natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This is widely recognised as one of the most prominent challenges facing humankind. Measurements of the global atmospheric
Táto skutočnosť je všeobecne považovaná za jednu z najdôležitejších výziev, ktorým čelí ľudstvo.
A concentrations of greenhouse gases (GHG) (
Merania globálnej atmosférickej koncentrácie skleníkových
) show marked increases since pre-industrial times, with levels of carbon dioxide
A) vykazujú výrazné zvýšenia od obdobia pred plynov (GHG) ( industrializáciou, pričom hladiny oxidu uhličitého (C O
) far exceeding the natural range of the past 650 000 years. The
2 presahujú prirodzené rozpätie posledných 650 000 rokov.
2 concentration of atmospheric CO has increased from a pre-industrial
Koncentrácia atmosférického CO sa zvýšila od predindustriálnej úrovne o približne
level of about 280 ppm to more than 387 ppm in 2008 (
280 ppm na viac ako 387 ppm v roku 2008 (
Increases in GHG emissions are largely due to the use of fossil fuels, although deforestation, land-use change and agriculture also provide significant but smaller contributions.
Zvýšenie emisií skleníkových plynov je vyvolané najmä využívaním fosílnych palív, hoci odlesňovanie, zmeny vo využívaní krajiny a poľnohospodárstvo tiež významne prispievajú, aj keď v menšej miere.
As a consequence, the average global air temperature in 2009 had risen by 0.7 to 0.8 °C since pre-industrial times (3).
V dôsledku toho priemerná globálna teplota vzduchu v roku 2009 vzrástla o 0,7 až 0,8 °C od obdobia pred industrializáciou (3).
Indeed, the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) concluded that global warming since the middle of the 20th century is very likely to have been due to human
Skutočne,Medzivládnypanelprezmenuklímy(IPCC)dospelkzáveru,žekuglobálnemuotepľovaniuodpolovice20.storočiaveľmi
influences (
pravdepodobne dochádza pôsobením človeka (
In addition, best estimates of current projections suggest global mean temperatures could rise by as much as 1.8 to 4.0 °C — or 1.1 to 6.4 °C taking into account the full uncertainty range — over the course of this century if global action to limit GHG emissions proves unsuccessful (4). Recent observations give reason to believe that the rate of growth of GHG emissions and many climate impacts are approaching the upper boundary of the IPCC range of projections
Navyše, najlepšie súčasné odhady naznačujú, že globálne priemerné teploty by mohli v priebehu tohto storočia vzrásť o 1,8 až 4,0 °C alebo o 1,1–6,4 °C berúc do úvahy celkový rozsah neistoty, ak globálne opatrenia na obmedzenie emisií skleníkových plynov nebudú úspešné (4).Nedávnepozorovanianasvedčujútomu,žetemporastuemisiískleníkovýchplynovamnohéklimatickédopadysablížiaskôr
rather than the lower ones (
k hornej než k dolnej hranici odhadov IPCC (
Changes in climate and temperature increases of such magnitude are associated with a wide range of potential impacts.
Zmeny klímy a nárasty teplôt takéhoto rozsahu sú spojené s celým radom možných dopadov.
Already over the last three decades, warming has had a discernible influence at the global scale on observed changes in many human and natural systems
Už v priebehu ostatných troch desaťročí malo otepľovanie rozoznateľný dopad na pozorované zmeny na globálnej úrovni v mnohých ľudských a prírodných systémoch – vrátane zmien zrážkových modelov, rastúcej globálnej priemernej hladiny morí, ústupu
— including shifts in precipitation patterns, rising global mean sea level, the retreat of glaciers and decline in the extent of Arctic sea ice coverage.
Navyše, v mnohých prípadoch sa zmenil odtok riek najmä u riek prijatéžiadneopatrenia,očakávasa,žeklimatickézmenypovedúkvýrazným nepriaznivým dopadom.
Furthermore, in many instances river run-off has changed, especially in snow- or glacier-fed rivers (6).
6 napájaných z topiaceho sa snehu alebo ľadu (
Other consequences of changing climatic conditions include increases in global mean ocean temperatures, widespread melting of snow and ice sheets, increased flood risk for urban areas and ecosystems, ocean acidification, and extreme climatic events including heat waves.
Navyše, s rastúcimi globálnymi teplotami sa zvyšuje riziko bodov zvratu, ktorémôžuspustiťveľkoplošnénelineárnezmeny(pozrikapitolu7).
