natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The idea that EU countries should acttogether to promote and defend theirstrategic interests is as old as the Union itself.
V uve de -ných dohodách sa obchod a pomoc EÚkom bi nu jú novým spôsobom.
It started when the sixfounder members tried unsuccessfullyto create a European Defence Community in 1954.
Kra ji n y AKT sú povzbu dzo va né, aby pod po ro -va li hospodár sku inte grá ci u s regi on ál -ny mi part ner mi, čo je stu pien kom na ichceste ku glo bál nej inte grá cii, kým väč ši ačasť pomoci sa zame ri a va na budo va nieinšti tú cií a dobrú správu a ria de nie.
They went on tofound the European Economic Community instead.
V -rámci EPA sa zák lad ným kameňom vzťahov EÚ-AKT stáva rozvo jo vý aspekt.
Developing countries enjoy duty-freeaccess or cut-rate tariffs on exports tothe EU market for the 7 200 productscovered by the EU's generalised system of preferences (GSP).
Rozvo jo vé kra ji ny majú pri vývoze na trh EÚ výhodu bez col ného prís tu pu alebozní že ných colných sadzieb v prí pa de7 200 výrobkov, na ktoré sa vzťa hu jevše o bec ný systém pre fe ren cii EÚ ( GSP).Slab šie kra ji ny s osobit ný mi rozvo jo vý -mi potreba mi majú prospech z bez col -ného zaob chá dza nifla so všet ký mi výrob-ka mi, na ktoré sa vzťa hu je GSP.
Vulnerablecountries with special developmentneeds enjoy duty-free treatment forall products covered by the GSP.
Je to jedno stran ný ústupok, ktorý si nevy ža du jerecip roč né konanie zo strany pri jí majú -cich krajín.
Thisis a one-way concession which doesnot require reciprocal action on thepart of beneficiaries.
Päť des iat naj me nej rozvi nu -tých krajín sveta má úplne voľný prís tupna trh EÚ v prí pa de všetkých svo jichvýrob kov s výnim kou vývozu zbraní a stre li va.
The world’s 50least developed countries have totally
Cesty pou ži teľ né v každom počasí sú z hľa dis ka rozvoja Afriky životne dôle ži té.
These agreements will combine EU trade and aidin a new way.
Myš lien ka, že kra ji ny EÚ by mali spo loč -ne konať, aby pod po ro va li a chrá ni lisvoje strate gic ké záujmy, sa zro di la v čase zalo že nifla Únie.
As the EU grew in size and enterednew policy areas, it intensified effortsto play an international diplomaticand security role more in line with itseconomic power.
Súbežne s roz ši ro va ním a vstu po va nímna nové poli tické teri tó ri á EÚ zin ten zív -ni la úsilie, aby úloha, ktorú zoh rá va v oblasti medzi ná rod nej dip lo ma ciea bez peč no sti, lepšie odrá ža la jej hospo-d ár sku moc.
The conflicts thatbroke out in southeastern Europe inthe 1990s after the collapse of Yugoslavia convinced EU leaders ofthe need for effective joint action.More recently, the fight against international terrorism has strengthenedthis conviction.
Kon flik ty, ktoré vypukli v deväť des ia tych rokoch po roz pad nu t í Ju ho slá vie v juho východ nej Európe, pre-s ved či li lídrov EÚ, že spo ločné a účin nékona nie je nevyh nut né. V nedáv nomobdo bí sa vzhľadom na boj proti medzi-ná rod né mu teror iz mu toto pres ved če -nie ešte posil ni lo.
The principle of a common foreign and security policy (CFSP)was formalised in the Maastricht Treaty in 1992.
Zásada spo loč nej zah -ra nič nej a bez peč nostnej poli tik y ( SBZP)bola for mali zo va ná v Maas trichtskejzmlu ve v roku 1992.
This defined the typesof diplomatic and political activitiesthe EU could undertake in conflictprevention and resolution.
