natgillin/translations-raw huggingface dataset:
One way of measuring progress towards becoming theworld’s standard-bearer of innovation and science is tocompare the EU with its main competitors, the USA and Japan.
Jednou z metód ako zmeraÈ napredovanie EÚ vo vzÈahu k svetov˘m priekopníkom inovácieav˘skumu je porovnaÈ ju s jej najväã‰ími konkurentmi,USA a Japonskom.
The 2003 European Innovation Scoreboard – a benchmarking tool – shows on almost all measuresthat the Union’s innovation performance (see Usefullinks) remains weaker than the USA’s, despite the Lisbonand Barcelona strategies.
Európska tabuºka v˘sledkovinovácií za rok 2003 – nástroj benchmarkingu –ukazuje skoro vo v‰etk˘ch kritériách, Ïe v˘konnosÈ únie v inovácii (pozri uÏitoãné ãlánky) zaostáva za USA aj napriek lisabonskej a barcelonskej stratégii.
The Sixth Framework Programme (FP6) 2002-2006 concentrates onhigh-quality research which both focuses and integrates Europe’s science and research.
Keì Európska únia narieka nad rozdrobením európskeho v˘skumu,odvoláva sa na hore uveden˘ príklad.
It is also striving to make the most of transnationalco-operation, progressively integrating activities and actors so that Europe may concentrate on fewer thematic research priorities.
Hlavn˘m cieºom Európskej únie je pomôcÈ riadiacim pracovníkom vo v˘skume komunikovaÈ efektívnej‰ie a zlep‰iÈ koordináciu ich aktivít.
When the European Union laments the fragmentation of Europeanresearch, this is partly what it is referring to.
·iesty rámcov˘ program (FP6) 2002-2006 sa sústreìuje na vysokokvalitn˘ v˘skum, ktor˘ sa zameriava a integruje európsku veduav˘skum.
Helping research stakeholderscommunicate more efficiently and improving the way they coordinate theiractivities across Europe are major EU objectives.
TaktieÏ sa usiluje vyuÏiÈ nadnárodnú spoluprácu,progresívne integrovanie aktivít a úãastníkov tak, aby sa Európa mohla sústrediÈ na men‰í poãet tematick˘ch v˘skumn˘ch priorít.
In the same year that ERA wasborn, Europe’s leaders cameup with the Lisbon Strategyat the European Summit in Portugal.
Sedem hlavn˘ch tematick˘ch priorít pre FP6, na ktoré zameriava svojv˘skum a integruje ho, sú v ‰irokom zmysle slova nasledovné:
The strategy focusedon helping Europe become the“most dynamic andcompetitive knowledge-basedeconomy in the world by2010”.
Tie zah⁄Àajú lep‰ie vyuÏitie vedeck˘ch zdrojovapomôcok na európskej úrovni, dynamickej‰iesúkromné investovanie do v˘skumu a v˘voja,zv˘‰ené ºudské zdroje a mobilitu v˘skumníkov,ako aj poskytnutie priaznivej‰ích podmienokprev˘skumn˘ priestor “spoloãn˘ch hodnôt”.
Two years later, at the Barcelona Summit, sensing the EU was falling behindschedule, this strategy wasreinforced with targetsencouraging Member States toincrease the percentage of GDP they spend on researchand development – the socalled 3% Objective.
O dva rokyneskôr na barcelonskomsamite, keì bolo citeºné, Ïe EÚ nenapæÀa ãasov˘plán, táto stratégia bolaposilnená o ciele nabádajúceãlenské ‰táty zv˘‰iÈ percento HDP, ktoré vyãlenia nav˘skum a v˘voj – takzvan˘Cieº 3 %.
A summary review of the inventions and scientific discoveries whichchanged the world, such as television and the Web, reveals Europe’s long-standing tradition of excellence in research and innovation.
Súhrn vynálezov a vedeck˘ch objavov, ktoré zmenili svet, ako je televízia a Internet, poukazuje na európsku dlhodobú tradíciu vynikajúcej kvalityvov˘skume a inováciách.
Through improvedinformation exchange and coordination, the aimis to help cut back on red tape – increasingefficiency and confidence in the process.