The impacts of climate change are expected to be felt in all regions of the planet, and Europe is no exception.
Ambíciou Európy je obmedziť zvýšenie priemernej globálnej teploty pod 2 ° C
Unless action is taken, climatic changes are expected to lead to considerable adverse impacts.
Očakáva sa, že dopady klimatických zmien sa prejavia vo všetkých regiónoch planéty a Európa nebude výnimkou. Ak nebudú
Past and projected global surface temperature change (relative to 1980–19), based on multiaverages for selected IPCC scenarios
Predchádzajúca a navrhovaná zmena globálnej povrchovej teploty (v porovnaní s rokmi 1980–1999) na základe multimodelových priemerov pre vybrané scenáre IPCC
The bars on the right of the figure indicate the best estimate (solid line within each bar) and the likely range asesed for all six IPCC marker scenarios at 2090–2099 (relative to 1980–1999).
Pásiky na pravej strane obrázku uvádzajú najlepší odhad (plná čiara v každom pásiku) a pravdepodobný rozsah odhadnutý pre všetkých šesť scenárov markerov IPCC v rokoch 2090 2099 (v porovnaní s rokmi 1980–1999).
The horizontal black line has been added by EEA to indicate the EU Council conclusion and UNFCC Copenhagen Accord objective of 2 °C maximum temperature increase above pre-industrial (1.4 °C above 1990 because of about 0.6 °C temperature increase from the pre-industrial period to 1990).
Horizontálnu čiernu čiaru pridala EEA na označenie cieľa 2 záveru Rady EÚ a Kodanskej dohody UNFCCC, týkajúceho sa maximálneho zvýšenia teploty o 2 ° C nad úroveň pred industrializáciou (1,4 ° C nad úrovňou roku 1990 z dôvodu zvýšenia teploty o cca 0,6 ° C od obdobia pred industrializáciou do roku 1990).
Source: Intergovernmental Panel on Climate Change (IPC) (
Medzivládny panel pre zmenu klímy (IPCC) (
Meeting the target of limiting global temperatures increases to less than 2 °C will require a concerted global effort — including further substantial GHG emission reductions in Europe.
Splnenie cieľa obmedziť zvýšenie globálnej teploty pod 2 °C bude vyžadovať spoločné globálne úsilie – vrátane ďalšieho výrazného zníženia emisií skleníkových plynov v Európe.
In 2008, the EU was responsible for between 11 and 12 % of global GHG emissions (9) — while being home to 8 % of the world's population.
V roku 2008 bola EÚ zodpovedná za 11 % až 12 % celosvetových emisií skleníkových plynov (9) – pričom v nej žije 8% svetovej populácie.
According to current projections taking into account population growth and economic development worldwide, Europe's percentage contribution will decrease, as emissions in emerging economies continue to increase (10).
Podľa súčasných odhadov, ktoré berú do úvahy nárast obyvateľstva a hospodársky rozvoj na celom svete, sa percentuálny podiel Európy zníži, pretože
Annual emissions of GHG in the EU in 2008 corresponded to around
Emisie skleníkových plynov v tonách ekvivalentu emisie v rozvíjajúcich sa ekonomikách sa budú aj naďalej zvyšovať (10
10 tonnes of CO
CO na osobu podľa krajín v roku 2008
In terms of total emissions,
Z hľadiska celkových
Meanwhile, the EU is in third place behind China and the USA ( the trends in EU GHG emissions relative to economic development — measured as gross domestic product (GDP) — in the EU indicate an overall decoupling of emissions from economic development over time.
Medzitým trendy v emisiách skleníkových plynov v EÚ vo vzťahu k hospodárskemu rozvoju – merané ako hrubý domáci produkt (HDP) – indikujú celkové oddelenie emisií od hospodárskeho vývoja v EÚ v priebehu času.
Between 1990 and 2007, emissions per unit of GDP decreased in the EU-27 by more than a third (11).
V rokoch 1990 až 2007 poklesli emisie na jednotku HDP v EÚ‑27 o viac ako tretinu (11).
However, it should be noted that these emission figures only represent what is emitted within the EU territory, calculated according to agreed international guidelines under UNFCCC.
Avšak je potrebné poznamenať, že tieto číselné údaje o emisiách predstavujú len emisie vypúšťané na území EÚ, vypočítané podľa dohodnutých medzinárodných usmernení v rámci UNFCCC.
