted Directive 2003/10/EC2 ‘Workers exposed to risks due to noise’ in February 2003, which replaced the former 86/188/EEC3, thereby providing a real and effective means to fulfil this commitment.
Európsky parlament a Rada prijali vo februári 2003 smernicu 2003/10/ES2 „Pracovníci vystavení rizikám v dôsledku hluku“, ktorá nahradila predošlú smernicu 86/188/EHS3, čím sa poskytli reálne a účinné pros- triedky na plnenie tohto záväzku.
Directive 86/188/EEC of the Council, of 12 May 1986, concerning the protection of workers against risks arising from exposure to noise in the workplace, O.J. No L 137 of 24.05.1986, page 28.
Smernica Rady 86/188/EHS z 12. mája 1986 týkajúca sa ochrany pracovníkov pred rizikami vyplývajúcimi z vystavenia hluku na pracovisku, Ú. v. ES L 137 z 24. 5. 1986, s. 28.
European Parliament resolution on the Commission communication: ‘Adapting to change in work and society: a new Community strategy on health and safety at work 2002-2006’ [COM(2002) 118 final], O.J. C 300 E of 11.12.2003, page 290.
Okrem toho by sme mali mať na pamäti, že „Stratégiou Spoločenstva v oblasti zdravia a bezpečnosti v
To this end, objectives for the continuous reduction of occupational accidents and diseases have been established at national level; the present guide can contribute to their achievement.
Na tento účel sa na vnútroštátnej úrovni prijali ciele na neustále znižovanie počtu pracovných nehôd a chorôb z povolania a táto príručka môže prispieť k ich dosiahnutiu.
Directive 2003/10/EC provides for the establishment of a non-binding code of conduct, in consultation with both sides of industry, in order to help employers and workers in the music and entertainment sectors to respect the obligations provided for in this Directive.
V spolupráci s obidvoma stranami odvetvia sa v smernici Rady 2003/10/ES ustanovuje nezáväzný kódex s cieľom pomôcť zamestnávateľom a pracovníkom v hudobnom a zábavnom sektore uľahčiť dodržiavanie povinností stanovených v danej smernici.
In this context, this guide contains a specific chapter with practical and specific provisions to help workers and employers in the music and entertainment sectors, where workers are particularly exposed to very high noise levels.
V tejto súvislosti táto príručka obsahuje osobitnú kapitolu s praktickými a konkrétnymi ustanoveniami na pomoc pracovníkom a zamestnávateľom predovšetkým v hudobnom a zábavnom sektore, v ktorých pracovníci bývajú vystavení veľmi vysokým hladinám hluku.
The present non-binding guide, drawn up according to Directive 2003/10/EC, is intended to assist companies, especially SMEs, and all individuals concerned with preventing occupational risks, to implement the provisions of this Directive.
Účelom tejto nezáväznej príručky, vypracovanej podľa smernice Rady 2003/10/ES, je napomôcť spoločnostiam, najmä malým a stredným podnikom, a všetkým jednotlivcom, ktorých sa prevencia rizík na pracovisku týka, implementovať ustanovenia tejto smernice.
Finally, this non-binding guide must be used in the practical implementation of the provisions of Directive 2003/10/EC in respect of measures to be taken to prevent risks due to exposure to occupational noise, especially by tackling noise at source, and by encouraging collective protective measures over personal protection.
Napokon sa táto nezáväzná príručka musí použiť pri praktickej implementácii ustanovení smernice Rady 2003/10/ES so zreteľom na opatrenia, ktoré treba podniknúť na prevenciu rizík spôsobených vystavením hluku na pracovisku, najmä odstraňovaním hluku pri zdroji a uprednostňovaním podpory kolektívnych ochranných opatrení pred osobnou ochranou.
This guide can also help companies choose the most suitable solutions to achieve effective and efficient improvements in the health and safety of its workers.
Táto príručka takisto môže pomôcť spoločnostiam vybrať najvhodnejšie riešenia na dosiahnutie efektívnych a účinných zlepšení v oblasti zdravia a bezpečnosti pracovníkov.
Indeed, an ambitious noise prevention policy is a competitivity factor.
Cieľavedomá politika prevencie voči hluku je vlastne faktorom konkurencieschopnosti.
Conversely, the non-application of this policy generates costs which weigh heavily on economies and companies, not to mention human suffering.
Naopak, neuplatňovanie takejto politiky spôsobuje náklady, ktoré výrazne zaťažujú hospodárstva a spoločnosti, nehovoriac o ľudskom utrpení.
Nikolaus G. van der Pas Director General
Nikolaus G. van der Pasgenerálny riaditeľ
Main differences between Directive 2003/10/EC and the earlier Directive 86/188/EEC ...................................... 8
Hlavné rozdiely medzi smernicou 2003/10/ES a predošlou smernicou 86/188/EHS ............................................. 8
How to read the Guide? ..............................................................................................................................................................14
Ako čítať túto príručku? ..............................................................................................................................................................14
Why reduce noise exposure? .................................................................................................................................................... 15
Prečo znižovať vystavenie hluku? ............................................................................................................................................15
How to find information in the Guide? .................................................................................................................................16
Ako nájsť informácie v príručke? .............................................................................................................................................16