• Nanotechnológie a nanovedy, multifunkãné materiály zaloÏené navedomostiach a nové v˘robné procesy a zariadenia (1,30 miliardy )
Broadly speaking, the seven main thematic priorities for FP6 to focusand integrate research are:• Life sciences: genomics and biotechnology for health (2.25 billion)• Information society technologies (3.62 billion)• Nanotechnologies and nanosciences, knowledge-based multifunctionalmaterials and new production processes and devices (1.30 billion)• Aeronautics and space (1.07 billion)• Food quality and safety (685 million)• Sustainable development, global change and ecosystems (2.12 billion)• Citizens and governance in a knowledge-based society (225 million)
• Letectvo a vesmír (1,07 miliardy )• Kvalita a bezpeãnosÈ potravín (685 miliónov )
One of the main tools for measuring this performance ishow much a country spends on R & D as a percentage ofits GDP.
Jedn˘m z hlavn˘ch nástrojov na meranie v˘konnostije, koºko finanãn˘ch prostriedkov vynaloÏí krajinanav˘skum a v˘voj v percentách z HDP.
The Barcelona 3% Objective is a threshold ofresearch spending that Member States should reach inorder to keep the Union on target to becoming theworld’s most dynamic knowledge-based economy.Overall, the EU-15 has managed to increase marginallythe amount it spends on R & D from 1.92% in 1999 to1.99% in 2002.
Barcelonsk˘3-percentn˘ cieº je prahom na vynaloÏenie prostriedkov na v˘skum a v˘voj, ktoré by mali ãlenské‰táty dosiahnuÈ, aby udrÏali cieº únie staÈ sanajdynamickej‰ou ekonomikou vo svete zaloÏenou na vedomostiach. Európska pätnástka celkovodokázala tesne zv˘‰iÈ ãiastku, ktorú vynakladánav˘skum a v˘voj, z 1,92 % v roku 1999 na 1,99 %vroku 2002.
But, on average, the Union still lagsbehind its main competitors, Japan (2.98%) and the USA (2.80%).
V priemere v‰ak únia zaostáva za svojimihlavn˘mi konkurentmi, Japonskom (2,98 %) a USA(2,80 %).
See graph for details.
Podrobnosti pozri v grafe.
SEAFOODplus This Integrated Project waslaunched in early 2004 andfocuses on reducing healthproblems and diseasesassociated with seafood/fishfarming and production.
Tento integrovan˘ projekt sa zaãalzaãiatkom roka 2004 a zameriavasa na zniÏovanie zdravotn˘chproblémov a chorôb spojen˘chschovom a produkciou drobn˘chjedl˘ch kôrovcov a mäkk˘‰ov / r˘b.Zameriava sa na témy, akojeetika rybieho farmárstva,spotrebiteºské a environmentálneproblémy, ako aj postupy navylep‰enie produkcie a lep‰ie vyuÏitie vedºaj‰ích produktov.Príspevok EÚ k t˘mto projektompokr˘va 55 % z rozpoãtu26miliónov .
It istackling such topics as theethics of fish farming, consumerand environmental challenges,as well as ways of improvingproduction and better use of by-products.
Medzi 70 partnermizo 16 európskych krajín, vrátanenov˘ch ãlensk˘ch ‰tátov,jezastúpen˘ aj priemysel,akademická obec a obchod –obzvlá‰È malé a stredné podniky.
The EU'scontribution to the projectcovers 55% of the 26 millionbudget.
Vo svojom jadre sa ERA usiluje zdruÏiÈ roztrúsené zdroje a odborné znalosti tak,abybolo moÏné vykonaÈ dôleÏité a prospe‰néprojekty.
Among the 70 partnersfrom 16 European countries,including new Member States,are representatives fromindustry, academia andcommerce – especially SMEs.
Jej cieºom je zníÏiÈ prostredníctvomlep‰ej v˘meny informácií a koordinácie zbytoãnépapierovanie – zv˘‰iÈ efektívnosÈ a dôveruvproces.
While it continues to lead the way in many fields of science and technology– notably in energy and medical breakthroughs – Europe’s skilled scientistsand centres of expertise have tended to be scattered across the continent.Just as the scenario above shows, the Union’s research efforts suffer in theabsence of adequate networking and co-operation.
Hoci pokrok pokraãuje v mnoh˘ch vedeck˘ch a technologick˘chdisciplínach – najmä v energetike a medicíne – kvalifikovaní európski vedcia odborné centrá sú roztrúsení po celom kontinente. Tak ako to ukazujehore uveden˘ príklad, európske v˘skumné úsilie trpí kvôli nejestvujúcejadekvátnej sieti a spolupráci.