Europe's contribution to global emissions could be greater if European imports of goods and services, with their 'embedded carbon', are taken into account.
Príspevok Európy ku globálnym emisiám by mohol byť vyšší, ak by bol zobraný do úvahy európsky dovoz tovarov a služieb, s „uhlíkom ktorý vznikol počas celého ich životného cyklu“.
Current emission data confirm that the EU-15 Member States are on track to meet their joint target of cutting emissions by 8 % compared to base-year levels — 1990 for most countries — during the first commitment period under the Kyoto Protocol: the years 2008 to 2012.
Aktuálne údaje o emisiách potvrdzujú, že krajiny EÚ-15 sú na dobrej ceste k splneniu svojho spoločného cieľa znížiť emisie o 8% v porovnaní s východiskovým rokom – pre väčšinu krajín rok 1990– v priebehu prvého záväzného obdobia podľa Kjótskeho protokolu: v rokoch 2008 až 2012.
Reductions in the EU-27 have been even greater than in the EU-15; domestic GHG emissions fell by approximately 11 % between 1990
Zníženie emisií v EÚ-27 bolo ešte väčšie ako v EÚ-15, domáce emisie skleníkových plynov klesli približne o 11 %
and 2008 (
medzi rokmi 1990 a 2008 (
Iceland Norway Liechtenstein Croatia Switzerland Turkey
Island Nórsko Lichtenštajnsko Chorvátsko Švajčiarsko Turecko
Domestic GHG emissions in EU-15 and EU-27 between
Domáce emisie skleníkových plynov v EÚ-15 a EÚ-27
190 and 2008 (
D v rokoch 1990 až 2008 (
Index 1990 = 100, EU-27Index Kyoto base year = 100, EU-15
Index 1990 = 100, EÚ-27Index pre východiskový rok = 100, EÚ-15
EU-15: – 8 % Kyototarget by 2008–2012
EÚ-15: – 8% cieľ podľa Kjótskeho protokolu v rokoch 2008–2012
EU-27: – 20 % unilateraltarget by 2020
EÚ-27: – 20% jednostranný cieľ do roku 2020
EU-27 total greenhouse gas emissions EU-15 total greenhouse gas emissions
EÚ-27 celkové emisie skleníkových plynov EÚ-15 celkové emisie skleníkových plynov
• decreases in emissions from agriculture (by more than 20 % since 1990);
Emisie skleníkových plynov v EÚ-27 podľa sektorov v roku 2008 a zmeny medzi rokmi 1990 a 2008
• a shift from coal to less polluting fuels, particularly gas and biomass, for the production of electricity and heat;
Na druhej strane boli emisie boli v rovnakom období znižovanévďakanasledujúcimfaktorom:
EU GHG emissions trends between 1990 and 2008 were dominated by the two largest emitters, Germany and the United Kingdom, which together were responsible for more than half of the total reduction in the EU.
Celkové emisie skleníkových plynov podľa sektorov v EÚ-27, 2008 zvýšenie energetickej efektívnosti najmä priemyselných koncovýchužívateľovaenergetickéhopriemyslu
14 by 22 %, or 52 million cars, between 1995 and 2006 (
• zvýšenie palivovej efektívnosti vozidiel
Climate change h an ge
Prchavé emisie 1,7 %
Greenhouse gas emissions in the EU-27 by sector in 2008, and changes between 190 and 2008
• zníženie emisií z poľnohospodárstva (o viac ako 20% od roku 1990)
Industrialprocesses8.3 %
Domácnosti / služby 14,5 %
* Excludes international aviation and shipping(6 % of total GHG emissions)
* Nezahŕňa medzinárodnú leteckú a námornú dopravu (6% celkových emisií skleníkových plynov)
Changes 1990–2008
Zmena 1990-2008
Total GHGInternational shipping International aviation
Celkové emisie skleníkových plynov Medzinárodná námorná doprava Medzinárodná letecká doprava
Waste Agriculture Industrial processes Fugitive emissions Households/services
Odpady Poľnohospodárstvo Priemyselné procesy Prchavé emisie Domácnosti / služby
Transport Manufacturing/construction Energy production
Doprava Výroba / stavebníctvo Výroba energie
Emisions from international aviation and international maritime navigation, which are not covered by the Kyoto Protocol, are not included in the top figure.
