natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As the new Member States of central and eastern Europe progressively shift from sending to receiving countries policies promoting the economic and social integration of immigrants become a major common concern.
Ťažný efekt bohatej a starnúcej populácie EÚ sa s jej rozírením nezmení.Vďaka svojejznačnej rozmanitosti by sa 25 krajín EÚ mohlo dokonca stať pre ekonomických imigrantovete atraktívnejími.Vzhľadom k historickým a kultúrnym väzbám by sa nové členské tátystrednej a východnej Európy mohli pravdepodobne stať hostiteľskými krajinami preemigrantov smerujúcich do EÚ z krajín bývalého Sovietskeho zväzu.
Notwithstanding the interim restrictions on labour mobility, previous experience and recent estimates suggest that labour mobility from new to old Member States may be moderate to limited, with specific situations in the border regions. As the economic situation improves in the new Member States the likelihood of a massive westward migration becomes even lower.
V poslednom desaťročí bola čistá migrácia hlavnou hybnou silou rastu obyvateľstva v Únii.S postupnou premenou nových členských tátov strednej a východnej Európy z vysielacích na prijímajúce krajiny sa zásadnou otázkou stáva politika ekonomickej a sociálnej integrácie imigrantov.
In 200210, positive net migration was observed in Hungary (0.13%), Czech Republic (0.12%), Slovenia (0.11%), Slovakia (0.02%) and Estonia (0.01%), whereas negative migration only existed in Poland (-0.03%), Lithuania (-0.06%) and Latvia (-0.08%). The inflows are mainly from eastern European countries (such as the Ukraine, Belarus, Russia and south-eastern European countries).
S rozírením sa zvýil počet členských tátov s veľmi nízkou pôrodnosťou.Krajiny EÚuplatňujúce ústretovú politiku voči rodinám dosahujú vyiu úroveň pôrodnosti aj účastižien na trhu práce.
Socio-economic trends, living conditions and human capital development
Socioekonomické trendy,životné podmienky a rozvoj ľudského kapitálu
With enlargement to 25 Member States income disparities across the Union have widened considerably. Of the new Member States, only Cyprus has a GDP per capita above 75% of the EU-25 average.
Za posledné desaťročie bola väčina z 15 krajín EÚ svedkom rovnomerného nárastuzamestnanosti,HDP na hlavu a súdržnosti…
At the regional level, this means that the GDP per capita for the 10% of the population living in the most prosperous regions of EU-25 is currently 4.5 times higher than the GDP per capita for the 10% living in the least prosperous regions.
S rozírením na 25 členských tátov sa rozdiely HDP v celej Únii podstatne zväčili.Z novýchčlenských tátov len Cyprus dosahuje HDP na hlavu nad 75 % priemeru EÚ-25.Naregionálnej úrovni to znamená, že HDP na hlavu pre 10 % obyvateľov žijúcich v najviacprosperujúcich regiónoch EÚ-25 je v súčasnosti 4,5 krát vyí než HDP na hlavu pre 10 %obyvateľov žijúcich v najmenej prosperujúcich regiónoch.
Over the last decade most of EU-15 countries have seen steady gains in employment, GDP per capita and cohesion …
Socioekonomické skúsenosti krajín EÚ-15 boli od roku 1995 skôr pozitívne a vyznačovali sarovnomerným zvyovaním zamestnanosti aj reálnych príjmov a znižovaním nerovností.
GDP per capita in Purchasing Power Standards 2002 (EU15=100)
HDP na hlavu v tandardoch kúpnej sily 2002 (EÚ-15 = 100)
As the Member States with a GDP per capita below the EU-15 average continued to improve their relative position, the Union experienced significant progress in reducing disparities among its members as well among regions within the countries. Ireland has been the most remarkable case, with income at around 125% of the EU average in 2002, compared to only 80% at the beginning of the 1990s.
Zatiaľ čo členské táty s HDP na hlavu pod hranicou priemeru EÚ-15 naďalej zlepovali svojurelatívnu pozíciu, Únia zaznamenala výrazný pokrok v znižovaní rozdielov nielen medzisvojimi členmi, ale aj medzi jednotlivými regiónmi v týchto krajinách.Najmarkantnejímpríkladom bolo Írsko, ktorého HDP na hlavu v roku 2002 dosiahol približne 125 % priemernejhodnoty EÚ oproti iba 80 % na začiatku 90.rokov 20.storočia.
