natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Yet Europe will only become an attractive destination for skilled immigrants if the latter feel accepted, have
Jasné informácie poukazujúce na výhody usadenia sa v Európe by mali byť ľahko dostupné.
Once established legally in the EU, immigrants should enjoy the same social rights as EU nationals.
Ak sa prisťahovalci legálne usadia v EÚ, mali by mať tie isté sociálne práva ako štátni príslušníci EÚ.
The potential within existing immigrant populations to boost labour force participation should be tapped through investment in language, vocational training and general education, combined with determined anti-discrimination strategies.
Potenciál súčasných prisťahovalcov zvýšiť mieru ekonomickej aktivity obyvateľstva by sa mal využiť investovaním do jazykového vzdelávania, odbornej prípravy a všeobecného vzdelávania spolu s rozhodnými stratégiami proti diskriminácii. Malo by
Language training together with the mothers.
Spoločné vyučovanie jazykov pre deti a matky
that political refugees enjoy the right to seek asylum and have their claims processed fairly within the EU27.
sa zabrániť všetkým formám diskriminácie pracovníkov z radov prisťahovalcov a ich rodín.
People on the move: exercising control and responsibility
Ľudia v pohybe: vykonávanie kontroly a uplatňovanie zodpovednosti
As it applies to a space largely without internal frontiers, the proper functioning of a common European immigration policy needs a credible system of managing the EU’s external borders, including a coordinated system of issuing visas to third-country nationals – also addressed further below in the context of the EU’s external and internal security.
Vzhľadom na to, že sa vzťahuje na priestor vo veľkej miere bez vnútorných hraníc, je pre riadne fungovanie spoločnej európskej prisťahovaleckej politiky potrebný dôveryhodný systém riadenia vonkajších hraníc EÚ vrátane koordinovaného systému vydávania víz štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorému sa venujeme aj nižšie v súvislosti s vonkajšou a vnútornou bezpečnosťou EÚ.
Efforts to stem illegal immigration and people trafficking must also include measures to protect vulnerable individuals and communities from exploitation through unacceptable labour practices or other forms of abuse, including human trafficking.
Úsilie o zastavenie nelegálneho prisťahovalectva a obchodovania s ľuďmi musí zahŕňať aj opatrenia na ochranu zraniteľných jednotlivcov a spoločenstiev pred vykorisťovaním prostredníctvom neprijateľných pracovných praktík alebo iných foriem zneužívania vrátane obchodovania s ľuďmi.
This calls for a permanent dialogue between countries of origin and the EU which is consistent in its application and which complements the EU's development policy.
Vyžaduje si to neustály dialóg medzi krajinami pôvodu a EÚ, ktorý sa musí uplatňovať jednotne a ktorý musí dopĺňať rozvojovú politiku EÚ.
As tens of millions of third-country nationals lawfully cross the EU’s external borders every year, it is also essential to enhance control and verification mechanisms inside the EU.
Vzhľadom na to, že vonkajšie hranice EÚ každoročne zákonne prekročia desiatky miliónov štátnych príslušníkov tretích krajín, je zároveň zásadne dôležité v rámci EÚ posilniť mechanizmy kontroly a overovania.
This would ensure that the burden of migration control is not unilaterally shifted towards the EU´s external borders and the countries securing them.
Tým sa zabezpečí, aby sa bremeno kontroly migrácie nepresunulo jednostranne na vonkajšie hranice EÚ a krajiny, ktoré ich zabezpečujú.
Furthermore, the EU needs to acknowledge the linkages between migration and development and formulate policy responses that take full advantage of the synergies which exist between them.
Ďalej je potrebné, aby EÚ uznala súvislosť medzi migráciou a rozvojom a navrhla politickú reakciu, ktorá by v plnej miere využila synergie, ktoré medzi nimi existujú.
A successful recruitment policy will inevitably lead to a brain drain which could undermine the development process in sending countries.
Úspešná politika v oblasti získavania pracovnej sily povedie nevyhnutne k odlivu mozgov, ktorý by mohol narušiť proces rozvoja vysielajúcich krajín.