Big budget, great opportunities
G A ªudské zdroje sú kºúãové
To breathe life into ERA, the Commissionpublished a document entitled Making areality of ERA: Guidelines for EU Research Activities, which also helped shape the Sixth Framework Programme for research.
·iesty rámcov˘ program (FP6) – posledn˘ zo série akcií EÚ nafinancovanie v˘skumu – dnes vstupuje do ‰tádia zameraného na lep‰iezoskupenie európskych roztrúsen˘ch v˘skumn˘ch aktivít pod jednoustrechou a na vybudovanie silnej podpornej ‰truktúry tak, aby v˘skumainovácia mohli prosperovaÈ.
Today, with the Sixth Framework Programme(FP6) – the latest of aseries of EU-level actions for funding research – the stage is set to betterassemble Europe’s dispersed research activities under one roof, building arobust support structure and networks so that research and innovation mayflourish.
DôleÏitou ãrtou FP6 je vytvorenie nov˘ch finanãn˘ch nástrojov – ako sú Siete excelentnosti a Integrované projekty– na sústredenie veºkého mnoÏstva odborn˘ch znalostí a zdrojov potrebn˘ch na dosiahnutieambicióznych vedeck˘ch cieºov.
Investment in R & D in % of GDP in 2001
PreloÏiÈ: Investície do v˘skumu a v˘voja v % z HDP v roku 2001
That uniform structure is called the European Research Area(ERA) – a platform to regroup and intensify research efforts at the EU level, coordinating them with national and international initiatives.
Táto jednotná ‰truktúra sa naz˘va Európsky v˘skumn˘ priestor(ERA) –platforma na zoskupenie a posilnenie v˘skumn˘ch úsilí na úrovni EÚ ichkoordináciou s národn˘mi a medzinárodn˘mi iniciatívami.
ERA is intendedto guide and help streamline Europewide research activities and innovationpolicy, thus securing the economic and competitive future of the EU’s25Member States.
ERA má v úmysle usmerÀovaÈ a zefektívniÈ európske v˘skumné aktivity a inovaãné postupyatakto zabezpeãiÈ ekonomickú a konkurencieschopnú budúcnosÈ 25 ãlensk˘ch ‰tátov EÚ.
Among other things, it highlights the importanceof networking national research programmesand the value of coordinated and targeted EUresearch projects and infrastructure.
0 Medziin˘m vyzdvihuje dôleÏitosÈ vytvorenia sietemedzi národn˘mi v˘skumn˘mi programamiahodnoty koordinovan˘ch a cieºov˘chv˘skumn˘ch projektov a infra‰truktúry EÚ.
It alsostresses the central role that human resources –i.e. women and science, researcher mobilityissues, science and youth – play in invigorating European science and technology in anexpanding Union.
TaktieÏ kladie dôraz na ústrednú rolu ºudsk˘chzdrojov - t.j. na Ïeny a vedu, otázky mobilityv˘skumn˘ch pracovníkov, vedu a mládeÏ –ktorúzohrávajú v posilnenej Európskej vedeatechnológií v roz‰irujúcej sa únii.
GA2LENThe Global Allergy and Asthma European Network – a Europewide consortium of researchorganisations, launched early2004 – is shedding light on amajor health problem.
Okrem toho je 320 miliónov urãen˘chna posilnenie základov ERApodporujúcich lep‰iu koordináciu a súvisl˘rozvoj postupov vo v˘skume a v˘voji, ako je schéma ERA-NET.
By banding together under FP6, this five-year Network of Excellence, backed by14.4million of EU funding,aims to strengthen the overallquality and relevance ofresearch into these complexdiseases, while lessening theburden of allergy and asthmaon Europe’s citizens and itshealth systems.
FP6 taktieÏ vyãlenila viac ako 1,2 miliardy na v˘skum Euratomu(Európskeho spoloãenstva pre atómovú energiu), ako sú kontrolovanétermonukleárne fúzie (ITER), zvládnutie rádioaktívneho odpaduzo‰tiepenia a radiaãnej ochrany atì.
Source: Research DG - Data: OECD, Eurostat
Zdroj: GR pre v˘skum - Údaje: OECD, Eurostat
European research in action
Európsky výskum v akcii
Towards a European Marine Research Area
Smerom k oblasti európskeho výskumu mora
Understanding deep-water ecosystems
Porozumenie ekosystému hlbokých vôd
There is growing recognition that Europe’s – and indeed, the world’s – future economic and physical well-being is inextricably linked to its oceans and seas.