Emisie z medzinárodnej leteckej a medzinárodnej námornej dopravy, ktoré nepokrýva Kjótsky protokol, nie sú zahrnuté v hornom obrázku.
If included in the total, the share of transport would reach around 24 % of total EU-27 GHG emisions in 2008.
Ak by boli zahrnuté do celkového počtu, podiel dopravy by dosiahol približne 24 % celkových emisií skleníkových plynov v EÚ-27 v roku 2008.
Towards a resource-efficient transport system
Pohľad do budúcnosti do roku 2020 a ďalej: EÚ dosahuje určitý pokrok
The increases in greenhouse gas emissions in the transport sector — as well as several other environmental impacts of transport — continue to be closely linked to economic growth.
Zvýšenie emisií skleníkových plynov v sektore dopravy – rovnako ako aj niektoré ďalšie vplyvy dopravy na životné prostredie – aj naďalej úzko súvisí s hospodárskym rastom.
The EEA's annual Transport and Environment Reporting Mechanism (TERM) report monitors the progress and effectiveness of efforts to integrate transport and environment strategies.
Výročná správa EEA vyplývajúca z Mechanizmu predkladania správ o doprave a životnom prostredí (TERM) monitoruje pokrok a účinnosť snáh o integráciu stratégií dopravy a životného prostredia.
For 2009, the report highlighted the following trends and findings:
Správa pre rok 2009 zdôraznila nasledujúce trendy a zistenia:
•Freight transport tends to grow slightly faster than the economy, with road and air freight recording the largest increases in the EU-27 (43 % and 35 %, respectively, between 1997 and 2007).
• Nákladná doprava má tendenciu rásť mierne rýchlejšie ako ekonomika, pričom cestná a letecká nákladná doprava zaznamenáva najväčší nárast v EÚ-27 (43 % a 35 % v uvedenom poradí medzi rokmi 1997 a 2007).
The share of rail and inland waterways in the total freight volumes declined during that period.
Podiel železníc a vnútrozemských vodných ciest na celkovom objeme prepravy nákladov klesol počas tohto obdobia.
•Passenger transport continued to grow but at a slower rate than the economy.
• Osobná doprava aj naďalej rástla ale pomalším tempom ako ekonomika.
Air travel within the EU remained the fastest growth area, increasing 48 % between 1997 and 2007.
Letecká doprava v rámci EÚ zostala aj naďalej najrýchlejšie rastúcou oblasťou, so zvýšením o 48 % medzi rokmi 1997 a 2007.
Car journeys remained the dominant mode of transport, accounting for 72 % of all passenger kilometres in the EU-27.
Automobilová doprava zostala dominantným spôsobom dopravy, čo predstavuje 72 % všetkých osobných kilometrov v EÚ-27.
•Greenhouse gas emissions from transport (excluding international aviation and maritime transport) grew by 28 % between 1990 and 2007 in EEA countries (by 24 % in EU-27), and now account for around 19 % of total emissions.
• Emisie skleníkových plynov z dopravy (s výnimkou medzinárodnej leteckej a námornej dopravy) vzrástli o 28 % medzi rokmi 1990 a 2007 v krajinách EEA (v EÚ-27 o 24 %) a teraz predstavujú okolo 19 % celkových emisií.
•In the European Union, only Germany and Sweden are on track to meet their 2010 indicative targets for biofuels use (however, see also discussion related to bioenergy production in Chapter 6).
• V Európskej únii len Nemecko a Švédsko sú na dobrej ceste k splneniu svojich orientačných cieľov pre rok 2010 vo využívaní biopalív (avšak pozri tiež kapitolu 6, časti týkajúce sa výroby bioenergie 6).
•Despite recent reductions in air pollutant emissions, road transport was the largest emitter of nitrogen oxides and the second largest contributor of pollutants forming particulate matter in 2007 (see also Chapter 5).
• Aj napriek zníženiu emisií látok znečisťujúcich ovzdušie, ku ktorému došlo v ostatnom období, cestná doprava bola v roku 2007 najväčším zdrojom emisií oxidov dusíka a druhým najväčším zdrojom emisií znečisťujúcich látok, ktoré sú tuhými časticami (pozri tiež kapitolu 5).
•Road traffic remains by far the largest source of exposure to transport noise.
• Cestná doprava zostáva zďaleka najväčším zdrojom vystavenia účinkom hluku z dopravy.
