natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Photo credits: Digital Vison Ltd, page 6; E. Johansson, page 12 (top); European Community, page 19; European Community, Directorate-General Environment, Mike St. Maur Sheil, page 17;European Community, Directorate-General Research, page 14;Hans Oerter (EPICA), page 10; International Institute for Sustainable Development (IISD), Earth Negotiations Bulletin, Leila Mead, page 13; PhotoDisc, cover and pages 3, 7, 8, 12 (bottom);Jack Stein Grove, page 9.
© Autori fotografií:Digital Vision Ltd, strana 6;E. Johansson, strana 12 (hore);Európske spoločenstvo, strana 19;Európske spoločenstvo, Generálne riaditeľstvo pre životné prostredie, Mike St. Maur Sheil, strana 17;Európske spoločenstvo, Generálne riaditeľstvo pre výskum, strana 14;Hans Oerter (EPICA), strana 10;Medzinárodný inštitút pre trvalo udržateľný rozvoj (IISD), Earth Negotiations Bulletin, Leila Mead, strana 13; PhotoDisc, obálka a strany 3, 7, 8, 12 (dole);Jack Stein Grove, strana 9.
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet.It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Veľa ďalších informácii o Európskej únii sa dá nájsť na internete.Nachádzajú sa na serveri Európa (http://europa.eu).
Cataloguing data can be found at the end of this publication.
Katalogizačné údaje možno nájsť na konci tejto brožúry.
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2005
Luxemburg: Úrad pre vydávanie úradných publikácií Európskych spoločenstiev, 2006.
© European Communities, 2005Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Európske spoločenstvá, 2006.Reprodukcia povolená pod podmienkou uvedenia zdroja.
What causes climate change?
Čo spôsobuje zmenu klímy?
The greenhouse effect The greenhouse gases we produce
Skleníkový efekt Skleníkové plyny, ktoré vznikajú ľudskou činnosťou
Evidence of climate change
Dôkazy zmeny klímy
Climate change and its effects How climate scientists work
Zmena klímy a jej následky Ako pracujú klimatológovia
What needs to be done to curb climate change?
Ako sa dá zmena klímy zastaviť?
The UN Framework Convention on Climate Change The Kyoto Protocol
Čo robia vlády Rámcový dohovor OSN o zmene klímy Kjótsky protokol
What the EU is doing What businesses are doing What you can do
Čo robí EÚ Čo robia podnikatelia Čo môžeš urobiť Ty
Looking to the future
Ako ďalej
Useful websites on climate change
Užitočné internetové stránky o zmene klímy
Climate change — what is it all about?
Zmena klímy –o čo vlastne ide?
Climate change is happening, and its impact on all of us is growing.
Klíma sa mení a táto zmena sa každého z nás týka čoraz viac.
Have you noticed storms and floods becoming more frequent around your area, or on television?
Všímaš si, ako sa v Tvojom okolí a v televízii čoraz častejšie vyskytujú búrky a záplavy?
Does it seem to be warmer in the winter, with less snow and more rain?
Nezdá sa Ti, že je v zime stále teplejšie, menej sneží a viac prší?
Do you feel that spring is coming a little earlier each year, with flowers blooming or birds arriving before you expect them?
Nemáš pocit, že jar prichádza každý rok o niečo skôr a kvety začínajú kvitnúť a vtáky prilietajú skôr, ako by mali?
These are all signs of accelerating climate change — or global warming, as it is sometimes known.
To všetko sú prejavy čoraz rýchlejšej zmeny klímy, o ktorej sa tiež hovorí ako o globálnom otepľovaní.
If we don’t take action to stop it, it is going to damage the world we live in, and alter the ways of life we now take for granted.
Ak neurobíme niečo, čo zmenu klímy zastaví, svet, v ktorom žijeme, sa nenávratne zmení a zmení sa aj spôsob života, ktorý sme považovali za samozrejmý.
The climate is changing because of the way people live these days, especially in richer, economically developed countries — and that includes the European Union.
Zmenu klímy spôsobuje spôsob, akým ľudia žijú najmä v bohatších krajinách s rozvinutým hospodárstvom, ku ktorým patrí aj Európska únia.
The power plants that create energy to provide us with electricity and to heat our homes, the cars and planes that we use, the factories that produce the goods we buy, agriculture to grow our food — all these play a part in changing the climate.
