natgillin/translations-raw huggingface dataset:
27 EU Member States.
) v 27 členských štátoch EÚ.
Public expenditure on tertiary education was more than 2 % of GDP in Denmark, Finland, Sweden and Norway in the same year.
V tom istom roku verejné výdavky na terciárne vzdelávanie predstavovali vyše 2 % HDP v Dánsku, Fínsku, Švédsku a Nórsku.
For many governments, an increase in public funding for higher education is currently the subject of a national strategic policy or reform.
Pre mnohé vlády je rast verejných financií na vysoké školstvo v súčasnosti predmetom národnej strategickej politiky, alebo reformy.
Among the countries with an explicit plan for an overall increase in public funding, Belgium (Flemish Community) foresees a 9 % increase in public funding over the 2006-2009 period.
Medzi štátmi s explicitným plánom celkového rastu verejných financií Belgicko (Flámske spoločenstvo) predpokladá 9 %-né zvýšenie verejných financií od roku 2006-2009.
In 2007, the Austrian federal government spent 11 % more on higher education than in 2006 and a further increase is planned for 2008.
V roku 2007 rakúska federálna vláda použila o 11 % financií viac na vysoké školstvo než v roku 2006 a ďalšie zvýšenie sa plánuje na rok 2008.
The amount of public funding for higher education is also rising in the United Kingdom, with England, for instance, receiving an almost 5 % increase in 2007 in comparison with the previous year.
Podiel verejných financií na vysoké školstvo rastie aj v Spojenom kráľovstve, pričom napríklad Anglicko dosiahlo takmer 5 %-né zvýšenie v roku 2007 v porovnaní s predchádzajúcim rokom.
In Ireland, public funding was 6 % greater in 2007 than in 2006.
V Írsku bolo verejné financovanie o 6 % vyššie v roku 2007 než v roku 2006.
In Iceland, public expenditure on higher education should reach 2 % of GDP by 2010, as compared to 1.59 % in 2005.
Na Islande verejné financovanie na vysokoškolské vzdelávanie by dosiahlo 2 % HDP do roku 2010, v porovnaní s 1,59 % v 2005.
The Latvian government intends to increase the number of state-subsidised places for disciplines that are in high demand on the labour market.
Lotyšská vláda plánuje zvýšiť počet štátom dotovaných miest na odbory, o ktoré je veľký dopyt na pracovnom trhu.
In Portugal, the entire budget for the Ministry of Science, Technology and Higher Education has been increased, in line with the government’s priority to reinforce scientific and technological development.
V Portugalsku sa celkový rozpočet Ministerstva vedy, techniky a vysokého školstva zvýšil v súlade so štátnou prioritou – posilniť vedecko-technický rozvoj.
Likewise, in France, funding has been increased for research in higher education institutions.
Podobne vo Francúzsku sa financovanie výskumu vysokých škôl zvýšilo.
In Denmark and Cyprus, public funding for research and development should reach 1 % of GDP by 2010.
V Dánsku a na Cypre by verejné financovanie na výskum a vývoj malo dosiahnuť 1 % HDP do roku 2010,
For EU average total expenditure on tertiary education and percentage of public funding in 2003 compared to GDP, see Figures C3 and C4 in Eurydice (2007) Key Data on Higher Education – 2007 Edition.
Priemerné celkové výdavky EÚ na terciárne vzdelávanie a percentuálny podiel verejného financovania v roku 2003 v porovnaní s HDP, pozri obrázky C3 a C4 v Eurydice (2007), Key Data on Higher Education – vyd. 2007.
In some countries, such as the United Kingdom, HEIs traditionally operate with a very high degree of autonomy, including in financial matters.
Spojených štátoch majú vysoké školy už tradične veľmi vysoký stupeň autonómie vrátane finančných záležitostí.
For more than 20 years, universities in the Netherlands have benefited from significant autonomy and HEIs in Iceland were granted full autonomy in the management of their financial resources in 1997.
Vyše 20 rokov univerzity v Holandsku využívajú značnú autonómiu a vysoké školy na Islande dostali plnú autonómiu v riadení svojich finančných zdrojov v roku 1997.