The number of people exposed to damaging noise levels, especially at night, is expected to increase unless effective noise policies are developed and implemented in full (see also Chapter 5).
Očakáva sa, že počet osôb vystavených škodlivým hladinám hluku, a to najmä v noci, porastie, ak nebudú vypracované a v plnom rozsahu implementované efektívne protihlukové požiadavky (pozri tiež kapitolu 5).
The report concludes that addressing the environmental aspects of transport policy effectively requires a vision for what the transport system should be like by the mid 21st century.
Správa prichádza k záveru, že riešenie environmentálnych aspektov dopravnej politiky vyžaduje efektívnu víziu toho, ako by mal dopravný systém vyzerať do polovice 21. storočia.
The process of establishing a new Common Transport Policy is essentially about creating this vision and then designing policies to achieve it.
Proces vypracovania novej spoločnej dopravnej politiky je dôležitý pri vytváraní tejto vízie a tiež navrhnutie princípov na jeho dosiahnutie.
F ) in EU-27 in 2007 compared to 2020 targets (
Podiel energie z obnoviteľných zdrojov na konečnej spotrebe energie v EÚ-27 v roku 2007 v porovnaní s n ul l rokom 2020 (
Sweden Latvia Finland Austria Portugal Denmark Romania Estonia Slovenia Lithuania France Spain Germany Bulgaria
Švédsko Lotyšsko Fínsko Rakúsko Portugalsko Dánsko Rumunsko Estónsko Slovinsko Litva Francúzsko Španielsko Nemecko Bulharsko
Slovakia Greece Czech Republic Poland Hungary Italy Cyprus Ireland Netherlands Belgium Luxembourg United Kingdom
Slovensko Grécko Česká republika Poľsko Maďarsko Taliansko Cyprus Írsko Holandsko Belgicko Luxembursko Spojené kráľovstvo
Page 43
Zmena kl
Climate change h an ge mountains are in retreat — which also affects water resource management in downstream areas (21
Už dnes je veľká väčšina ľadovcov v európskych horách na ústupe – čo tiež ovplyvňuje manažment vodných zdrojov v oblastiach nachádzajúcich sa po prúde (21).
Similarly, coastal and river-flood-prone areas across Europe are particularly vulnerable to climatic changes, as are cities and urban areas.
Podobne pobrežné a riečne oblasti v Európe, náchylné na povodne, sú veľmi citlivé na klimatické zmeny a práve tak mestá a mestské oblasti.
Key past and projected impacts and effects of climate change for the main biogeographical regions of Europe
Kľúčové minulé a predpokladané dopady a účinky zmeny klímy v hlavných biogeografických regiónoch Európy
Northern Europe (boreal region)
Severná Európa (boreálny región)Menej snehu, menšie pokrytie jazier
Decrease in Arctic sea ice coverage Greenland ice sheet loss
Zmenšenie pokrytia Severného ľadového mora ľadom a riek ľadom Pohyb druhov smerom na sever
Less snow, lake and river ice cover Northward movement of species More energy by hydropower
Zvýšené prietoky riek Vyššie lesné porasty Vyššie výnosy plodín
Higher risk of damages by winter storms
Vyššie riziko straty biodiverzity
Increase in winterprecipitation
Vyššie riziko škôd v dôsledku zimných búrok
Mountain areas High temperature increase
Severozápadná Európa
Less glacier mass Less mountain permafrost Higher risk of rock falls
Avšak počas dlhšieho časového obdobia a s rastúcim výskytom extrémnych javov budú pravdepodobne dominovať v mnohých častiach Európy nepriaznivé účinky (6).