K zmene klímy prispievajú elektrárne, v ktorých sa vyrába energia a ktoré nás potom zásobujú elektrinou a vykurujú naše domovy, autá a lietadlá, ktorými cestujeme, továrne, v ktorých sa vyrába tovar, ktorý nakupujeme, ako aj poľnohospodárska činnosť, z ktorej pochádza naše jedlo.
The greenhouse effect
Skleníkový efekt
Our atmosphere acts as a transparent, protective covering around the Earth.
Naša atmosféra funguje ako priesvitná ochranná vrstva nad Zemou.
It lets in sunlight and retains heat.
Prepúšťa slnečné svetlo a zachytáva teplo.
Without it, the sun’s heat would immediately rebound off the Earth’s surface and go back into space.
Nebyť atmosféry, slnečné teplo by sa okamžite odrážalo od zemského povrchu a unikalo by naspäť do vesmíru.
In that case, it would be some 30° Celsius colder on Earth — everything would freeze.
V takom prípade by na Zemi bolo o 30 °C chladnejšie a všetko by zamrzlo.
The atmosphere therefore acts a bit like the glass walls of a greenhouse.
Atmosféra preto funguje tak trochu ako sklená stena skleníka.
This is why people talk about the ‘greenhouse effect’.
Preto sa hovorí o „skleníkovom efekte“.
Responsible for this effect are the ‘greenhouse gases’ in the atmosphere, which trap heat.
Tento efekt spôsobujú „skleníkové plyny“ v atmosfére, ktoré zachytávajú teplo.
Most of the greenhouse gases occur naturally.
Slnečná energia zo Slnka prechádza atmosférou.
However, since the industrial revolution in the 18th century, human society too has been producing greenhouse gases — in ever-increasing amounts.
Väčšina skleníkových plynov sa vyskytuje v prírode.
As a result, their concentrations in the atmosphere are now higher than at any time in the past 420 000 years.
Od čias priemyselnej revolúcie v 18. storočí sa však v dôsledku ľudskej činnosti produkuje obrovské množstvo skleníkových plynov, ktorých koncentrácia v atmosfére je momentálne vyššia ako kedykoľvek za posledných 420 000 rokov.
They make the greenhouse effect stronger.
Tieto plyny skleníkový efekt znásobujú.
This means rising temperatures on Earth — climate change.
Preto teplota na Zemi stúpa a dochádza ku zmene klímy.
teanada Climate Change Websi
á zmene klímy.dskej vlády venovan
The greenhouse gases we produce
Skleníkové plyny, ktoré vznikajú ľudskou činnosťou
The principal greenhouse gas generated by human activities is carbon dioxide.
Základným skleníkovým plynom, ktorý vzniká ľudskou činnosťou, je oxid uhličitý.
It accounts for some 75 % of all the ‘greenhouse gas emissions’ in the world.
Práve tento plyn predstavuje asi 75 % všetkých „emisií skleníkových plynov“ na svete.
This term describes all the releases of greenhouse gases into the atmosphere as part of the smoke, the steam and the fumes from exhaust pipes, chimneys, fires and other sources.
Týmto pojmom sa označujú všetky skleníkové plyny, ktoré unikajú do atmosféry ako súčasť dymu, pary a spalín z výfukových plynov, komínov, kozubov a iných zdrojov.
Carbon dioxide is mainly released when fossil fuels, such as coal, oil and natural gas, are burnt.
Oxid uhličitý sa uvoľňuje predovšetkým pri spaľovaní fosílnych palív, napr. uhlia, ropy a zemného plynu.
And fossil fuels are still the most used energy source.
A práve fosílne palivá sú zdrojom energie, ktorý používame najčastejšie.
We burn them to produce electricity and heat, and we use them as fuel for our cars, ships and planes.
Spaľujeme ich na výrobu elektriny a tepla a používame ako palivo do áut, lodí a lietadiel.
Most of us know carbon dioxide (CO) from soda drinks — the bubbles in carbonated drinks and beer are actually CO bubbles.
Väčšina z nás pozná oxid uhličitý (CO!) z nápojov – bublinky v sýtených nápojoch a v pive sú vlastne bublinky CO!.
It also plays an important role in breathing: we take in oxygen and breathe out carbon dioxide, while trees and plants absorb CO to produce oxygen.