The EU should do its utmost to avoid this, helping them to build up the human capital needed for their development.
EÚ by sa mala zo všetkých síl usilovať, aby tomu zabránila a pomohla týmto krajinám vybudovať ľudský kapitál potrebný na ich rozvoj.
There is also a need for a common approach to irregular immigrants.
Je tiež potrebné zaujať spoločný prístup k nelegálnym prisťahovalcom.
The EU needs to iron out inconsistencies between Member State policies and behaviour towards persons without legal access to the labour market.
EÚ musí odstrániť nejednotnosť v politikách členských štátov a ich správaní voči osobám bez legálneho prístupu na trh práce.
This should include harmonising the rights of irregular immigrants across the EU to avoid specific “call effects” in one Member State that may affect another.
Patrila by sem aj harmonizácia práv nelegálnych prisťahovalcov v celej EÚ, aby sa tak zabránilo špecifickým opatreniam vjednom členskom štáte, ktoré priťahujú prisťahovalcov a ktoré by mohli ovplyvniť iný členský štát.
Bilateral development agreements should include efforts to promote orderly immigration through mobility partnerships as well as recruitment and readmission agreements.
Súčasťou bilaterálnych dohôd o rozvoji by malo byť úsilie o podporu riadneho prisťahovalectva prostredníctvom partnerstiev v oblasti mobility, ako aj dohôd o prijímaní a readmisii pracovníkov.
The elaboration of such policies should take account of the potential benefits for development of return migration and two-way mobility between sending and receiving countries.
Pri vypracovávaní takýchto politík by sa mali vziať do úvahy potenciálne prínosy návratu migrantov a dvojsmernej mobility medzi vysielajúcimi a prijímajúcimi krajinami pre rozvoj.
Permanent residence status in the EU, for instance by way of a “blue card”, could encourage the circular migration of those who want to return to their countries of origin for an extended period of time.
Štatút trvalého pobytu v EÚ, napríklad vo forme „modrej karty“, by mohol podnietiť kyvadlovú migráciu osôb, ktoré sa chcú vrátiť do svojich krajín pôvodu na dlhšie obdobie.
Addressing irregular migration should also include combating the culture of employing irregular immigrants, in particular in the building and agriculture sectors as well as in private households, still evident in several Member States.
Súčasťou riešenia nedovolenej migrácie by mal byť aj boj proti kultúre zamestnávania nelegálnych prisťahovalcov, najmä v stavebnom a poľnohospodárskom odvetví, ako aj v domácnostiach, ktorá je vo viacerých členských štátoch ešte stále rozšírená.
This will require, among other measures, enhancing internal controls on work and residency permits in those countries with high numbers of irregular immigrants.
Okrem iných opatrení si to bude vyžadovať posilnenie vnútorných kontrol pracovných povolení a povolení na pobyt v krajinách s vysokým počtom nelegálnych prisťahovalcov.
Finally, the EU should invest in the higher education systems of sending countries in order to build up skills which can later be shared.
EÚ by mala tiež investovať do systémov vysokoškolského vzdelávania vysielajúcich krajín s cieľom vybudovať zručnosti, ktoré sa budú môcť neskôr spoločne využívať.
In a nutshell, the aim should be training, not draining.
V skratke, cieľom by malo byť vzdelávanie, a nie odliv mozgov.
ENERGY SECURITY AND CLIMATE CHANGE: A NEW INDUSTRIAL REVOLUTION to take adequate measures could result in a significant rise in the planet’s temperature by the end of the century, leading to the disappearance of whole regions, huge flows of climate refugees and to billions being left without water.
ENERGETICKÁ BEZPEČNOSŤ A ZMENA KLÍMY: NOVÁ PRIEMYSELNÁ REVOLÚCIA ku koncu tohto storočia by teplota planéty mohla výrazne vzrásť, následkom čoho by zmizli celé regióny, došlo by k obrovským tokom utečencov v dôsledku klímy a miliardy ľudí by zostali bez vody.