In the majority of the remaining countries, HEIs have only recently begun to function more autonomously and establish their own policies for managing financial resources based on specific operational needs and strategic development plans.
Vo väčšine ostatných krajín vysoké školy začali len nedávno pôsobiť samostatnejšie a vytvárať si svoje vlastné politiky pre riadenie finančných zdrojov na základe špecifických operatívnych potrieb a strategických plánov rozvoja.
This process is necessarily accompanied by various accountability mechanisms such as annual reporting (see Chapter 2), internal and external audit, etc. (see Chapter 3).
Tento proces sprevádzajú rôzne mechanizmy zúčtovateľnosti, napríklad každoročné vypracovávanie a podávanie správ (pozri kapitolu 2), interný a externý audit, atď. (pozri kapitolu 3).
The 2005 Act on Higher Education in Hungary introduces new funding management and allocation mechanisms, which give much greater freedom to HEIs for managing their own resources.
, ktoré posky tujú vy sokým školám vä čš i u s l ob od u p r i r ia d en í s v o j i c h f in a n čn ýc h p r o s t r i ed k o v.
Although the state coordination of HEIs has traditionally been strong in Norway, the Quality Reform (20002001) gave HEIs significantly more autonomy for managing and organising their activities.
, k v a li t a t í v n a r e f o r ma po s ky tl a vy so k ý m ť vysokých škôl je š k o l á m v ä čš iu a u t on óm iu na r ia d en ie a o r g an i z o va ni e i c h činnosti. Zárove ň čin no s p o d ro b ne m o n it o r o v a ná c e n t rá l ny m i o r g án m i.
Establishing directlinks between results andfunding
Vytvorenie priameho spojenia medzi výsledkami afinancovaním
Central authorities are increasingly interested in optimising the balance between the financial resources they invest in higher education and the overall outcomes of the sector.
Centrálne orgány sa čoraz viac zaujímajú o optimalizáciu vyrovnanosti medzi finančnými zdrojmi, ktoré investujú do vysokoškolského vzdelávania a celkovými výsledkami rezortu.
They are establishing funding mechanisms aimed at linking results or output to the allocation of future public funding.
Vytvárajú finančné mechanizmy zamerané na spojenie výsledkov alebo výkonu s rozdelením budúcich verejných zdrojov.
This is usually done through a process of budget negotiations and the conclusion of contracts between HEIs and the relevant Ministry or Funding Council, or by using formula budgeting systems that include performance indicators (see Chapter 3).
Všeobecne sa to robí na základe procesu rozpočtových rokovaní a uzatvárania kontraktov medzi vysokými školami a príslušným ministerstvom, alebo finančnou radou, prípadne použitím vzorových rozpočtových systémov, ktoré zahrňujú výkonnostné ukazovatele (pozri kapitolu 3).
In many countries, such policies are already firmly established (Estonia since 2002, United Kingdom since 1986).
V mnohých štátoch sú takéto koncepcie už pevne zakotvené (v Estónsku od roku 2002, v Spojenom kráľovstve od roku 1986).
In others, related reforms have been implemented recently (Austria as of 2007) or are in the process of being implemented (Flemish Community of Belgium from 2008).
V iných štátoch boli príslušné reformy zavedené len nedávno (v Rakúsku v roku 2007), alebo sa zavádzajú (vo Flámskom spoločenstve Belgicka od roku 2008).
Chapter 1: National Strategic Policiesfor Higher Education discussing amendments to the funding system that would point in the same direction, whereas Romania has included such policy measures in its longterm strategy for the development of higher education.
Kapitola 1: Národnéstrategické priority pre vysokéškolstvo
Promoting the diversification offunding
Podporovanie diverzifikácie financovania
Most countries pursue a policy of supporting the diversification of funding sources.
Väčšina štátov sleduje politiku podporovania diverzifikácie a financovania zdrojov.
Central authorities encourage HEIs to seek new financial resources such as investments by private companies, contract research and other commercial activities, donations, loans, etc. (see Chapter 4).