Tento plyn zohráva dôležitú úlohu aj pri dýchaní: vdychujeme kyslík a vydychujeme oxid uhličitý, kým stromy a rastliny vstrebávajú CO! a produkujú kyslík.
This is why the world’s forests are so important.
Práve preto sú svetové lesy také dôležité.
They help soak up some of the excess CO that we are producing.
Pomáhajú vstrebávať nadbytočný CO!, ktorý produkujeme.
However, deforestation — the logging, clearing and burning of forests — is taking place on every continent.
Na všetkých svetadieloch však dochádza k odlesňovaniu – vyrubovaniu, klčovaniu a páleniu lesov.
Other greenhouse gases released by human activities are methane and nitrous oxide.
Ďalšími skleníkovými plynmi, ktoré sa uvoľňujú ľudskou činnosťou, sú metán a oxid dusný.
They are part of the invisible fumes from waste landfills, cattle breeding, rice cultivation and certain agricultural fertilisation methods.
Vyskytujú sa v neviditeľných spalinách zo skládok odpadu, pri chove hovädzieho dobytka, pestovaní ryže a niektorých metódach hnojenia používaných v poľnohospodárstve.
We also artificially manufacture some greenhouse gases, the so-called fluorinated gases.
Niektoré skleníkové plyny vyrábame aj umelo. Ide o tzv. fluórované plyny.
They are used in refrigeration and air conditioning systems, but find their way into the atmosphere due to leakages and if the appliances are not properly treated when they become waste.
Používajú sa v chladiacich trácia CO v atmosfére Celosvetová koncen a klimatizačných zariadeniach a do atmosféry sa dostávajú presakovaním a nesprávnym zaobchádzaním po ich vyradení z prevádzky.
GRID Arendal ramme (UNEP) & r o g vironment P Source: United Nations En
Častice na milión (ppm) otné
Page 7
Zdroje: Program Organizácie spojených národov pre živndal.prostredie (UNEP) & GRID Are Page 7
Climate change has already begun.
Zmena klímy už prebieha.
Globally, the five hottest years ‘on record’ (since around 1860 when we designed instruments that can measure temperatures fairly accurately) have been, in this order:
Za posledných sto rokov sa priemerná celosvetová teplota zvýšila o 0,6 °C, kým priemerná teplota v Európe sa zvýšila o takmer 1 °C. Z celosvetového hľadiska bolo zaznamenaných päť najteplejších rokov (počítajú sa približne od roku 1860, keď boli zostrojené presnejšie meracie prístroje):
These temperature increases may not seem much.
Otepľovanie spôsobuje narastajúci počet skleníkových plynov, ktoré vznikli ľudskou činnosťou.
But one need only remember that during the last Ice Age, which ended 11 500 years ago, the average global temperature was just 5° Celsius lower than today.
Stačí si však uvedomiť, že počas poslednej doby ľadovej, ktorá sa skončila pred 11 500 rokmi, bola priemerná celosvetová teplota len o 5 °C nižšia ako dnes.
Yet polar ice covered much of Europe.
Väčšina Európy bola pokrytá polárnym ľadom.
A few degrees make a lot of difference for our climate.
Aj zmena teploty o pár stupňov má pre našu klímu veľký význam.
0 The current change in climate is already having an impact in Europe and around the globe (see next page).
Terajšia zmena klímy sa už prejavuje v Európe aj vo zvyšku sveta (pozri ďalšiu stranu).
In the longer term, it could even trigger catastrophic events, such as rapidly rising sea levels and floods, big storms, and food and water shortages in some parts of the world.
Z dlhodobého hľadiska by mohla viesť ku katastrofám (rýchlo narastajúca hladina oceánov a záplavy, silné búrky a nedostatok potravín a vody v niektorých častiach sveta).
Climate change will affect all countries, but developing countries are the most vulnerable.
Zmena klímy síce postihne všetky krajiny, rozvojové krajiny sú však najzraniteľnejšie.
They often depend on climate-sensitive activities such as agriculture and do not have much money to adapt to the consequences of climate change.
V týchto krajinách často zohrávajú dôležitú úlohu činnosti, ktoré priamo závisia od klímy – ako napr. poľnohospodárstvo – a nie je dosť peňazí na prispôsobenie sa následkom zmeny klímy.
