natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2 adds to the cocktail of pollutants.
2 znečisťujúcich látok.
The effects on ecosystems include damage to forests and lakes from acidification; habitat deterioration due to nutrient enrichment; algal blooms caused by nutrient enrichment; and neural and endocrine disruption in species by pesticides, steroidal estrogens and industrial chemicals like PCBs.
Vplyvy na ekosystémy sa pohybujú od poškodenia lesov a jazier z dôvodu acidifikácie, poškodenia biotopov v dôsledku obohatenia živinami, bujnenia rias spôsobeného prebytkom živín až po nervové a endokrinné poškodenie druhov pesticídmi, steroidnými estrogénmi a priemyselnými chemikáliami ako napr. PCB.
Most European data regarding the effects of pollutants on biodiversity and ecosystems concern acidification and eutrophication (G
Väčšina európskych dát o účinkoch znečisťujúcich látok na biodiverzitu
One of the success stories of Europe's environment policy has been the significant reduction in emissions of the acidifying pollutant SO since
Jedným z úspechov európskej environmentálnej politiky je významné zníženie emisií okysľujúceho polutantu SO od roku 1970. Čo sa týka acidifikácie, tak
The area subject to acidification has decreased further since
Táto biota je zapojená do väčšiny hlavných funkcií pôdy.
With sulphur emissions declining, nitrogen emitted by agriculture is now the principal acidifying component in our air (39).
S klesajúcimi emisiami síry je dusík vypúšťaný v poľnohospodárstve teraz hlavnou okysľujúcou zložkou v našom ovzduší (39).
Agriculture is also a major source of eutrophication through emissions of excess nitrogen and phosphorous, both used as nutrients.
Poľnohospodárstvo je tiež hlavným zdrojom eutrofizácie prostredníctvom emisií nadbytku dusíka a fosforu, ktoré sa využívajú ako živiny.
The agricultural nutrient balance for many EU Member States has improved in recent years, but more than 40 % of sensitive terrestrial and freshwater ecosystem areas are still subject to atmospheric nitrogen deposition beyond their critical loads.
Bilancia živín v poľnohospodárstve sa v mnohých krajinách EÚ v posledných rokoch zlepšila, ale u viac ako 40 % citlivých oblastí suchozemských a sladkovodných ekosystémov dochádza stále k atmosférickej depozícii dusíka nad kritické zaťaženie.
Agricultural nitrogen loads are expected to remain high as nitrogen fertiliser use in the EU is projected to increase by around 4 % by 2020 (40).
Očakáva sa, že zaťaženie dusíkom v poľnohospodárstve ostane vysoké, pretože sa predpokladá, že používanie dusíkatých hnojív v EÚ vzrastie približne o 4 % do roku 2020 (40).
Phosphorous in freshwater systems stems mainly from run-off from agriculture and discharges from municipal wastewater treatment plants.
Rozšírenie výroby bioenergie – napríklad v kontexte cieľa EÚ zvýšiť podiel obnoviteľnej energie používanej v doprave na 10 % do roku 2020 (37) – tiež zvýšilo tlak na zdroje poľnohospodárskej pôdy a biodiverzity.
There has been a significant decline of phosphate concentrations in rivers and lakes, mainly due to progressive implementation of the Urban Wastewater Treatment Directive (41) since the early 1990s.
Premena pôdy na určité druhy produkcie plodín pre biopalivá vedie k intenzifikácii z hľadiska použitia hnojív a pesticídov, k zvýšenej záťaži znečistením a ďalším stratám biodiverzity.
Current concentrations, however, often exceed the minimum level for eutrophication.
Veľa záleží na tom, kde premena pôdy prebieha a do akej miery európska produkcia prispieva k dosiahnutiu cieľa v oblasti biopalív.
In some water bodies they are such that substantial improvements will be required to achieve good status under the Water Framework Directive (WFD).
Fosfor v sladkovodných systémoch pochádza predovšetkým z odtokov v poľnohospodárstve a z tekutého odpadu z komunálnych čistiarní odpadových vôd.
Exceedances of critical loads for eutrophication due to the deposition of nutrient nitrogen in 2000
Prekročenie kritických záťaží pre eutrofizáciu z dôvodu ukladania nutričného dusíka v roku 2000
Exceedance of nutrient critical loads, 2010
Prekročenie kritických záťaží živín, 2000
No exceedance
Neprekročenie
No data
Žiadne dáta
> 1 200 Outside datacoverage
> 1 200 > 0–200 Mimo pokrytia údajmi
The results were computed using the 2008 Critical Loads database hosted by the Coordination Centre for Effects (CE) and Clean Air for Europe j k scenarios (
Výsledky boli vypočítané s použitím databázy kritických záťaží z roku 2008 patriacich Koordinačnému centru pre dopady (Coordination Centre for Effects, CCE) a scenárov Čisté ovzdušie pre Európu (Clean Air for j k j k
Turkey has not been included in the analyses due to an insufficient data basis for calculating critical loads.