Centrálne orgány podporujú vysoké školy v hľadaní nových finančných zdrojov, napr. investovanie súkromnými spoločnosťami, zmluvný výskum a iné komerčné aktivity, dotácie a pôžičky, atď. (pozri kapitolu 4).
In the majority of countries, public HEIs are allowed to charge tuition fees and in some cases have a certain amount of autonomy to determine the actual amounts.
Vo väčšine štátov verejné vysoké školy môžu žiadať školné a v niektorých prípadoch majú určitú autonómiu pri určovaní skutočnej výšky.
This policy is part of measures aimed at promoting the collection of additional funds and at placing a greater share of the financial burden on university ‘users’.
Táto politika je súčasťou opatrení zameraných na podporu zhromažďovania dodatočných fondov a väčší podiel finančného bremena na “používateľov” univerzít.
The new focus on student contributions is often accompanied by measures intended to address the issue of equal access to higher education, specifically by easing the financial burden imposed by student fees and widening the participation of under-represented groups (2).
Nové zameranie na študentské príspevky je často sprevádzané opatreniami o otázkach rovnakého prístupu k vysokým školám, konkrétne uľahčenie finančného bremena v súvislosti so študentskými poplatkami a rozšírením účasti menej zastúpených skupín.(2) čila, aby vysoké školy zria
In Portugal, the government established a system of guarantees for student loans.
V S l ov in sk u sa študijné p o p l a t ky p o ža d u j ú v n i e k t o r ý ch ma g i s t e r s k ý c h p ro g r a m o c h
For more information on student financial contributions and public financial support, see Eurydice (2007) Key Data on Higher Education in Europe – 2007 Edition.
Podrobnosti o študentských finančných príspevkoch a verejnej finančnej podpore pozri Eurydice (2007), Key Data on Higher Education in Europe – vyd. 2007.
Opening connections with society and creating partnerships
Otváranie spojení so spoločnosťou a vytváranie partnerstiev
Governments are encouraging the development of closer relations between HEIs and society as a whole.
Štáty podporujú rozvoj užších vzťahov medzi vysokými školami a spoločnosťou ako celku.
Policy measures in this area aim to promote scientific achievements and the resulting opportunities among a wider audience.
Politické opatrenia v tejto oblasti sa zameriavajú na podporu vedeckých úspechov a z toho vyplývajúce možnosti medzi širším publikom.
Meanwhile, it is also a priority to link teaching and research with national economic and social imperatives (including specific regional needs).
Prioritou je tiež spájať výučbu a výskum s národnými ekonomickými a sociálnymi potrebami (vrátane špecifických regionálnych potrieb).
To this end, central authorities are simplifying the regulatory framework for the use of research results and providing financial support to HEIs to establish various forms of partnership (for information on public incentives for encouraging partnerships and intellectual property rights, see Chapter 4).
Za týmto účelom centrálne orgány zjednodušujú právny rámec využívania výskumných výsledkov a poskytovania finančnej podpory vysokým školám na vytvorenie rôznych foriem partnerstva (ohľadne informácií o verejných stimuloch na podporu partnerstva a práv duševného vlastníctva (pozri kapitolu 4).
According to the Higher Education Acts in Belgium (French and Flemish Communities), the Netherlands, Finland, Sweden, and Norway, cooperation with society is one of the three main tasks of higher education, together with education and research.
Podľa vysokoškolských zákonov v Belgicku (Francúzske a Flámske spoločenstvo), v Holandsku, vo Fínsku, Švédsku a Nórsku, spolupráca so spoločnosťou je jednou z troch hlavných úloh vysokoškolského vzdelávania spolu so vzdelávaním a výskumom.
The Danish University Act states that one of the purposes of the university as a central knowledge-based body and cultural repository is to collaborate with society.
Dánsky vysokoškolský zákon stanovuje, že jedným z cieľov univerzity ako centrálneho vedomostného orgánu a kultúrneho stánku je spolupracovať so spoločnosťou.
In Iceland, the official policy is that universities must actively engage in disseminating the results of scholarly work and technological development to society.