Climate change and its effects
Zmena klímy a jej následky storočiach – morská hladina môže stúpnuť až o sedem metrov.
The area of sea covered by the Arctic ice at the North Pole has shrunk by 10 % in recent decades, and the thickness of the ice above the water by about 40 %.
Oblasť mora pokrytá arktickým ľadovcom na severnom póle sa za posledných 10 rokov zmenšila o 10 % a vrstva ľadu nad vodou sa stenčila asi o 40 %.
On the other side of the world, the ice sheet above the Antarctic continent has become unstable.
Na opačnom konci sveta sa ľadová pokrývka Antarktídy stala nestabilnou.
• Climate change causes extreme weather events, such as storms, floods, droughts and heat waves.
• Zmena klímy spôsobuje extrémne zmeny počasia, napr. búrky, záplavy, suchá a vlny tepla.
In the last decade, there were three times more weather-related natural catastrophes — mostly floods and windstorms — in the world than in the 1960s.
Za posledné desaťročie je počet poveternostných katastrof (najmä záplav a víchric) vo svete trikrát vyšší ako v šesťdesiatych rokoch minulého storočia.
These disasters not only create a lot of damage, they also drive up insurance costs.
Tieto katastrofy spôsobujú nielen množstvo škôd, ale zvyšujú aj poistné náklady.
It is likely that 75 % of the glaciers in the Swiss Alps will disappear by 2050.
Je pravdepodobné, že do roku 2050 zmizne vo švajčiarskych Alpách 75 % ľadovcov.
Managers of the Andermatt ski resort in Switzerland are now planning to cover the Gurschen glacier, a popular skiing area, with a huge insulating plastic sheet during the summer to stop it from melting and sliding.
Manažéri švajčiarskeho lyžiarskeho strediska Andermatt plánujú v lete zakryť ľadovec Gurschen, ktorý je populárnou lyžiarskou oblasťou, obrovskou vrstvou plastovej fólie , aby sa prestal topiť a kĺzať.
• Water is already scarce in many regions of the world.
• V mnohých oblastiach sveta je už teraz voda vzácnosťou.
Almost a fifth of the world population, 1.2 billion people, do not have access to clean drinking water.
Takmer pätina svetovej populácie, čo je 1,2 miliardy ľudí, nemá prístup k čistej pitnej vode.
If global temperatures increase by 2.5° Celsius above pre-industrial levels, an additional 2.4 to 3.1 billion people worldwide are likely to suffer from water scarcity.
Ak sa celosvetová teplota zvýši o 2,5 °C v porovnaní s obdobím pred priemyselnou revolúciou, bude na celom svete trpieť nedostatkom vody ďalších 2,4 až 3,1 miliardy ľudí.
• A 2.5° Celsius temperature rise would also leave 50 million people at risk of hunger, in addition to the 850 million people suffering from chronic hunger today.
• V dôsledku zvýšenia teploty o 2,5 °C by 50 miliónom ľudí hrozil hlad – problém, ktorý už teraz postihuje 850 miliónov ľudí.
In Europe, the growing season lengthened by ten days between 1962 and 1995.
V Európe sa v rokoch 1962 až 1995 o desať dní predĺžilo vegetačné obdobie.
While this has been beneficial for agriculture in northern Europe, even there yields will start declining once temperatures rise beyond 2° Celsius above pre-industrial levels.
To síce prinieslo úžitok poľnohospodárstvu v severnej Európe, no vo chvíli, keď teplota stúpne viac ako o 2 °C v porovnaní s obdobím pred priemyselnou revolúciou, začnú výnosy klesať.
• As the ice caps melt, sea levels rise.
• Roztápanie ľadovcov spôsobuje stúpanie hladiny morí.
They have already gone up by 10–25 centimetres over the last century (depending on the measurement) and are projected to rise further by up to 88 centimetres by 2100.
Za posledných sto rokov už stúpla o 10 až 25 cm (závisí od merania) a odhaduje sa, že do roku 2100 stúpne až o 88 cm.
This would flood low-lying islands and coastal areas, such as the Maldives, the Nile Delta in Egypt, and Bangladesh.
Ak sa to stane, dôjde k zaplaveniu nízko položených ostrovov a pobrežných oblastí, ku ktorým patria napr. Maldivy, delta Nílu v Egypte a Bangladéš.
In Europe, some 70 million coastal dwellers would be at risk.