Vyme dzi li sa v nejdruhy dip lo ma tic kých a poli tic kých aktivít, ktoré môže EÚ vyvíjať pri pred chá -dza ní kon flik tom a ich rie še ní.
The roots of the current foreign andsecurity policy are to be found in theprocess called European politicalcooperation, which was launched in1970, to coordinate the position of EUcountries on big foreign policy issuesof the day.
Korene dnešnej zah ra nič nej a bez peč -nost nej poli tik y sia ha jú do obdo bi a pro-ce su nazýva ného Európska poli tic káspo lup ráca, ktorý sa začal v roku 1970 s cie ľom koor di no vať pozície krajín EÚ v súvis los ti s dôle ži tý mi aktu ál nymi zah -ra nič no po li tický mi otáz ka mi.
Decisions were taken byconsensus and it sometimes provedhard to find the required unanimity onsensitive issues where the interests ofthe different countries diverged.
Roz hod -nu ti a sa pri jí mali kon sen zom vďakačomu bolo často ťažké získať jedno hlas -ný súhlas všetkých krajín v cit li výchotáz kach, v ktorých sa záujmy člen skýchkra jín roz chá dza li.
Reducing the human and economic cost
Zni žo va nie ľudských a hospodár skych strát
Since 1990 more than 4 million people have died in conflicts around the world.
Od roku 1990 zom re lo počas kon flik tov na celom svete viac ako 4 mili ó ny ľudí.
Ninety per centof them were civilians.
Deväť des iat percent z nich boli civi lis ti.
Dealing with the seven biggest conflicts of the 1990s cost the international community 200 billion that could otherwise have been used for peaceful purposes.This is why the European Union is determined to act more effectively to prevent conflictshappening in the first place.
Rie še nie siedmich naj väč ších kon flik tov deväť des ia tych rokov stálo medzi ná rod néspo lo čens tvo 200 miliárd EUR, ktoré by sa inak mohli vyn stalo žiť na miest ro vé účely.
The European security and defence policy (ESDP) is now part ofthis effort.
Európska únia je právepreto odhod la ná konať účin nej šie, aby ku kon flik tom v prvom rade vôbec nedošlo.
Besides the rapid reaction missions which can intervene early on as crisis situations develop, the ESDPalso has an information-gathering and analysis function and the ability to monitor the applicationof international agreements to anticipate potential conflicts.
Popri misiách rýchlej reakcie, ktorý mi sa dá inter ve no vať ešte na zači at ku vývoja krí zo vých situ á cií, má EBOP za úlohu takisto zbierať a analy zo vať infor má cie a je schopná moni to ro vať uplat ňo va nie medzi ná-rod ných dohôd s cie ľom pre dví dať poten ci ál ne kon flik ty.
These new capabilities reinforce the EU’s traditional tools of external relations, including technicaland financial assistance, support for institution-building and good governance in developing countries, humanitarian aid and diplomatic instruments like political dialogue and mediation.
Tieto nové možno sti posil ňu jú tra dič né nás tro je EÚ v oblasti von kaj ších vzťahov vrá ta ne technickej a finančnej pomoci, pod po ry budo va nifla inšti tú cií a dobrej správy a ria de nifla v rozvo jo vých kra ji nách,huma ni tár nej pomoci a dip lo ma tic kých nás tro jov, akými sú poli tický dialóg či spros tred ko va teľs tvo.
In this way,the EU can be ready to respond to specific situations as they arise — with the right mix of instruments.
EÚmôže byť takto prip ra ve ná rea go vať na špe ci fic ké situ á cie pri ich vzniku, a to pomo co u vhodnej kom bi -ná cie nás tro jov.
The lessons of failure
EÚ vo svete
The helping hand
Poučenie zo zlyhania
In addition, the EU has also created amilitary rapid reaction capability—separate from NATO, but with accessto NATO resources.