Higher risk ofcoastal flooding
Zvýšenie prietoku riek Pohyb sladkovodných druhov smerom
Upwards shift of plants and animals Less ski tourism in winter Higher soil erosion risk50°
Horské oblasti Nárast vysokých teplôt Menšia hmotnosť ľadovcov Menej horského permafrostu Vyššie riziko padania skál Presun rastlín a živočíchov do na sever Vyššie riziko pobrežných povodní vyšších polôh50°Pokles lyžiarskej turistiky v zime Vyššie riziko erózie pôdy Vysoké riziko vyhynutia druhov
Coastal zones and regional seas
Európske moria
Sea-level rise
Vzostup morskej hladiny
Central and eastern Europe More temperature extremes Less summer precipitation More river floods in winter
Stredná a východná Európa Častejšie teplotné extrémy Menej zrážok v lete
Higher water temperature Higher crop yield variability
Častejšie riečne povodne v zime40°Vyššia teplota vody smerom na sever Nárast biomasy fytoplanktónu
Increased forest fire danger40°Lower forest stability
Väčšia variabilita vo výnose plodín Zvýšené nebezpečenstvo
Higher risk for40°fish stocks
Vyššie riziko pre rybie populácie lesných požiarov Menšia stabilita lesa
Decrease in annual precipitation
Zníženie ročných zrážok
Lower crop yields
Zvýšenie dopytu po vode v
More vector-borne diseases
Ďalšie úmrtia na vlny horúčav
Less summer tourism Higher risk of biodiversity loss Higher risk for desertification
Zníženie ročných prietokov riek Viac lesných požiarov Nižšie výnosy plodín poľnohospodárstve Vyššie riziko dezertifikácie Menej energie vyrobenej z vody
More forest fires Less energy by hydropower More deaths by heat waves
Viac prenosných ochorení Pokles letnej turistiky Vyššie riziko straty biodiverzity g
Decrease in annual river flow Increasing water demandfor agriculture g ).
Okrem toho zmenšenie permafrostu vhorskýchoblastiachmôževyvolaťproblémyvinfraštruktúre,
Climate change is projected to have major impacts on ecosystems, water resources and human health
Predpokladá sa, že povodne sa budú vyskytovať častejšie v mnohých povodiach najmä v zime a na jar, hoci odhady zmien v počtearozsahupovodnízostávajúneisté.
Climate change is projected to play a substantial role in biodiversity loss and puts ecosystem functions at risk.
Podľa prognóz zmena klímy bude zohrávať závažnú úlohu pri úbytku biodiverzity a ohrozovať funkcie ekosystémov.
Changing climatic conditions are responsible, for example, for the observed northward and uphill distribution shifts of many European plant species.
Meniace sa klimatické podmienky sú zodpovedné napríklad za presun mnohých európskych druhov rastlín smerom na sever a do vyšších polôh.
These are projected to need, for survival, to move several hundred kilometres to the north during the 21st century — which will not always be possible.
Predpokladá sa, že kvôli prežitiu sa budú musieť v priebehu 21. storočia presunúť o niekoľko sto kilometrov na sever, čo nebude vždy možné.
A combination of the rate of climate change and habitat fragmentation, which results from obstacles such as roads and other infrastructure, is likely to impede the migration of many plant and animal species, and may lead to species composition changes and a continuing decline in European biodiversity.
Kombinácia rýchlosti klimatickej zmeny a roztrieštenosti biotopov, ktorá vyplýva z prekážok ako napríklad cesty a ďalšia infraštruktúra, môže brániť migrácii mnohých druhov rastlín a živočíchov a môže viesť k zmenám v druhovej skladbe ak pokračujúcemu úbytku európskej biodiverzity.
The timing of seasonal events, phenology, for plants and the life cycles of animal groups — both terrestrial and marine — alters with climatic change (6).
Stredozemného mora a zvýšenie v severovýchodnej Európe (6). Okrem toho dlhšie obdobia sucha v dôsledku klimatických zmien môžu prispieť k degradácii pôdy ak zvýšenému riziku rozširovania púští v niektorých častiach Stredomoria a východnej Európy.
Changes in seasonal events, flowering dates and agricultural growing seasons are observed and projected.
Pozorujú a predpovedajú sa zmeny sezónnych udalostí – dátumy kvitnutia a poľnohospodárske vegetačné obdobia.
Phenology shifts have also increased the length of the growing season of several agricultural crops in northern latitudes over recent decades, favouring the introduction of new species that were not previously suitable.
Z dôvodu posunu fenologickej fázy sa v posledných desaťročiach tiež predĺžilo vegetačné obdobie niekoľkých poľnohospodárskych plodín v severných zemepisných šírkach, čo podporuje introdukciu nových druhov, ktoré predtým neboli vhodné.
At the same time, there has been a shortening of the growing season at southern latitudes.
Zároveň došlo k skráteniu vegetačného obdobia v južných šírkach.
Such changes in the cycles of agricultural crops are projected to continue — potentially severely impacting agricultural practices (G
Takéto zmeny v cykloch poľnohospodárskych plodín sa očakávajú aj naďalej – budú potenciálne vážne ovplyvňovať poľnohospodárske postupy (G