Na Islande je oficiálnou politikou, aby sa univerzity aktívne zapojili do šírenia výsledkov vedeckej práce a technologického rozvoja pre spoločnosť.
Many governments are specifically promoting and co-financing the creation of multilateral partnerships or consortia among HEIs, research institutes, regional authorities and/or private companies.
Mnohé vlády špecificky podporujú a spolufinancujú tvorbu multilaterálnych partnerstiev alebo konzorcií medzi vysokými školami, výskumnými ústavmi, regionálnymi orgánmi a/súkromnými spoločnosťami.
Moreover, central authorities in several countries (Estonia, France, Italy, Portugal, Finland and Sweden) continue to provide or have provided financial and other incentives to increase regional cooperation between HEIs, companies and local municipalities.
Okrem toho, centrálne orgány v niektorých štátoch (Estónsko, Francúzsko, Taliansko, Portugalsko, Fínsko, Švédsko) naďalej zabezpečujú, alebo zabezpečili finančné a iné stimuly na zvýšenie regionálnej spolupráce medzi vysokými školami, spoločnosťami a miestnymi samosprávami.
In European countries, women are generally under-represented amongst academic staff.
V európskych štátoch sú ženy všeobecne slabo zastúpené medzi pracovníkmi na vysokých školách.
Women are particularly under-represented in the highest age group, which usually includes a relatively high proportion
Ženy sú mimoriadne slabo zastúpené v najvyššej vekovej kategórii, ktorá zvyčajne zahrnuje pomerne vysoký podiel
Given their relatively recent accession to academia, women are strikingly more present in younger age cohorts and less advanced career positions in most countries.
Keďže ženy získali prístup medzi akademických pracovníkov v školách len nedávno, vo väčšine štátov majú oveľa lepšie zastúpenie v nižších vekových skupinách a na menej významných postoch.
Several countries are trying to counter this unbalanced situation by promoting female participation in teaching and research through various measures.
Niektoré štáty sa snažia preklenúť túto nevyrovnanú situáciu podporou účasti žien vo výučbe a výskume prostredníctvom rôznych opatrení.
In Belgium (Flemish Community), the Special Research Fund of universities encourages behavioural change within the institutions by providing financial incentives based on the number of new female appointments to tenure positions.
V Rakúsk u vysokoškolský zákon z roku 2002 stanovuje, aby sa všetky univ erzitné orgány snažili dosiahnu ť vy r o vn a n é z a s tú p e n i e m u žo v a ž i e n v p r á ci v o v š e t k ý c h o b l a s t i a c h vy s o ko š k o l s k ý c h a k t i v í t
For more information on the distribution of academic staff by age and gender, see Figure C13 in Eurydice (2007) Key Data on Higher Education in Europe – 2007 Edition.
Podrobnosti o distribúcii vysokoškolských zamestnancov podľa veku a pohlavia pozri obrázok C13 v Eurydice (2007), Key Data on Higher Education in Europe – vyd. 2007.
Chapter 1: National Strategic Policiesfor Higher Education
Kapitola 1: Národnéstrategické priority pre vysokéškolstvo ť pohlaví medzi vysokoškolskými u n i ve r z i t a m u s í p r i j a ť a p ln i ť “p l án n a po dp o ru ž i e n
In Sweden, the issue of gender equality is a strategic priority.
Š v é d sk u j e r o v n o s ť p oh l aví s t r a t e g i c k o u p r i o r i t ou
In Norway, gender equality among academics is considered a central policy objective.
V N ór sk u s a ro v n o s ť po hl a v í m e d zi a ka de m i k m i po v a ž u je z a c en t r á l ny p o l i t i c k ý c ie ľ. O d v š e t k ý c h vy s o k ý ch š k ô l s a p o ž ad u je vy p r a c o va ť a k čné p l ány o r o v n o s t i p o h la v í a op a t r e ni a c h n a p o d po r u z í s k a n ia a k a d e m i c k ý c h z a m e s t n a n c o v s p o m edzi žien.
The ‘Women in Research’ committee was first appointed by the Ministry for the period 2004-2007 and re-appointed for a three-year period in 2007.