EÚ okrem toho vytvo ri la kap aci tu rýchlej vojenskej reakcie, ktorá je od NATO odde le ná, ale môže vyu ží vať jehozdro je. Je zalo že ná na tzv. kon cep ciibojo vých jedno tiek.
At any one time, the EU nowhas two battlegroups on permanentstandby, enabling the EU to respondrapidly to emerging crises by militarymeans.
EÚ má v ktorom koľ -vek čase v trvalej poho to vos ti dve bojové jed not ky, čo jej umož ňu je, aby vojen-ský mi pros tried ka mi rýchlo rea go va lana rodi a ce sa krízy.
Battlegroups are multinational, consist of about 1 500 soldiers,and are available for a period of sixmonths under a system of rotation.
Bojové jed not kysú mnoho ná rod né, tvorí ich asi 1 500voja kov a v rámci rotačného sys té musú k dis po zí cii na obdobie šiestich mes ia cov.
physical and social infrastructures andproductive potential as well as tostrengthen democratic state institutions. This support can also help poorcountries benefit from internationaltrade opportunities and attract moreinward investment to broaden theireconomic base.
Po tom, ako pri dezin te grá cii Juho slá viezly ha li dip lo ma tické snahy o dosi ah nu -tie mieru medzi boju jú ci mi stra na mi a vzhľadom na veľké kon flik ty v Afrik e,dali vedúci pred sta vi te li a EÚ v roku 1999zele nú špe ci fic kej Európskej bez peč -nost nej a obrannej poli tik e (EBOP), ktoráje zač le ne ná do cel ko vého rámca SZBP.Prvé vojenské misie sme ro va li v roku2003 na Balkán, ktorý bol dejis kompred chá dza jú ceho zly ha nifla dip lo ma ciea do Konžskej demok ra tic kej repub lik y.
Promoting trade and opening its market is one side of the EU’s international development strategy.
V prie be hu rokov sa vyvíja li snahy o zefek tív ne nie roz ho do va nifla v rámci SZBP.
Lifting poorcountries out of poverty via directtechnical and financial assistance isthe other.
Pri kľú čo vých roz hod nu ti ach savšak naďalej vyža du je jedno my seľ néroz hod nu tie.
More than 1 billion peoplearound the world live on a euro a dayor less. One third of them are in subSaharan Africa.
O tom, že je ho nie ked yťažké dosi ah nuť, sved či a rôzne reak ciekra jín EÚ v prí pa de invázie do Irakuvede nej Spo je ný mi štátmi. mi.
Following the failure of its diplomaticefforts to broker peace between thewarring parties as Yugoslavia disintegrated, and in light of major conflictsin Africa, EU leaders gave the goahead in 1999 for a specific Europeansecurity and defence policy (ESDP)which is incorporated into the overallframework of the CFSP.
V rámci EBOP môžu byť európske vojen -ské alebo poli caj né sily vys la nédo oblastí kon flik tu, aby vykonali misiekrí zo vého ria de nia, huma ni tár ne a zác -hran né misie, ope rá cie na udrža niemieru či dokonca miest ro tvor né ope rá cie.Ich úlo ho u je takisto pod po ra a výc vikmiest nej polície. cie.
As part of its support forhuman rights, the EU providesmonitors for electionsaround the world.
EÚ má teraz k dis po zí cii vojenskú kap aci tu na rea li zá ci u miest ro vých misií.
But key decisions stillrequire a unanimous vote.
Pomocná ruka fraš truk tú ry a výrobného poten ci á lu, akoaj na posil ne nie demok ra tic kých inšti tú -cií štátu.
This is sometimes hard to achieve, as illustrated bythe different ways EU countries responded to the US-led invasion of Iraq.
Táto pod po ra môže chu dob -ným kra ji nám pomôcť aj pri vyu ží va níprí le ži tos tí, ktoré ponúka medzi ná rod nýobchod a pri pri lá ka ní väčšieho obje muinves tí cií prú di a cich do týchto kra jín,aby sa roz ší ri la ich hospodár ska zá-k lad ňa.