V Európe by bolo ohrozených asi 70 miliónov obyvateľov pobrežných oblastí.
Even further away from the coast, sea water would penetrate and contaminate agricultural soil and freshwater supplies.
Morská voda by prenikla aj do oblastí ďalej od pobrežia a znečistila by poľnohospodársku pôdu a zásoby pitnej vody.
• Tropical diseases like malaria might spread because the area where the climate conditions are suitable for the malaria-carrying mosquito will expand.
• Mohlo by dôjsť k rozšíreniu tropických chorôb ako malária, keďže zmenou klímy sa rozšíria oblasti s klímou vhodnou pre komáre, ktoré túto chorobu prenášajú.
A 2° Celsius temperature increase could put 210 million more people at risk.
Nárast teploty o 2 °C by teda mohol ohroziť o 210 miliónov ľudí viac.
• If the huge Greenland ice sheet melts, which might happen over the next few centuries, sea levels could rise by as much as seven metres.
• Ak sa roztopí ľadová pokrývka v Grónsku – čo by sa mohlo stať v niekoľkých najbližších
• From around 2070 onwards, Europe could experience a heatwave like in 2003 every second year.
• Dá sa očakávať, že približne od roku 2070 postihne Európu každé dva roky rovnaká vlna tepla, aká sa vyskytla v roku 2003.
The scorching summer of 2003 contributed to the premature deaths of 20 000 Europeans, set off largescale forest fires in southern Europe and caused agricultural losses of more than EUR 10 billion.
Horúce leto 2003 spôsobilo predčasnú smrť 20 000 Európanov, rozsiahle lesné požiare v južnej Európe, ako aj poľnohospodárske škody vo výške viac ako 10 miliárd eur.
• Another worst-case scenario would be the shutdown of the Gulf Stream that carries warm water northwards in the Atlantic — a storyline used in the 2003 movie The Day After Tomorrow.
• Ďalším katastrofickým scenárom – ktorý v roku 2003 poslúžil ako námet vo filme Deň po tom (The Day After Tomorrow) – by bolo oslabenie Golfského prúdu, ktorý prináša do severného Atlantiku teplú vodu.
While this is unlikely to happen during this century, scientists agree that it would annul the warming trend in northern Europe and result in much colder weather there ().
Nie je pravdepodobné, že by sa to udialo v tomto storočí, vedci sa však zhodli na tom, že by sa tým zastavilo otepľovanie v severnej Európe a počasie by sa podstatne ochladilo ().
• Many animals and plants will not be able to cope with changed temperatures, or to move to regions where the climate is suitable for them.
• Mnohé živočíchy a rastliny sa nedokážu prispôsobiť zmene teploty ani sa presunúť do oblastí, ktoré sú pre ne z hľadiska klímy vhodné.
One alarming study finds that climate change could lead to the extinction of a third of the Earth’s species by 2050.
Existuje alarmujúca štúdia, podľa ktorej by zmena klímy mohla do roku 2050 spôsobiť vyhynutie tretiny pozemských druhov.
Cold weather mammals and birds like polar bears, seals, walruses and penguins are especially vulnerable.
Najviac sú ohrozené chladnomilné cicavce a vtáky, ako napr. polárne medvede, tulene, mrože a tučniaky.
In the Amazon forest, scientists have noted that bigger, faster-growing trees that absorb more COst are flourishing at the expense of others.
Vedci spozorovali, že v amazonskom pralese sa na úkor druhých rastlín darí väčším a rýchlejšie rastúcim stromom, ktoré vstrebávajú viac CO.
() This and many more interesting facts and figures are from the European Environment Agency report ‘Impacts of Europe’s changing climate’, August 2004, available at: http://reports.eea.eu.int/climate_report_2_2004/en, and the European Commission’s background paper‘Winning the battle against climate change’, February 2005, to be found at: http://www.europa.eu.int/comm/environment/climat/pdf/ staff_work_paper_sec_2005_180_3.pdf
• Z dlhodobého hľadiska by rozsiahla zmena klímy a s ňou spojený nedostatok potravín, vody a energie mohli zapríčiniť regionálne konflikty, hlad a problém utečencov.
How climate scientists work
Práca klimatológov
Modern climate science is all about studying the past and accurately observing and interpreting what is happening now.