Neustále sa potvrdzuje poznanie, že budúce ekonomické a fyzické blaho Európy, v skutočnosti i celého sveta, je neoddeliteľne spojené s moriami a oceánmi.
The marine sciences, therefore, have a crucial role to play in improving our understanding of this sub-aquatic environment and in guiding the practical application of research results for its sustainable management.
Vedy o mori zohrávajú preto podstatnú úlohu v zlepšení porozumenia tohto životného prostredia pod vodou a v smerovaní praktického použitia výsledkov výskumu pre svoj trvalo udržateľný manažment.
Longterm ocean observations are critical for all areas of marine resource management, risk management and the monitoring of climate change and mitigation measures.
Dlhodobé pozorovania oceánu sú kritické pre všetky oblasti riadenia morských zdrojov, manažmentu rizík, monitorovanie klimatických zmien a opatrenia na ich zmiernenie.
European marine scientists are carrying out important work in this field, as a contribution to Global Earth Observation (GEO) systems and GMES (Global Monitoring for Environment and Security).
Európski vedci v oblasti morí odvádzajú dôležitú prácu ako príspevok do systému Globálneho pozorovania zemegule (GEO) a Globálneho monitorovania životného prostredia a bezpečnosti (GMES).
In particular, the MERSEA and MFSTEP projects launched under FP6 both aim to improve capacities for global and regional ocean monitoring and forecasting.
Oba projekty MERSEA a MFSTEP , rozbehnuté v rámci FP6, mali za cieľ predovšetkým zlepšiť kapacity pre globálne a regionálne monitorovanie oceánov a ich prognózy.
Basic research in many overlapping disciplines is needed and the scale of investment necessary, in terms of both human resources and infrastructure, is such that transnational joint co-operation will be crucial to progress.
Je potrebný základný výskum v mnohých prelínajúcich sa odboroch a miera investovania z hľadiska ľudských rezerv ako aj infraštruktúry je nevyhnutná v rámci napredovania medzinárodnej spolupráce.
Fortunately, co-operational structures in marine science already exist at European level.
Našťastie už existujú štruktúry pre spoluprácu v oblasti morských vied na európskej úrovni.
They should be further developed to achieve common European goals, and to confirm Europe’s position as a world leader in this field.
Tieto bude treba ďalej rozvíjať, aby sa dosiahli spoločné európske ciele, a aby sa potvrdilo postavenie Európy ako svetového lídra v tejto oblasti.
MARINE SCIENCES
VEDY O MORI
The HERMES Integrated Project (IP) is studying ecosystems along Europe’s deep-ocean margin.
V integrovanom projekte HERMES (IP) sa skúmajú ekosystémy pozdĺž brehu európskeho oceánu.
One of the largest research projects of its kind, it brings together leading experts in biodiversity, geology, sedimentology, physical oceanography, microbiology and biogeochemistry, as well as experts in socioeconomics.
Ako jeden z najväčších výskumných projektov tohto druhu spája hlavných expertov v oblasti biodiverzity, geológie, sedimentológie, fyzikálnej oceánografie, mikrobiológie a biogeochémie, ako aj sociálno-ekonomických odborníkov.
This represents the first major attempt to understand, in an integrated way, European deep-water ecosystems and their environment.
Ide tu o prvý väčší pokus porozumieť integrovaným spôsobom európskym ekosystémom morských hĺbok a ich prostrediu.
Gathering momentum
Zhromažďovanie impulzov
In May 2004, some 500 leading marine scientists, policy-makers and representatives of marine industries met in Galway, Ireland, to discuss the future of European marine research.
V máji 2004 sa v Galway v Írsku stretlo okolo 500 najlepších vedcov a zákonodarcov námorného priemyslu, aby spoločne prediskutovali budúcnosť európskeho výskumu morí.
The event – EurOCEAN 2004 – resulted in the ‘ Galway Declaration’ which outlines what the marine science community sees as the principal challenges for the future.
Podujatie EurOCEAN 2004 vyústilo do Galwayského vyhlásenia, ktoré naznačilo, v čom komunita vedcov vidí svoje hlavné výzvy do budúcnosti.