…but in the majority of the new Member States many of the expected improvements from recent changes have yet to fully materialise.
...ale vo väčine nových členských tátov sa mnoho očakávaných zlepenívyplývajúcich z nedávnych zmien ete len bude plne realizovať.
In the enlarged Union disparities in income between regions and Member States will be larger…
V rozírenej Únii budú rozdiely v HDP medzi regiónmi a členskými tátmi väčie…
Differences between the socio-economic situations of the EU-15 countries and the new
Rozdiely v socioekonomickej situácii medzi krajinami EÚ-15 a novými členskými tátmi sú
Member States are particularly pronounced in the area of social cohesion11
Výsledkom je skutočnosť, že rozírenie znovu predostrie otázku sociálnej súdržnosti v Únii.Náročná úloha podpory sociálnej súdržnosti tak medzi členskými tátmi, ako aj vo vnútrisamotných tátov bude ete obsiahlejia a zložitejia.Nedávny úspech pri zmeneníseverojužnej deliacej línie v EÚ-15, kedy sa stredomorským členským tátom podarilo dohnaťzostávajúce krajiny Únie, bude zatienený veľkosťou nového rozdelenia medzi východom a západom po jej rozírení.
11 European Commission: Third Cohesion Report 2004, COM/2004/107. Also see Comparative Research Projects funded within the Framework Research Programmes – http://www.cordis.lu/citizens/home.html
11 Európska komisia:„Third Cohesion Report 2004“, COM/2004/107.Pozri tiež Projekty porovnávacieho výskumu financované pomocou rámcových výskumných programov (http://www.cordis.lu/citizens/home.html).
Employment is a major determinant for economic and social inclusion….
...a hoci relatívna miera rizika chudoby je v nových členských tátoch pomerne nízka,…
….and although relative levels of risk of poverty in the new Member States tend to be moderate…
…absolútna miera odráža rozdiely HDP v rozírenej Únii.
Regional employment rates continue to present a north-south divide with important implications for the social situation.
Zamestnanosť je hlavným determinantom hospodárskeho a sociálneho začlenenia...
rates prevailing in many regions of southern Europe, will also be seen in the east
zamestnanosti, ktorá prevláda v regiónoch južnej Európy taktiež viditeľná na východe
Unemployment
Miera zamestnanosti (iroký stĺpec) a nezamestnanosti(úzky stĺpec) (2002)
One thing is to compare average opportunities using GDP figures, another thing is to consider the distribution of income throughout society and in particular the extent of relative and absolute poverty. In the EU, the relative poverty threshold is fixed at 60% of the national median equivalised income.
Miera rizika chudoby po sociálnych transferoch (medzný bod:60 % národného stredného vyrovnaného disponibilného príjmu)Miera rizika chudoby pred sociálnymi transfermi (dôchodky sú zahrnuté do sociálnych transferov)
Population of the EU-25 Member States (2001) at risk of poverty rate before and after social transfers
Poznámka:SK:2003, EE, LV:2002;MT, SI:2000, CY:1997
…which again depends on human capital investment through education…
…a ilustruje,ako životná úroveň závisí od rastu zamestnanosti v EÚ-25,...
Employment opportunities are closely related to educational attainment which is a core constituent of “human capital” and has two important aspects:
Graf zdôrazňuje významnú skutočnosť, že v oblasti vyieho stredokolského vzdelania novéčlenské táty, najmä krajiny SVE, ďaleko prekonávajú väčinu krajín EÚ-15:až 81 % populácievo veku 25 – 64 rokov v nových členských tátoch má dokončené vyie stredokolskévzdelanie oproti 65 % v krajinách EÚ-15.Na druhej strane v oblasti vysokokolského vzdelaniasa regiónom EÚ-15 darí pomerne lepie a dosahujú mieru 22 % oproti 13 % v nových členskýchtátoch.
Disparities across age groups in the EU also exist when looking at data on lifelong learning and familiarity with ICT.