The EU now has the militarycapacity to conduct peacekeeping missions.
V rámci svojej pod po ry ľudských práv EÚ vys ie la pozo ro va teľov na voľby do celého sveta.
The European Union and its memberstates currently provide over 56% ofall official development assistancedelivered by the major industrialisedcountries.
Na Európsku úniu a jej členské štáty v súčas nosti pri pa dá viac ako 56 % cel ko-vej ofi ci ál nej rozvo jovej pomoci, ktorúpos ky tu jú hlavné vys pe lé kra jiny.
In 2006, the total value was47 billion, which translates to nearly100 per citizen.
V roku2006 dosa ho va la cel ko vá hod no tapomo ci 47 miliárd EUR, čo pred sta vu jetak mer 100 EUR na oby va te ľa. Možno toporov nať s 53 EUR na občana Spo je nýchštá tov a so 69 EUR v prí pa de Japonska.
In 2006European aid rose to 0.42% of grossnational income (GNI), still short ofthe UN target of 0.7% of GNI.
V roku 2006 vzrástla európska pomoc na0,42 % hrubého národného dôchodku (HND), cieľ vytý če ný OSN vo výške 0,7 %HND sa však nedo si a hol.
Only four EU countries, Denmark,Luxembourg, the Netherlands and Sweden, have achieved (and exceeded) the UN target.
Uve de ný cieľ splnili (a prek ro či li) ibaštyri kra ji ny EÚ – Dánsko, Luxemb ur sko,Holand sko a Švédsko.
The EU has set2015 as the year for reaching the collective target of 0.7%, with an interim target of 0.56% set for 2010.African countries receive 15 billionannually, the lion’s share of EU development assistance.
EÚ ozna či la rok2015 za rok dosi ah nu ti a spo loč néhocieľa vo výške 0,7 %, pričom na rok 2010sa sta no vil pred bež ný cieľ 0,56 %. Doafric kých krajín sme ru je 15 miliárd EURročne, teda pod stat ná časť rozvo jo vejpomo ci EÚ.
The privileged relationship of ACPcountries with the EU has notprevented many ACP countries fromlosing market share in Europe andbecoming increasingly marginalisedin the global economy.
Ani pri vi le go va ný mi vzťahmi krajín AKTa EÚ sa však neza brá ni lo strate podie lumno hých krajín AKT na trhu v Európe čiras tú cej mar gina li zá cii v celos ve to vomhospod árs tve.
This is whythe formula of economic partnership agreements has been devised.
Preto bol navrhnutý koncept dohôd o hospodár skom part ner-s tve.
action to reduce their debt burdenthat diverts scarce resources awayfrom vital public investments back tolenders in the industrialised countries.
EÚ pos ky tu je svoju pomoc rôz nymi spô-s ob mi – pros tred níc tvom pri am ej spo lu-p rá ce s vlá da mi, rea li zá cie jed not li výchpro jek tov (často so zapo je ním MVO),huma ni tár nej pomoci, pomoci pri pred-chá dzaní krízam a pod po ry obči an skejspo loč no sti.
The EU also uses developmentcooperation as a way to promotehuman rights and gender equalityand to prevent conflicts.
Rastie podiel pomoci pred-sta vu jú ci prís pe vok do vše o bec ných a sek to ro vých roz poč tov part ner skýchkra jín, aby sa pod po ri lo prev za tie zod-po ved nosti na miest nej úrovni. ni.
The countries and regions where the European Union provides humanitarian aid mirror the list of the world’strouble spots.
Cie ľom rozvo jovej spo lup rá ce EÚ je pre-v za tie kont ro ly zne výhod ne ný mi ľuďmiv kra ji nách tretieho sveta nad svo jímvlast ným rozvojom.
Assistance is unconditional.
Malými sumami sa dá veľa dosiahnuť
It does not matter whether thedisaster is natural or man-made; theaim is to get help to the victims asquickly as possible, irrespective oftheir race, religion or the politicalconvictions of their government.