Moderná veda o zmene klímy (klimatológia) spočíva v skúmaní minulosti a presnom pozorovaní a výklade terajších zmien.
Scientists use a surprising array of sources to find out about past conditions.
Vedci používajú prekvapujúco veľa zdrojov, aby sa dozvedeli viac o podmienkach v minulosti.
For example, they drill through the top of the ice caps at the poles down to the bedrock and extract ice cylinders known as ice cores.
Napríklad používajú metódu, pri ktorej sa prevŕtajú povrchom ľadovca na póloch až ku skalnému dnu a získajú tak vzorky ľadu v tvare valca, ktorým sa hovorí ľadovcové jadro.
In the Antarctic, a team of European researchers recently removed ice cores from a depth of more than 3 km, which have not been touched by light or air in more than 900 000 years ()!
Skupina európskych vedcov získala nedávno v Antarktíde ľadovcové jadrá z hĺbky viac ako 3 km, ktorých sa vyše 900 000 rokov nedotklo svetlo ani vzduch.(') Z fyzikálnych vlastností ľadu a zo vzduchu, ktorý sa nachádza v bublinkách, môžu vedci zistiť, aká klíma a atmosféra existovali v danom čase.
Other sources that provide clues about the past are the rings in trees and corals from ancient times, stalagmites, and old pollen, seeds and leaves.
Ďalšími zdrojmi, ktoré poskytujú informácie o minulosti, sú letokruhy stromov, koraly z dávnych čias, stalagmity, prastaré peľové zrná, semienka a listy.
Based on these studies, we know that ice ages have alternated with warmer periods, and that temperatures on Earth have moved up and down between about 9° and 22° Celsius (current average global temperature is 15° Celsius).
Na základe tohto prieskumu vieme, že ľadové doby sa striedali s teplejšími obdobiami a teplota na Zemi kolísala medzi 9 a 22 °C (súčasná priemerná celosvetová teplota je 15 °C).
These fluctuations were due to natural causes, such as variations in the Earth’s orbit around the sun and in the Earth’s axis, changes in the sun’s activity and volcanic eruptions.
Tieto teplotné výkyvy spôsobovali prirodzené príčiny, ako napr. zmeny obežnej dráhy Zeme okolo Slnka, zmeny v sklone zemskej osi, zmeny slnečnej aktivity a sopečné erupcie.
For the past 8 000 years, the climate has been fairly stable, with small changes of less than 1° Celsius per century.
Za posledných 8 000 rokov bola klíma relatívne stála a zmeny predstavovali menej ako 1 °C za storočie.
These stable conditions have enabled society and ecosystems as we know them today to develop.
Vďaka týmto stálym podmienkam sa spoločnosť a ekosystémy vyvinuli do svojej dnešnej podoby.
But now things are hotting up fast.
Začína však „prihárať“.
Natural causes alone cannot account for such rapid warming, which is unprecedented for at least 1 000 — some studies say 2 000 — years.
Nie je možné, aby také rýchle otepľovanie, ktoré nemá obdobu, aspoň nie za posledných 1 000 – a podľa niektorých výskumov až 2 000 – rokov, bolo spôsobené len prirodzenými príčinami.
Much of the information that scientists have discovered is used to predict future climate and the effects of climate change. This
Veľká časť informácií, ktoré vedci zistili, sa používa na predpovedanie budúceho vývoja klímy a následkov jej zmeny.
() For more information about this European project called EPICA, go to http://www.esf. org/esf_article.php?activity=1 & article=85 & domain=3
() Viac informácií o tomto európskom projekte, ktorý sa volá EPICA, nájdete na adrese http://www.esf.org/esf_article.php?activity=1 & article=85 & domain=3
11 e) then hemispher ears (nor xt 100 years
11 okmi (severná pologuľa) rokoch ed vyše 1 000 r najbližších 100
Temperature over the last 1 000 y ature rise in the ne and projected temper is done through computer modelling and simulations.
Tieto predpovede sa robia pomocou počítačových modelov a simulácií.
We are not talking about simple PCs — the computers that are used to look 100, 200 or 300 years into the future are complex systems that take in many variables.
Nejde o obyčajné PC – počítače, pomocou ktorých sa dá „pozrieť“ o 100, 200 alebo 300 rokov do budúcnosti, sú zložitými systémami, ktoré pracujú s množstvom premenných.