…ktorá opäť závisí od investícií do ľudského kapitálu prostredníctvom vzdelania…
Participation in continuing training and upgrading of skill levels is more common in the EU-15 countries and is partly organised within the companies. As for ICT-use only 13% of the 55 and over age group used the internet in 2002 against 65% of people aged 15-24 and people with less than 15 years of schooling tended to use the internet only marginally.
Oficiálny počet zapísaných tudentov vak nemusí byť ľahko porovnateľný vzhľadom narozdielne systémy vzdelávania.Existujú dôkazy o kvalitatívnych rozdieloch systémovvzdelávania, ktoré súvisia s vhodnosťou učebných osnov, zvyovaním kvalifikácie učiteľov a technickými zdrojmi.Pri meraní matematickej a vedeckej gramotnosti sa nové členské táty
at the individual level it is closely related to socio-economic status and is one of the prime variables determining our living standards - i.e. a higher propensity for gainful employment, social inclusion, healthy life, etc.
Pracovné príležitosti úzko súvisia s dosiahnutým vzdelaním, ktoré je podstatnou zložkou„ľudského kapitálu“ a vyznačuje sa dvoma dôležitými aspektmi:
6 at the societal level (business and institutions) it is connected with productivity, innovation, economic growth and social cohesion.
Percento v jednotlivých vekových skupinách bez vyieho sekundárneho vzdelania 2002 na individuálnej úrovni úzko súvisí so socioekonomickým postavením a je jednou z primárnych veličín určujúcich nau životnú úroveň – t.j.vyie sklony k výnosnémuzamestnaniu, sociálnemu začleneniu, zdravému životu atď.
It is well established that investment in human capital contributes significantly to productivity growth and plays a key role in fostering technological change.
Je veobecne známe, že investície do ľudského kapitálu výrazne prispievajú k rastuproduktivity a zohrávajú kľúčovú úlohu pri podporovaní technologických zmien.Preto podľa
Thus an extra year of schooling may, according to recent studies, add another 6.2% to aggregate productivity15.
45 – 54 posledných túdií rok vzdelania navye prináa celkovej produktivite ďalích 6,2 %15.Zároveň
But it is also important to assure that investment in education and training
55 – 64 vak je dôležité zabezpečiť, aby bola investícia do vzdelania a odborného výcviku vložená do
… raising the issue of disparities in education and lifelong learning.
oblastí s najvyou návratnosťou
In Europe there is a relatively short supply of “newly-skilled” entrants to the labour market but a relatively large stock of workers with lower skills and employability.
…a predkladá otázku rozdielnosti vzdelania a celoživotného vzdelávania.
Graph 6 shows how the percentage of those with low educational levels diminishes with succeeding age cohorts. Yet, at the same time, it also illustrates the need for training and skills-upgrading among middle-aged and older workers, particularly in the light of demographic ageing17.
V Európe je pomerne malá zásoba „novo kvalifikovaných“ účastníkov vstupujúcich na trh práce,zato pomerne veľká zásoba pracovníkov s nižou kvalifikáciou a zamestnateľnosťou.Tieto dvafaktory majú za následok nedostatky v hornej časti trhu práce a nadbytok v jeho spodnej časti,čo len zvýrazňuje potrebu celoživotného vzdelávania, ktoré by vyrieilo nezodpovedajúcupracovnú kvalifikáciu.
Note: For UK, a definition for upper secondary school completion has still to be agreed Source: Eurostat – European Labour Force Survey
Poznámka:definícia vyieho stredokolského vzdelania pre Veľkú Britániu doteraznebola schválená Zdroj: Eurostat – Prieskum európskych pracovných síl
Importantly, the graph highlights that when it comes to uppersecondary education the new Member States, in particular the CEE countries, outperform most of the EU-15 countries by a wide margin: some 81% of the population aged 25-64 years have completed uppersecondary education in the ten New Member states against 65% in EU-15 countries.