V prie be hu rokov finan co va la Európska únia tisíce rozvo jo vých pro jek tov v kra ji nách tretieho sveta.Často môžu pomerne malé hoto vost né sumy veľmi pomôcť. Nedávne úspešné prík lad y zahŕňajú: jú:
ECHO is also present in around 60other countries including Afghanistan,the Democratic Republic of the Congo, Sri Lanka and Tanzania.
• • podporu skupine 250 žien v indickom štáte Gudžarát, aby vyvážali výrobky umeleckých remesiel do Európy, Severnej Ameriky a Japonska;podporu miestnej firme v Belize pri prechode na trvalo udržateľné metódy ťažby dreva a lesnéhohospodárstva;podporu farmárom v strednom Kamerune s cieľom diverzifikovať výrobu;odbornú prípravu malých poľnohospodárov v Ugande, aby spoločne hradili náklady na využívaniezákladných služieb na podporu podnikania.
The EU delivers its aid in many ways— direct cooperation with governments, the implementation of individual projects (often through NGOs),humanitarian aid, assistance in crisis prevention and support for civilsociety.
Krajiny a regióny, ktorým Európska úniaposkytuje humanitárnu pomoc, sú verným obrazom zoznamu problematických miest sveta. Podpora nie je viazanána žiadne podmienky.
An increasing share of the aidis contributed to partner countries’general and sector budgets to supportlocal ownership.
Nezáleží na tom,či katastrofu spôsobila príroda alebočlovek; cieľom je čo najrýchlejšie obetiam pomôcť, nezávisle od rasy, náboženstva alebo politického presvedčeniaich vlády.
The EU’s development cooperationaims to give disadvantaged people inthe third world control over their owndevelopment.
ECHO pôsobí aj v asi šesť des ia tich ďalších kra ji nách vrá ta ne Afga nis ta nu,Konžskej demok ra tic kej repub lik y, Srí Lanky a Tan zá nie.
This means attackingthe sources of their vulnerability,including poor access to food andclean water, or to health, educationand jobs and a sound environment.
EÚ pok ra ču je v pod-po re obetí kríz, ktoré nazýva zabud nu téa ktorým bolo určené 14 % jej huma ni -tár neho roz počtu 2006.
Italso means fighting disease and promoting access to cheap medicines tocombat scourges like AIDS as well as
Dejis ka mi hlavných zabud nu tých kríz boli Nepál, poh -ra nič ná oblasť Mjan mar sko/Thaj sko,Čečen sko, Kašmír a patrí sem i prob le -ma tická situ á ci a ute čen cov zo Záp ad nej Sa h a ry v susednom Alžírsku. ku.
EU humanitarian aidfeeds her and manylike her.
Toto dieťa ani mnoho iných vďaka huma ni tár nejpomo ci EÚ nehla du je.
The EU channels emergency relieffunding through its humanitarian aiddepartment (ECHO).
Finančné pros tried ky Európskej únie nanúdzo vú pomoc prú di a pros tred níc -tvom jej Úradu pre huma ni tár nu pomoc( ECHO).
Since it was setup in 1992, ECHO has been active inmore than 100 countries around theworld, getting essential equipmentand emergency supplies to disastervictims as soon as possible.
ECHO sa od svoj ho zalo že nifla v roku 1992 anga žo va lo vo viac ako 100kra ji nách po celom svete, pričom saobe ti am katastrof pos ky to va lo nevy-h nut né vyba ve nie a núdzové potre byhneď, ako to bolo možné.
From itsbudget of more than 700 million ayear, ECHO also funds medicalteams, mine-clearance experts, transport and communications, food aidand logistical support.
Z roz poč tu,ktorý má ECHO k dis po zí cii a ktorý pred-sta vu je viac ako 700 miliónov EURročne, sa finan cu jú aj zdra vot níc ke tímy,odbor ní ci na odstra ňo va nie mín, doprava a spoje, potra vi no vá pomoc a logis-tic ká pod po ra.