Výbor Ženy vo výsku m e b o l p o p r v ý k r á t vy t vo r e n ý m i n i s t e r s t v o m n a r o ky 20
Age balance
Vyrovnanosť vo veku
Statistical evidence shows that there are more academic staff members in higher age groups than in younger
Štatistické záznamy ukazujú, že väčší počet členov akademického zboru je vo vyšších vekových skupinách
A very high percentage of staff in the oldest age group may lead to a shortage of qualified personnel in certain subject areas due to massive retirement in a relatively short time period.
Veľmi vysoké percento pracovníkov najstaršej vekovej skupiny môže viesť k nedostatku kvalifikovaného personálu v určitých predmetových oblastiach vďaka masovému odchodu do dôchodku pomerne v krátkom časovom období.
Moreover, older academic staff are expensive: they have advanced in their careers and salaries and therefore cost more to employ.
Okrem toho, starší akademickí zamestnanci sú drahí: pokročilí vo svojich kariérach a mzdách, a preto je nákladnejšie zamestnať ich.
Further increases of public funding will lead to an increase in the number of tenure positions.
V m ož no ďalej s ťo u vy s o k ý ch š k ô l s t a n o v o va ť v l a s t n é m z dové s m e r n i ce
Aging of staff is also a challenge in Finnish higher education.
S t a r n u t i e z a m e s t n a n co v p a tr í k v ý z v a m a j fínskeho vy so k éh o ško l s t v a
For more information on the distribution of academic staff by age and gender, see Figure C13 in Eurydice (2007) Key Data on Higher Education in Europe – 2007 Edition.
Podrobnosti o distribúcii vysokoškolských pracovníkov podľa veku a pohlavia pozri obrázok C13 v Eurydice (2007), Key Data on Higher Education in Europe – vyd. 2007.
Moreinstitutional autonomyfor managing academic staff
Väčšia inštitucionálna zamestnancov
As is the case with financial matters, over the last ten years HEIs have acquired more autonomy for managing their academic staff.
Tak ako v prípade finančných záležitostí, za ostatných desať rokov vysoké školy získali väčšiu autonómiu aj v riadení akademických zamestnancov.
Selection, recruitment, employment contracts, and career advancement are managed to a greater degree at the institutional level in an increasing number of countries.
Výber, nábor, zamestnanecké zmluvy a postup v profesionálnej dráhe sa z väčšej miery riadia na inštitucionálnej úrovni v čoraz väčšom počte štátov.
In some countries, these deregulation measures may be directly related to changing employment patterns and a more flexible approach to academic employment.
V niektorých štátoch sa tieto deregulačné opatrenia môžu priamo týkať zmeny spôsobov zamestnania a flexibilnejšieho prístupu k zamestnaniu akademických zamestnancov.
Generally, there are fewer civil servant posts and more contractual arrangements (for information on recruitment and employment contracts, see Chapter 5).
Všeobecne existuje menej pozícií štátnych zamestnancov a viac zmluvných úprav (ohľadne informácií o nábore a zamestnaneckých zmluvách pozri kapitolu 5).
As in the case of increased autonomy in the management of funds, these processes generally entail more and enhanced accountability procedures.
Tak ako v prípade zvýšenej autonómie v riadení fondov, tieto procesy všeobecne znamenajú zvýšenie postupov zúčtovateľnosti.
In the Czech Republic, individual HEIs have great power in personnel matters.
V u r čo v a ť b e z a k ý c h k o ľv e k sme rn íc po če t a k a d e m i ck ý c h z a m e s t n a n c ov všetkých úrovní.
They can determine without any regulations the number of academic staff in all ranks.
Rozsah v yu čo v a ci e ho ú v ä z k u p r e aka d e m i c k ý c h z a m e s t n an c o v n i e j e d an ý l e gi s l a t í v ou
In Hungary, the 2005 act on higher education broadened HEIs’ rights and autonomy in terms of governance.
, h o ci p ra v i d l á a s t r a t e g i c k á p o l i t i ka a k a d e m i c k ý c h p r acovníkov sú st a n o v e n é v n i e k o ľkých z á k o n o c h
As a consequence, although the rules and strategic policy on academic staff are laid down in several legal acts, the institutions may have additional rules of their own.