Graf 6 znázorňuje, nakoľko sa percento ľudí s nižím vzdelaním a nastupujúcimi vekovýmiskupinami znižuje.Tento graf zároveň ilustruje potrebu odborného výcviku a zvyovania kvalifiká-
15 See A.de la Fuente and A.Cicone: Human capital in a global and knowledge-based economy, part I (May 2002); and part II (assessment at the EU country level) (March 2003).
cie medzi pracovníkmi stredného a starieho veku, najmä vo svetle demografického starnutia
Strong variations in household expenditure and consumption patterns exist across the Union…
...a tiež súvisí s pracovnými podmienkami.
Europeans reflects their economic and social
V celej Únii existujú výrazné odchýlky výdajov domácností a modelov spotreby…
The relatively high cost of housing is a recent phenomenon. In the EU-15 countries there was a considerable shift in the structure of household expenditure in the 1990s: a strong increase in the share spent on housing, and a corresponding decrease in the share spent on food.
Čo sa týka digitálnej gramotnosti19, nové členské táty mierne zaostávajú za krajinami EÚ-15.V tejto oblasti je stále nedostatok porovnateľných údajov bez ohľadu na množstvo vykonanýchprieskumov, ako napr.projekt SIBIS20.Čiastočne je to spôsobené chýbajúcou jasnou definíciou„digitálnej gramotnosti“, ktorá má v rôznych sociálnych aj ekonomických kontextoch odlinývýznam.Ďalou príčinou je aj povaha údajov, z väčej časti založených na falonýchprieskumoch, ktoré nemusia brať do úvahy menej privilegované sociálne skupiny.Dostupnéúdaje vak ukazujú, že severské členské táty sa objavujú v hornej časti kály, zatiaľ čozostávajúca časť Únie je značne nesúrodá.Gramotnosť v oblasti informačných a komunikačnýchtechnológií je zásadnou pre zlepenie ekonomickej výkonnosti v Európe s menou a staroupracovnou silou a ako prostriedok na propagáciu ekonomickej a sociálnej súdržnosti.
The converging diminution of total mortality rates between the EU-15 countries from the late 1960s onwards reflects a similar convergence for various individual disease
Relatívne vysoké náklady na bývanie sú nedávnym fenoménom.V krajinách EÚ-15 dolo v 90.rokoch minulého storočia k výraznému posunu v truktúre výdajov domácností:značnýnárast podielu vynaloženého na bývanie a zodpovedajúci pokles podielu vynaloženého napotraviny.
...and all these differences in living conditions across the enlarged Union are reflected in the degree to which citizens are satisfied with their lives...
Zdravotný stav Európanov odráža ich ekonomické a sociálne prostredie...
Figures show that the east-west gap in the enlarged Union with respect to perceived quality of life and life satisfaction will be much wider than the gap between the Nordic and southern EU-15 Member States.
...a vetky tieto rozdiely životných podmienok sa v rozírenej Únii odrážajú v rozsahuspokojnosti občanov spokojní so svojím životom,...
19 See: SIBIS Pocket Book 2002/03.20 SIBIS (Statistical Indicators Benchmarking the Information Society) is a project in the “Information Society Programme” of the Commission (IST-2000-26275) which was running from January 2001 to September 2003.21 H.Brenner: Social Determinants of Health, TUB (final report to EU Commission October 2003).22 European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions: Working conditions in the acceding and candidate countries (Dublin 2003).
19 Pozri „SIBIS Pocket Book 2002/03“.20 SIBIS (Statistical Indicators Benchmarking the Information Society) je projekt v rámci „Programu informačnej spoločnosti“ Komisie (IST-2000-26275), ktorý prebiehal od januára 2001 do septembra 2003.21 H.Brenner:„Social Determinants of Health“, TUB (konečná správa pre Komisiu EÚ október 2003).22 Európska nadácia pre zlepenie životných a pracovných podmienok:„Working conditions in acceding and candidate countries“, Dublin 2003.
Overall the variance in perceptions matches fairly well with the variance in objective indicators: the lower the GDP per capita, the higher the unemployment rate and the higher the prevalence of severe poverty, the higher the level of perceived social exclusion.
S nárastom obyvateľstva EÚ o 20 % pri súčasnom zvýení HDP o 4,5 % dochádza k zväčeniu národných a regionálnych rozdielov a náročná úloha podpory sociálnejsúdržnosti tak naberá na význame.