Teamwork
EÚ vo svete
Globalised and interdependent like China in devising ways to useenergy more efficiently and to burnfossil fuels more cleanly.
Tímová práca čistej vody a hygienických zari a de ní, prís tre ši a, zdra vot níc kych zari a de ní a sys té -mov dočasnej komu ni ká cie.
cleanwater and sanitation, shelter,medical facilities and temporary communications systems. The EU expectsthe present high level of natural disasters and conflicts to continue and hasincreased the number of field officerswith experience in the rapid evaluation of needs, to improve its humanitarian response.
EÚ neo ča -ká va, že terajší vys ok ý počet prí rod nýchkatas trof a kon flik tov sa zníži, a s cie ľomzlep šiť svoju reak ci u v hu mani tár nejoblas ti zvýši la počet pra cov ní kov pri a -mo na mieste, ktorí majú skú se no stis rýchlym pos úde ním potrieb. rieb.
As an active humanitarian donor, the European Commission, through ECHO, cooperates closely with implementing partners — non-governmen-tal organisations, UN bodies and the Red Cross/Red Crescent movement— to provide food and equipment,
Európska komi si a, ktorá je aktív nymhuma ni tár nym darcom, spo lup ra cu jepros tred níc tvom ECHO s imp le men tu jú -ci mi part ner mi – mimov lád nymi orga ni -zá ci a mi, orgánmi OSN a hnutím Čer ve -ného kríža/Čer ve ného pol mes iacapri pos ky to va ní potravín a vyba ve nia, a,
Take energy and theenvironment.
Čečensko: dlhotrvajúca kríza
The conflicts of 1994 and 1999 still affect the population of Chechnya and the need for humanitarian aid remains.
Situ á ci a čečenského oby va teľs tva, ktoré ešte poci ťu je dôs led ky kon flik tov z rokov 1994 a 1999, si naďalej vyža du je huma ni tár nu pomoc.
About a quarter of the republic’s population of about 800 000 wasdisplaced.
Prib liž ne štvrtina z asi 800 000 oby va teľov Čečenskej repub lik y bolavys íd le ná.
EU gas imports arrive byship as well as by pipeline.
V minulých rokoch sa mnohí z nich vrá ti li zo susedného Ingušska a z Dages ta nu.
As part of its programme,the EU is funding training for vulnerable local people, with the aim of making them more selfsufficient.
V celom Č e č e n sku vrá ta ne hlavného mesta Groznyj vládnu ťažké životné pod mien ky.
There is a consensus in Europe amonggovernments, citizens and the business community that global warming,linked mainly to emissions of carbondioxide from the use of fossil fuels(coal, oil and gas), needs immediateaction on the part of the EU.
Aj keď sa stav zlepšil, takže ECHO mohlo prvýkrát od roku 1999 zmenšiť svoj program, veľký počet osôbnaďa lej závisí od finančných pros tried kov, ktoré prú di a pros tred níc tvom orga ni zá cií, akými sú Čer ve -ný kríž, Vys ok ý komisár OSN pre ute čen cov a Sve to vý potra vi nový program.
The EU has also brought in the world’s first market-based mechanismto cut carbon emissions. It has set aceiling for the amount of allowable
Súčas ťo u prog ra mu EÚje finan co va nie odborného vzde lá va nifla pre miest ne osoby so slabším pos ta ve ním, pričom cie ľom je pomôcť im, aby sa stali sebes tač ný mi.
CO2emissions from industrial plants,leaving companies free to buy or sell
Zahŕňa to zárob ko vé čin no sti, akými sú nap ríklad výs tav ba a pre vádz ko va nie skle ní kov.
A world currency dwindling. The European Union is theworld’s biggest importer of energyand its second largest consumer.