It also stresses the critical role that the European Research Area and the Commission’s proposed Seventh Research Framework Programme (FP7) (2007-2013) should play in supporting world-class excellence in marine science and technology.
Zdôrazňuje tiež kritickú úlohu, ktorú by mali zohrávať Európsky výskumný priestor a Komisiou navrhovaný Siedmy rámcový výskumný program (FP7) (2007-2013) v podporovaní svetovej excelentnosti morských vedných disciplín a technológií.
In this context, the Commission’s FP7 proposal makes specific reference to the marine sciences as a priority scientific area.
V tomto kontexte sa návrh Komisie FP7 špeciálne odvoláva na vedy o moriach ako na prioritnú vednú oblasť.
Reflecting their interdisciplinary nature, marine issues will be addressed in several areas, including:‘Life sciences and biotechnology’;‘Sustainable management of resources’;‘Environmental technologies’; and‘Earth observation and assessment’.
V dôsledku svojho medziodborového charakteru sa otázky okolo mora týkajú viacerých oblastí, ako sú:„Vedy o živote a biotechnológia“,„Trvalo udržateľné riadenie zdrojov“, „Environmentálne technológie“, či„Pozorovanie a posudzovanie Zeme“.
Understanding and seas our
Porozumenie
This publication was produced by: European Commission Directorate-General for Research E-mail: research@cec.eu.int www.europa.eu.int/comm/ research
Ďalšie informácie získate: Európska komisia Generálne riaditeľstvo pre výskum www.europa.eu.int/comm/research ana našich a ochr
The MarinERA ERA-NET was set up to improve collaboration and coordination between national and regional marine research programmes.
ERA-NET MarinERA sa zriadila na zlepšenie spolupráce a koordinácie medzi národnými a oblastnými programami pre výskum morí.
Involving partners from most of Europe’s maritime nations, MarinERA is also working with existing transnational initiatives to smooth the path towards a greater integration of European marine research, the sharing of infrastructures and pooling of resources.
MarinERA združuje partnerov z väčšiny štátov Európy s prístupom k moru a pracuje s využitím jestvujúcich medzinárodných iniciatív na zlepšení cesty smerom k väčšej integrácii európskeho výskumu mora a zdieľaní infraštruktúry, ako aj zdrojov.
The European Strategy Forum for Research Infrastructure (ESFRI) has also made recommendations for integrating marine science in Europe, calling for better use of existing research mechanisms and coordination of research infrastructure.
Európske strategické fórum pre infraštruktúru výskumu (ESFRI) vydalo tiež odporúčania pre integrovanie vedy o mori v Európe a požaduje lepšie využívanie jestvujúcich výskumných mechanizmov a koordináciu infraštruktúry výskumu.
More specifically, it has recommended investment in a number of joint large-scale research infrastructure facilities: the European Deep Sea Neutrino Telescope, the Research Icebreaker (Aurora Borealis), a new marine vessel for coastal research in the Baltic Sea, and a European Multidisciplinary Seafloor Observatory (EMSO).
Konkrétnejšie, fórum odporúčalo investovať do viacerých spoločných výskumných infraštruktúrnych inštitúcií a projektov: Európskeho podmorského neutrínového teleskopu, do výskumného ľadoborca (Aurora Borealis), novej zámorskej lode pre výskum pobrežia v Baltskom mori a do európskeho multidisciplinárneho observatória morského dna (EMSO).
Information and Communication Unit B-1049 Brussels Fax: +32 2 295 82 20
Informačná a komunikačná jednotka Fax: +32 2 295 82 20B-1049 Brusel
© European Communities, 2005 - Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.Printed in Belgium
© Európske spoločenstvá, 2005 - Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.Printed in Belgium
A question of balance
Otázka rovnováhy
Plenty more fish in the sea?
Oveľa viac rýb v mori?
Exploring the oceans’untapped resources
Objavovanie nedotknutých zdrojov v oceánoch
Marine ecosystems under threat
Morské ekosystémy sú ohrozené!
The seas, in particular the deepest parts of them, are the largest remaining unexplored area on the globe and a crucial potential source of as-yet unknown mineral and biological resources.
Moria a hlavne ich najhlbšie oblasti ostávajú najväčšími nepreskúmanými oblasťami na zemeguli a rozhodujúcim potenciálnym prameňom doteraz neznámych minerálnych a biologických zdrojov.