As the EU population rises by 20%, while its GDP only increases by 4.5%, national and regional income disparities widen and the challenge of promoting social cohesion becomes more important.
V nových členských tátoch hovorí viac ľudí, že sa cítia vylúčení, zbytoční a opomínaní, nežv 15 krajinách EÚ.Najväčí podiel nájdeme na Slovensku, kde viac než tvrtina obyvateľovtvrdí, že im chýba pocit spolupatričnosti.Z nových členských tátov majú iba Slovinsko a Poľsko niží podiel respondentov, ktorí pociťujú sociálne vylúčenie, než je priemer 12 % v EÚ.
Enlargement will set new challenges for social cohesion while significant progress was observed in EU-15 over the last decade.
Rozírenie prinesie nové výzvy v oblasti sociálnej súdržnosti, lebo za posledné desaťročiebol v EÚ-15 zaznamenaný výrazný pokrok.Príjmy v 82 regiónoch rozírenej Únie,zahŕňajúcich 31 % celkovej populácie, budú pod úrovňou 75 % priemeru EÚ-25.Dve tretinytýchto ľudí žijú v nových členských tátoch a predstavujú približne 95 % ich obyvateľstva.
Income in 82 regions of the enlarged Union, accounting for 31% of total population, will be below 75% of the EU-25 average. Two thirds of these people live in the new Member States and represent some 95% of their population.
Medzi krajinami EÚ-15 sa pociťované sociálne vylúčenie pohybuje v rozmedzí od 7 % v Dánsku a Holandsku až po 15 % v Portugalsku.Celkovo sa premenlivé vnímanie veľmi dobrezhoduje s premenlivosťou objektívnych ukazovateľov:nižím HDP na hlavu, vyou mierounezamestnanosti a výraznejou prevahou značnej chudoby, vyou úrovňou pociťovanéhosociálneho vylúčenia.
Relative levels of poverty in the new Member States tend to be moderate although absolute income levels and living standards remain very low, particularly among the least well off, as compared to EU-15. The issues of poverty, social exclusion and quality of living conditions will grow in importance in the enlarged Union.
V porovnaní s EÚ-15 je relatívna miera chudoby v nových členských tátoch skôr mierna,hoci úroveň absolútnych príjmov aj životná úroveň zostávajú veľmi nízke, najmä medzi týminajmenej úspenými.Otázky chudoby, sociálneho vylúčenia aj kvality životných podmienokbudú v rozírenej Únii naberať na význame.
In 2002, real GDP in the new Member States of central and eastern Europe exceeded 1989 figures by 13% on average, but this average hides large disparities among countries where a few were still below the 1989 figures.
Pozitívnejím aspektom analýzy je, že obyvatelia vetkých nových členských tátov, s výnimkou Lotyska, uvádzajú vyiu úroveň životnej spokojnosti, než tomu bolo u Grékov a Portugalcov pri ich vstupe do Únie.Ďalím zaujímavým bodom je heterogénnosť medzinovými členskými tátmi, pokiaľ ide o kvalitu života.Stručne povedané, rozdiely medzikrajinami pristupujúcej skupiny sú väčie než v skupine krajín EÚ-15.To isté je možné povedaťo rozdieloch vo vnútri samotných krajín, tzn.variácie uvádzanej životnej spokojnosti v rámcijednej krajiny sú oveľa výraznejie v nových členských tátoch než v krajinách EÚ-15,predovetkým s ohľadom na vek, príjem, druh povolania a vzdelanie.
During transition GDP growth has primarily been productivity driven. In the next phase it will be vital to achieve a higher employment dividend from growth.
Reálny HDP v nových členských tátoch strednej a východnej Európy v roku 2002presiahol údaje z roku 1989 v priemere o 13 %, ale táto priemerná hodnota zakrýva veľkérozdiely medzi krajinami, z ktorých niekoľko stále nedosahovalo údaje z roku 1989.Počasprechodného obdobia bol rast HDP najmä poháňaný produktivitou.V ďalej fáze budeúplne nutné získať z rastu vyí podiel zamestnanosti.
Narrowing the e-gap between Member States will become an integral part of social cohesion policies.