, i n š t i t u ci o n ál n a au t o nó m i a za h r nu je p r á v o vy s o k ý ch š k ô l s t a n o v o va ť s vo j u v la s t n ú o rg a ni z a čnú štruktúru, rozhodova ť o z a m e s t n a n í
In addition, the institutional autonomy incorporates the right for the HEI to set up its own organisational structure, decide on matters concerning employment, freely select staff and designate their duties based on institutional requirements and expectations concerning performance and quality of work.
, v o ľn o m výb e r e z a m e s t n an c o v a s t a n o vo v a n í ich p o v in o s t í n a z á k l ad e in š t i tu c i on á ln y c h poži a da v i e k a o čakávaní vo výkone a k v a l i t e p rá c e
In Romania, current national trends concerning higher education governance are related to increasing the autonomy of HEIs to establish their own policies on academic staff (recruitment, evaluation, promotion).
V R um un sk u s a s ú ča s n é n á r o d n é t r e n d y vo vy s o ko š k o l sk o m r i adení týkajú zvýšenia autonómie vy so kých š k ô l p r i s t a no vo v a n í v l a s t n ý ch p o li t í k o a k a de m i c k ý c h z a m e s t n a n co c h ( ná b o r
Introduction of performance criteria
Zavedenie výkonnostných kritérií
A more result-driven environment in the context of higher education also affects academic staff and leads to the introduction of performance criteria, which is a growing trend in Europe.
Prostredie založené na výsledkoch v rámci vysokoškolského vzdelávania ovplyvňuje tiež akademických zamestnancov a vedie k zavedeniu výkonnostných kritérií, čo je v Európe rastúci trend.
Such measures provide the opportunity to reward outstanding research/teaching performance with special compensations or incentives, or via a performance related salary system.
Také opatrenia poskytujú príležitosť odmeňovať úspešnú výskumnú/pedagogickú činnosť špeciálnymi odmenami alebo stimulmi, alebo platobným systémom založeným na výkonnosti.
These criteria may also have particular importance for staff recruitment.
Tieto kritériá môžu mať osobitný význam pri nábore zamestnancov.
In several countries, such performance criteria have been in use for quite some time.
V niektorých štátoch sa takéto výkonnostné kritériá používajú už dlhšie.
The situation is similar in the Netherlands and Sweden.
Podobná situácia je v Holandsku a vo Švédsku.
Chapter 1: National Strategic Policiesfor Higher Education
Kapitola 1: Národnéstrategické priority pre vysokéškolstvo
In other countries, the introduction of performance criteria for academic staff is a completely new concept which entails considerable debate.
V iných štátoch zavedenie výkonnostných kritérií pre akademických zamestnancov je úplne novým pojmom, preto si vyžaduje širokú diskusiu.
The strategy of the Danish government is to place greater focus on the quality of teaching and the pedagogical qualifications of the teachers.
S t r a t é g i ou dánskej vl ády j e kl á s ť čo ra z v ä čš í d ô r a z n a k va l i t u v ý u čb y a p e d a g o g i c k ý ch k v a l i f i k á ci í u či te ľo v
Performance Management Development Systems are now embedded in all institutes of technology in Ireland following an agreement between management, staff and trade unions.
Ír sk u sa v sú ča s no s t i za ko t v u j ú Sy s t é my ro z v oj a v ý k on n o s t né ho r ia de n ia na v še t k ý c h t e c hn ol o gi ck ý c h i n št i tú to ch pod ľa do ho dy m e d z i v e de n ím
In particular, they include information on which human resource development measures and incentives are required to attain the university’s objectives and what contributions are to be made by other members of the university.
, k t o ré o p a t r e ni a n a r o z v o j ľu d s k ýc h z d r oj o v a s ti m u ly sú po t r eb n é n a d o si a hn u t i e vy s o ko š k o l s k ýc h c i e ľo v a a ko by m a li k t o m u p r i s p ie ť ostatní čl e n o v ia u ni v e r z i ty