At best, we would face changing patterns of desertification, rising sea levels, severe drought and higher temperatures – with all their respective consequences.
V najlepšom prípade by sme čelili zmenám vo forme rozširovania púští, stúpajúcich hladín morí, extrémneho sucha a vyšších teplôt so všetkými ich dôsledkami.
If left unaddressed, by 2030 the energy situation in Europe will be one of increasing need and declining supply. Dependency on high priced imports of oil, gas and coal from third countries will increase from its current 50 per cent to about 60 per cent while fossil fuels could represent up to 80 per cent of Europe’s energy mix.
Ak sa situácia v oblasti energetiky v Európe nebude riešiť, v roku 2030 ju bude charakterizovať narastajúci dopyt a klesajúce dodávky; závislosť od drahých dovozov ropy, plynu a uhlia z tretích krajín sa zvýši zo súčasných 50 percent na 60 percent, pričom fosílne palivá by mohli predstavovať do 80 percent energetického mixu v Európe.
On top of this, supplies will be drawn from some of the world’s most politically volatile areas.
Navyše, dodávky budú pochádzať z niektorých politicky najnestabilnejších oblastí sveta.
Given the sheer energy intensity of our economies, the scope for vulnerability and turbulence is immense.
Vzhľadom na absolútnu energetickú náročnosť našich ekonomík je priestor pre zraniteľnosť a nepokoj obrovský.
As if this were not enough, the impact of climate change on the global economy could dwarf the impact of the current financial and economic crisis. Failure
Ako by to nestačilo, vplyv zmeny klímy na celosvetové hospodárstvo by mohol zatieniť vplyv súčasnej finančnej a hospodárskej krízy.
The challenges we face are enormous and call for an urgent response along with a huge mobilisation of resources.
Výzvy, ktorým čelíme, sú obrovské a vyžadujú si naliehavú reakciu, ako aj výraznú mobilizáciu zdrojov.
For instance, carbon productivity (how much GDP we get for every tonne of carbon we emit) will need to increase ten-fold to meet existing carbon
Napríklad produktivita uhlíka (úroveň HDP, ktorú dosiahneme za každú tonu emisií uhlíka) sa bude musieť desaťnásobne zvýšiť, aby sme splnili súčasné ciele v oblasti emisií uhlíka. Toto všetko musíme dosiahnuť za 40 rokov. Potenci- graf 10
Long term energy-demand growth will rebound after the downturn passes
Dlhodobý rast dopytu po energii začne po útlme opäť stúpať
Energy demand by country, 2006-20 QBTU
Zložená ročná miera rastu 2006 – 2020
Compound annual growth rate, 2006-20 %
Dopyt po energii podľa krajín 2006 – 2020V kvadriliónoch Btu
Russia India China Middle East Japan Europe
Blízky východ Japonsko Európa
SOURCE: McKinsey Global Institute Global Energy Demand Model 2009
McKinsey & Company Zdroj: Globálny inštitút McKinsey – Model globálneho dopytu po energii 2009 (McKinsey Global Institute – Global Energy Demand Model 2009)
The potential for social, economic and political destabilisation is therefore real.
álna sociálna, ekonomická a politická destabilizácia je preto reálna.
Yet to tackle these Herculean tasks, we cannot simply rely on the market.
Pri plnení tejto herkulovskej úlohy sa však nemôžme spoliehať iba na trh.
Instead, wide ranging public interventions and support are needed to initiate a “new industrial revolution”.
Naopak, na začatie „novej priemyselnej revolúcie“ sú potrebné rozsiahle verejné intervencie a podpora.
The EU must transform this challenge into a real opportunity.
EÚ musí túto výzvu premeniť na skutočnú príležitosť.
High energy prices remain a significant burden on individual households, making up 15 percent of their total expenditure.
gií, ktoré predstavujú 15 percent ich celkových nákladov.
Similarly, in certain energy dependent sectors, high energy prices undermine the fundamental competitiveness of European industry.
Podobne v niektorých odvetviach závislých od energie jej vysoké ceny podkopávajú základnú konkurencieschopnosť európskeho priemyslu.