Zúženie e-medzery medzi členskými tátmi bude neoddeliteľnou súčasťou politiky sociálnejsúdržnosti.
Human capital development in a broad sense will be the key to economic and social progress. It can promote macroeconomic performance and improve labour market opportunities, living conditions and the health status of citizens.
Rozvoj ľudského kapitálu bude v irom slova zmysle kľúčom k hospodárskemu a sociálnemu pokroku.Môže podporiť makroekonomickú výkonnosť a zlepiť príležitosti natrhu práce, životné podmienky a zdravotný stav občanov.
Social protection and social participation
Sociálna ochrana a sociálna účasť
Background to pensions reforms in the new Member States of central and eastern Europe
Pozadie dôchodkových reforiem v nových členských tátoch strednej a východnej Európy
4.1 The character of pension provisions
4.1 Charakter dôchodkového zabezpečenia
In a situation with falling employment, a growing shadow economy and major difficulties in collecting social insurance contributions, the old system of financing and of acquiring pension rights could not be sustained.
Zásadným bodom politickej agendy v poslednom desaťročí bola dôchodková reforma.V celejrozírenej Európe prebehol mnoho významných a nespočetné množstvo menej významnýchreforiem.
The ten new Member States can be grouped in four clusters when one considers the scope of the reforms implemented over the last decade:
Zmeny systému dôchodkového zabezpečenia v krajinách EÚ-15 prebehli predovetkým akoodozva na súčasné a budúce starnutie.Hoci by bolo možné väčinu reforiem a úprav charakterizovať ako parametrické, často mali sklon narastať do významných transformácií.Navye
Latvia, Poland and Estonia have adopted fundamental reforms of their public 1st pillar pensions as well as introduced a 2nd pillar of mandatory, fully funded schemes managed by competing private pensions institutes.
Mohlo by sa zdať, že reformy v nových členských tátoch strednej a východnej Európy boli
In the new Member States of central and eastern Europe reforms would seem to have been of a more far-reaching nature than in most of the EU-15 countries24.
naznačuje, že reformy boli v prvom rade motivované praktickými otázkami a inpirovanéinováciami v krajinách EÚ-15 a že súčasné opatrenia v nových členských tátoch skôr
Hungary and Slovakia have introduced a 2nd pillar of mandatory, fully funded schemes managed by competing, private pensions institutes and reduced their 1st pillar public scheme accordingly but otherwise left this pillar unchanged.
Maďarsko a Slovensko zaviedli druhý pilier povinných, plne financovaných systémovspravovaných konkurenčnými súkromnými penzijnými intitúciami a verejný systémprvého piliera úmerne zredukovali, avak tento pilier ponechali bez zmien.
The Czech Republic has reformed its public scheme, but refrained from introducing a mandatory private one.
Česká republika vykonala reformu svojho verejného systému, ale zdržala sa zavedeniapovinného súkromného systému.
Lithuania, Slovenia, Malta and Cyprus have so far retained their PAYG (pay-as-you-go), defined benefit systems financed from social security contributions and general taxation and abstained from reforming their pension systems in a fundamental way.
Litva, Slovinsko, Malta a Cyprus si zatiaľ udržali svoj systém PAYG (pay-as-you-go/postupného platenia bez kapitalizácie), teda definovaný systém dávok financovanýz príspevkov sociálneho zabezpečenia a zo veobecných daní, avak zásadnejreformy svojich dôchodkových systémov sa zdržali.
At the same time, spending on health30 is considerably lower in the new Member States of central and eastern Europe. The graph below illustrates that although all these countries have increased health spending over the past two decades (particularly the wealthier ones, i.e. Slovenia, Hungary, the Czech Republic and Slovakia), spending levels remain well below the EU-15 average.
Zdravotný stav a výdaje na zdravotníctvo dosahujú v krajinách EÚ-15 veľmi odlinú úroveň nežv nových členských tátoch SVE.ké údaje nových členských tátov o priemernej dĺžkeživota a miere úmrtnosti v dôsledku rôznych ochorení spoločne naznačujú, že zdravotný stavobčanov je horí než v krajinách EÚ-15, kde ľudia žijú dlhie a menej často trpia závažnýmichorobami.