This is one area where biotechnology has yet to be fully applied and offers a rich reserve of prospective components for medicine, food and industrial applications.
Je to jedna z oblastí, kde treba ešte naplno využiť biotechnológiu a ktorá ponúka bohaté rezervy možných zložiek pre medicínu, potravu či priemyselné využitie.
The pressure on certain species is leading to evolutionary changes and is having an impact throughout the food web, leading to imbalances which may be irreversible.
Tlak na určité druhy vedie k evolučným zmenám a má účinok na potravinový reťazec, čo spôsobuje nerovnováhu, ktorá môže byť nezvratná.
In extreme cases, this could result in the permanent collapse of certain ecosystems.
V extrémnych prípadoch to môže vyústiť do trvalého zlyhania určitých ekosystémov.
We urgently need to improve our understanding of the processes at work and provide policy-makers with sound scientific advice on how best to protect the diversity of our oceans and ensure their sustainable development for the future.
Je preto potrebné čo najrýchlejšie zlepšiť svoje vedomosti o pracovných postupoch a poskytovať našim zákonodarcom spoľahlivé vedecké informácie, ako najlepšie chrániť diverzitu našich oceánov a zabezpečiť do budúcnosti trvalo udržateľný rozvoj.
The marine environment is a major source of revenue and employment.
Je to aj hlavný zdroj fosílnych palív a potenciálny zdroj iných energetických rezerv.
It is estimated that as much as 5% of Europe’s gross domestic product (GDP) is derived from marine resources, and many communities depend on the sea for their livelihood. It is also an important source of food – Europe has the world’s second largest seafood deficit – it is a net importer – after Japan.
Napríklad zmapovanie hydrátov, ktoré vznikajú z plynu, je oblasť, v ktorej treba ešte viac výskumnej činnosti, aby sa odhadla ich dôležitosť z hľadiska rizika (zosuvy a poklesy ponoriek), ako aj nového zdroja energie.
It is also a major source of fossil fuels and a potential source of other energy reserves.
BONUS ERA-NET zjednotila národné výskumné agentúry deviatich krajín okolo spoločného cieľa – ochrany Baltského mora a zabezpečuje tak trvalo udržateľné riadenie tohto zdieľaného zdroja.
The mapping of gas hydrates is, for example, an area in which more research is needed to assess their importance in terms of both risk (sub-marine landslides and subsidence) and as a new source of energy.
Sieť, ktorá zahŕňa aj Rusko, jasne ukazuje výhody a prospech z toho, keď sa k výskumu morí pristupuje aj na báze regiónov.
The BONUS ERA-NET has united the national research agencies of nine countries around a common goal – protecting the Baltic Sea and ensuring the sustainable management of this shared resource.
Životné prostredie morí je veľkým zdrojom príjmu a zamestnanosti.
The network, which also includes Russia, is a clear demonstration of the benefits of approaching marine research on a regional basis.
Odhaduje sa, že až 5 % európskeho hrubého domáceho produktu pochádza z morských zdrojov; viaceré skupiny ľudí sú závislé od mora ako zdroja obživy.
The EUR-OCEANS Network of Excellence (NoE), launched in January 2005, gathers together over 60 research organisations and universities from 25 countries.
Sieť excelentnosti (NoE) EUR-OCEANS , spustená v januári 2005, spája viac než 60 výskumných organizácií a univerzít z 25 krajín.
The network hopes to bring about the longterm integration of European research into the effects of climate and human activities on the food-web dynamics of pelagic ecosystems in the open ocean.
Ambíciou tejto siete je, že sa jej podarí dlhodobá integrácia európskeho výskumu vplyvov klímy a ľudskej činnosti na dynamiku potravinového reťazca hlbokomorských ekosystémov v otvorenom oceáne.
This will require an interdisciplinary approach progressively integrating the work of major research organisations into a ‘virtual’, multisite European research facility.
Bude si to vyžadovať medziodborový prístup, ktorý bude postupne integrovať prácu veľkých výskumných organizácií do „virtuálnej“ európskej výskumnej inštitúcie na viacerých miestach.
Expanding aquaculture may provide a viable alternative but, again, further research is needed to evaluate the environmental and ecological impact of large-scale activities.
Rozširujúca sa akvakultúra môže byť určitou realizovateľnou alternatívou, ale zase je potrebný ďalší výskum na posúdenie environmentálneho a ekologického účinku rozsiahlych činností.