The EU cannot remain complacent in the face of these challenges.
Zoči voči týmto výzvam nemôže EÚ zostať nečinná.
It must come to the assistance of its Member States by developing a truly common and integrated energy policy, targeting energy efficiency, diversification, dependency and the fight against climate change.
Musí svojim členským štátom pomôcť a vypracovať skutočne spoločnú a integrovanú energetickú politiku so zameraním sa na energetickú efektívnosť, diverzifikáciu, závislosť a boj proti zmene klímy.
Starting with the ‘low-hanging fruits’: revolutionising energy efficiency
Začať s najľahšími úlohami: revolučne zmeniť energetickú efektívnosť
The industrial and behavioural change needed to bring this about will not be easy.
Samozrejme, že najlacnejšia a najčistejšia energia je tá, ktorá sa nespotrebuje.
The annual cost of reducing greenhouse gas emissions is estimated at about 2 per cent of world GDP while failure to act is estimated to cost at least 5 per cent of the GDP each year.
Odhaduje sa, že ročné náklady na zníženie emisií skleníkových plynov dosiahnu približne 2percentá celosvetového HDP, pričom sa tiež odhaduje, že ak sa nepodniknú žiadne kroky, náklady každoročne dosiahnu minimálne 5 percent HDP.
At the same time, the development of a sustainable green economy provides wide-ranging technological, business and commercial opportunities which need to be grasped.
Rozvoj trvalo udržateľného zeleného hospodárstva zároveň prináša rozsiahle technologické, podnikateľské a obchodné príležitosti, ktoré je potrebné využiť.
There is a real opportunity for the EU to exercise moral and political leadership in this debate without losing sight of the tangible economic and industrial benefits.
EÚ má skutočnú príležitosť mať v tejto diskusii morálne a politické vedenie bez toho, aby stratila z dohľadu hmatateľné hospodárske a priemyselné prínosy.
But it must do so swiftly, before others race ahead.
Musí to však urobiť rýchlo, skôr než ju predbehnú iní.
Achieving energy savings in industry, transport and construction as well as in domestic appliances is the most effective way to reduce carbon emissions and external dependency.
Na tento účel by sa hlavný cieľ pre oblasť energetickej efektívnosti mal zo súčasne dohodnutých 20 percent do roku 2020 zvýšiť na 50 percent do roku 2030.
It is also the quickest way that the EU can achieve tangible results. Obviously, the cheapest and cleanest form of energy is energy that is not consumed.
EÚ môže v plnení tohto cieľa pokročiť tak, že bude uplatňovať prísnejšie normy pre domáce spotrebiče a nové budovy, ako aj ambicióznejšie ciele týkajúce sa emisií z motorových vozidiel.
Whilst there is nothing new about enhancing energy efficiency, it nonetheless needs to be expanded and solidified as a key objective for all Member States.
Mala by tiež podporovať inovačné verejno-súkromné partnerstvá pre energeticky efektívne investície a zároveň stanoviť a monitorovať dodržiavanie cieľov v oblasti efektívnosti zo strany členských štátov.
Likewise, there are important gains to be made from the implementation of a coherent European Energy policy, including: the completion of a genuine, liberalised Single Market in the energy sector, a strong European investment policy in new technologies and in major common energy infrastructures, a common external position, and a common fiscal approach contributing to fund this investment policy.
Rovnako je potrebné využiť významné výhody, ktoré prináša vykonávanie ucelenej európskej energetickej politiky, vrátane dobudovania skutočného liberalizovaného jednotného trhu v oblasti energetiky, silnej európskej investičnej politiky v oblasti nových technológií a hlavných spoločných energetických infraštruktúr, spoločnej vonkajšej pozície a spoločného daňového prístupu, ktorý prispeje k financovaniu tejto investičnej politiky.
This would end the practice of defending national champions, paving the way for the emergence of European champions and the separation of transmission networks of companies which generate and/or distribute electricity or gas (“unbundling”).