EÚ vo svete tup na trhy a pre dví da teľ nosť v obcho -dných vzťahoch s kra ji na mi, ako je nap -rík lad Rusko, ktoré je hlavným zdro jomfosíl nych palív a poten ciál ne i elek tric kejener gie, či s výrob ca mi ropy a zem néhoplynu zo severnej Afriky, z oblasti Perz -ského zálivu a zo strednej Ázie.
Montenegro use it as their de factocurrency. A number of countries usethe euro as one of the reference currencies to determine their exchangerate policy.
Pri takmer polo vi ci dodávok zem néhoplynu, naj me nej zne čis ťu jú ceho fosíl ne-ho paliva, je EÚ už v súčas nosti závis láod troch krajín, t. j. od Ruska, Nór skaa Alžírska, a bez radi kál nej zmeny v krát-ko do bom hor izon te sa jej závis losťod dováža nej ropy zvýši zo súčas ných50 % na 70 %.
These include Botswana,Croatia, Israel, Jordan, Libya, Morocco,Russia, Serbia, Tunisia and the former Yugoslav Republic of Macedonia.
Vzhľadom na hospodár -sky rozmach krajín, ako sú Čína a India sapri tom celos ve to vý dopyt po ropea zemnom plyne zvýši.
strategy includes cooperation oninvestments, technology transfer,mutual access to markets and predictability incommercial relations withcountries like Russia, a major sourceof fossil fuels and potentially of electricity, and the oil and gas producersof northern Africa, the Gulf regionand central Asia.
EÚ a sedem krajín juho východ nej Eur ó p y vytvo ri li jed not né ener ge tic késpo lo čens tvo, v ktorom budú ener ge tic -ké trhové pra vid lá rov nak é pre všet kých.Pre EÚ to zna me ná väč ši u istotu pri dod -áv kach zemného plynu a elek tric kejener gie, ktoré pre chá dza jú cez tieto kra-ji ny.
The euro has become a world currency since its creation in 1999,second only to the dollar for use incommercial transactions and as areserve currency for countries aroundthe globe.
V záujme EÚ je preto znížiť svoju závislosť od malého počtu dod stáva teľov aprehĺbiť vzťahy s tými, od ktorých závi sínaj vi ac, aby bol výs led kom vzá jom nýosoh obchod ných part ne rov. Stra té gi a EÚ zahŕňa spo lup rá cu v oblasti inves tí -cií, transfer techno ló gií, vzá jom ný prís - g es
Since 1999, the euro has increased itsrole as a reserve currency among theworld’s central banks, mainly at theexpense of the dollar and the Japaneseyen.
V Andorre, Kosove a v Čiernej hore sapou ží va ako mena de facto. Vo via ce -rých kra ji nách je euro jedno u z refe renč-ných mien na sta no ve nie poli tik yvýmen ného kurzu.
The figures in the table are for all countries.
Pat ri a k nim Botswa -na, Chor vát sko, Izrael, Jor dánsko, Líbya,Maro ko, Rusko, Srbsko, Tunisko a Býva lájuho slo van ská repub lika Mace dón sko.
By mutual agreement, the euro is theofficial currency of three outside countries: Monaco, the Vatican City and San Marino. Andorra, Kosovo and
Euro sa od svoj ho vzniku v roku 1999stalo celos ve to vo u menou, ktorá jepri pou ží va ní v obchod ných trans ak ci -ách a ako rezervná mena krajín na celomsvete druhá v poradí hneď za dolá rom.Na medzi ná rod nom trhu s dlho pis mieuro dokonca dolár pred be hlo, keď v roku 2005 na euro pri pa da lo 46 % nes pla te ných dlho pi sov v porov -naní s 37 % v prí pa de dolára. ra.
The EU and seven countries of southeastern Europe have set up a singleenergy community in which energymarket rules will be the same for all.The EU will benefit from greater security of supply of gas and electricpower transiting through these countries.
Od roku 1999 sa pos ta ve nie eura akorezerv nej meny v cent rál nych ban káchna celom svete posil ni lo, najmä na úkordolá ra a japonského jenu.