Znamenalo by to koniec zvyku obhajovať „národných šampiónov“ a otvorilo by to cestu vzniku „európskych šampiónov“ a oddeleniu prenosových sústav od podnikov, ktoré produkujú a/alebo distribuujú elektrinu alebo plyn.
To this end, the headline target for energy efficiency should be raised to 50 per cent by 2030, from the currently agreed 20 per cent by 2020.
Je potrebné zintenzívniť hľadanie reálnych obnoviteľných zdrojov energie.
The EU can advance this objective by applying stricter efficiency standards for domestic appliances and new buildings, along with more ambitious vehicle emission targets.
Dostupný je celý rad sľubných riešení vrátane veternej a slnečnej energie a biomasy.
It should also encourage innovative public-private partnerships for energy-efficient investments while setting and monitoring Member State compliance with efficiency targets.
Európa by mala upustiť od ropy ako primárneho paliva pre dopravu a podporovať normy v oblasti biopalív a elektrické a
Photo: German WindEnergy Association esses for capturing and storing COst
Veterná energia je jednou z možností využívania energie z obnoviteľných zdrojov Fotografia: Nemecká asociácia pre veternú energiu (German WindEnergy Association) stvá.
2 safely underground.
hybridné vozidlá.
The quest for more sustainable power generation
Zníženie vonkajšej energetickej závislosti EÚ
The search for a more viable energy mix must also involve recourse to nuclear energy.
Rozvoj zachytávania a ukladania uhlíka budú musieť podporovať pevné rozhodnutia o mnohých otázkach, ktoré už viac nemožno odkladať.
Europe cannot afford to relinquish this important source of power, but unlocking investments in nuclear energy requires a greater level of regulatory certainty, as well as the further development of safety standards.
Patrí medzi ne primeraná úroveň dotácií, právny rámec a plán rozvoja zachytávania a ukladania uhlíka po demonštračnej fáze.
The EU urgently needs a few headline projects in this context, such as the installation of solar power centres in Northern Africa and the creation of wind power farms in the North Sea.
Aby sa z experimentálnej fázy dostala do fázy operačnej, musí EÚ skúmať, rozvíjať a testovať nové technológie a procesy a jeho bezpečného ukladania pod zachytávania CO2zemou.
The search for viable renewable energy sources has to be stepped up.
Zdá sa, že doba lacnej ropy je za nami, pričom jej nové dodávky pochádzajú zo stále vzdialenejších oblastí, sú ťažko dostupné a ich využívanie je drahšie.
There are a range of promising options available, including wind power, solar power and biomass.
Dnes z vonkajších zdrojov pochádza 90 percent jej dodávok ropy, 80 percent zemného plynu a 50percent uhlia.
Europe should also move away from oil as the primary source of fuel for transport by encouraging bio-fuel standards and electric and hybrid vehicles.
Len v samotnej oblasti dovozu plynu pochádza 42 percent z Ruska.
Yet for all this to happen, the EU needs vast investments to upgrade its energy grid and to develop intelligent energy networks (smart grids) which can handle future power sources and minimise power losses, finally leading to a fully integrated system of energy supplies.
Šanca na dosiahnutie energetickej nezávislosti neexistuje, ale EÚ sa musí všemožnými prostriedkami usilovať zvýšiť svoju energetickú bezpečnosť.
Reducing the EU’s external energy dependency
Hľadanie lepšie fungujúceho energetického mixu musí tiež zahŕňať využívanie jadrovej energie.
The development of carbon capture and storage (CCS) systems needs to be backed up by firm decisions on a range of issues which can no longer be delayed. These include the appropriate level of subsidies, a legal framework, and a roadmap for developing CCS beyond the demonstration phase.
Európa si nemôže dovoliť zriecť sa tohto významného zdroja energie, no odblokovanie investícií do jadrovej energie si vyžaduje vyššiu úroveň regulačnej istoty, ako aj ďalší rozvoj bezpečnostných noriem.
In order to move from the experimental to the operational stage, the EU needs to research, develop and test new technologies and proc-
Na rozvoj energetických technológií ďalšej generácie je potrebné tiež významné úsilie v oblasti výskumu a vývoja a inovačné verejno-súkromné partner-
The era of cheap oil seems to be over with new supplies increasingly remote, difficult to access and more expensive to exploit.
Na úvod je potrebné spomenúť, že v Európe stále existuje značný priestor pre zvýšenie produkcie plynu.
At the same time, the EU will continue to depend on external sources for its energy supply for a considerable time. Today this is the case for 90 per cent of its oil supplies; 80 per cent of its gas; and 50 per cent of its coal.
EÚ by svoju domácu produkciu plynu mala podporovať a zvýšiť otvorením nových hraníc pre potenciálne zdroje plynu, odstránením prekážok v udeľovaní licencií a umožnením výskumu v hraničných oblastiach, ako napríklad v Arktíde.
alone, 42 per cent are currently from Russia. There is no chance of becoming energy independent, but the EU must strive to increase its energy security by all possible means.
toho má napríklad stredná a severná Európa rozsiahly potenciál pre rozvoj nekonvenčných zdrojov energie, ako plyn v nepriepustných horninách a bridlicový olej.
The EU should support and grow its domestic gas production by opening new frontiers of potential gas resources, by removing licensing barriers and by allowing investments in frontier areas, such as the Arctic.
Tieto stratégie musí následne dopĺňať nové úsilie o zmiernenie zraniteľnosti EÚ voči vonkajším otrasom.
In addition, there is significant potential to develop unconventional energy sources such as tight gas and shale oil, for instance in Central and Northern Europe.
Znamená to vytvoriť spoľahlivé a trvalé vzťahy so hlavnými dodávateľmi, najmä Ruskom, a zároveň diverzifikovať dodávateľské trasy a metódy vrátane alternatívnych plynovodov a rozvinutia dovozu skvapalneného zemného plynu.
To this end, the EU needs a common strategy and an assertive external policy to better defend its interests in the international arena.
Na tento účel EÚ potrebuje spoločnú stratégiu a asertívnu vonkajšiu politiku, aby tak mohla lepšie hájiť svoje záujmy na medzinárodnej scéne.
Energetic refurbishment of buildings.
Úprava budov na účely energetických úspor
Leading the fight against climate change
Zmena klímy sa dá účinne riešiť len na celosvetovej úrovni.
Climate change can only be addressed effectively at the global level.
Aby sa to však stalo skutočnosťou, musí EÚ vykonať viac práce na domácom poli.
The outcome of the UN summit in Copenhagen was therefore a bitter disappointment as its non-binding agreement is unlikely to be sufficient to fend off dangerous global warming.
Panuje všeobecný názor, že cena uhlíka, na ktorej je tento trh založený, je problematická a systému obchodovania s emisiami chýba jasnosť a predvídateľnosť, ktorú si vyžaduje priemysel.
Additionally, Copenhagen has demonstrated that the EU still falls short of being accepted as an indispensible interlocutor and player at the global level – and this despite its efforts to lead by example by committing itself to an ambitious objective: reducing by 2020 its emissions by 20 per cent while increasing both its energy efficiency and its share of renewables by 20 per cent as well.
Cenu je potrebné stanoviť na úrovni, ktorá má dvojitý účinok – odrádza od emisií skleníkových plynov a zároveň nabáda na investície do rozvoja životaschopných, nových, čistých technológií. Malo by to sprevádzať doplnenie trhových mechanizmov o dane z
This must not mean that the EU should downgrade its efforts to become a leader in the fight against climate change.
Nesmie to znamenať, že EÚ by mala vo svojom úsilí získať vedúce postavenie v boji proti zmene klímy poľaviť.
On the contrary, in the follow-up negotiations the EU should push for an agreement to make sure that the pledges given at Copenhagen by developed and developing countries are realised.
Naopak, v nadväzných rokovaniach by EÚ mala presadzovať dohodu, ktorou by sa zabezpečilo, že sa sľuby, ktoré rozvinuté a rozvojové krajiny dali v Kodani, zrealizujú.