Turecko nebolo zahrnuté do analýz kvôli nedostatočným databázam pre výpočet kritických záťaží.
For Malta no data were available.
Pre Maltu neboli k dispozícii žiadne údaje.
Proportion of fish stocks within and outside safe biological limits
Podiel zásob rýb v rámci bezpečných biologických limitov a mimo nich, 2008 riekach a jazerách, predovšetkým v dôsledku progresívnej implementácie smernice o čistení komunálnych odpadových vôd (Urban Wastewater Treatment Directive) (41) od začiatku 90-tych rokov.
Proportion of stocks within and outside safe biological limits, 2008
Podiel zásob rýb v rámci bezpečných biologických limitov a mimo nich, 200null
Total numberof assessed fish stocks
Atmosférická depozícia dusíka – amoniaku (NH
Commercialstocks within'safe' limits
), pochádzajúceho z poľnohospodárstva, a emisie
ICES and GFCMfishingregions m n o
X znečistenia morskej hladiny dusíkom.
In the Mediterranean Sea, the percentage of stocks outside safe biological limits is about 60 %, with four out of six areas exceeding
Zvýšená rýchlosť odtokov vody v kombinácii so zvýšenými zrážkami v dôsledku zmeny klímy, to je nebezpečný koktail, s ktorým príde čoraz viac ľudí do styku v podobe veľkých záplav.
Overfishing not only reduces the total stock of commercial species, but affects the age and size distribution within fish populations, as well as the species composition of the marine ecosystem.
Nadmerný výlov rýb nielenže znižuje celkové zásoby komerčných druhov, ale ovplyvňuje aj vekové a veľkostné rozloženie v rámci populácie rýb a tiež druhové zloženie morského ekosystému.
The average size of the fish caught has decreased, and there has also been a serious decrease in the numbers of large predatory fish species, which occupy the higher trophic levels (46).
Priemerná veľkosť ulovených rýb sa znížila a došlo tam tiež k vážnemu poklesu počtu veľkých dravých druhov rýb, ktoré sa nachádzajú na vyšších trofických úrovniach (46).Dôsledky,ktoréztohovyplývajúpremorskýekosystém,súeštenedostatočnepochopené,alemôžubyťzávažné.
The consequences of this for the marine ecosystem are still poorly understood, but could be substantial.
Trendy ako sú tieto, zvyšujú tlak na globálne zdroje (pozri kapitolu 7).
While the Common Fisheries Policy (CFP) reform in 2002 stated conservation objectives, it is widely acknowledged that these have not been achieved.
Kým reforma Spoločnej politiky rybného hospodárstva (Common Fisheries Policy) (CFP) z roku 2002 obsahovala ciele ochrany, všeobecne sa priznáva, že neboli dosiahnuté.
An EU Green Paper on reforming the CFP in 2009 called for a complete reform of the way fisheries are managed (47).
Zelená kniha EÚ o reforme Spoločnej politiky rybného hospodárstva volala v roku 2009 po kompletnej reforme manažmentu rybolovu (47).
It acknowledges overfishing, fleet over-capacity, heavy subsidies, low economic resilience and a decline in the biomass of fish caught by European fishermen.
Potvrdzuje nadmerný výlov, nadbytočnú kapacitu flotíl, veľké subvencie, nízku ekonomickú odolnosť a zmenšenie biomasy rýb ulovených európskymi rybármi.
This marks an important step towards implementation of an ecosystem-based approach that regulates human exploitation of marine resources from the much wider perspective of ecosystem services.
Znamená dôležitý krok smerom k zavedeniu prístupu založeného na ekosystéme, ktorý reguluje využívanie morských zdrojov ľuďmi z oveľa širšej perspektívy služieb ekosystémov.
Maintaining biodiversity, also at global level, is crucial for people
Celkovo, mnohé prínosy biodiverzity pre blahobyt človeka sú čím ďalej tým zjavnejšie.
Biodiversity loss has ultimately far-reaching consequences for people through impacts on ecosystem services.
Zachovanie biodiverzity, a to aj na globálnej úrovni, má zásadný význam pre ľudí
Large-scale cultivation and drainage of natural systems has increased carbon emissions to the air and at the same time reduced carbon and water retention capacity.
Strata biodiverzity má ďalekosiahle následky na obyvateľstvo prostredníctvom dopadov na služby ekosystému.
Increased run-off speed, combined with increased precipitation as a result of climate change, is a dangerous cocktail that more and more people have come to experience in the shape of serious flooding.
Kultivácia a odvodňovanie prírodných systémov vo veľkom meradle zvýšili emisie oxidu uhličitého do ovzdušia a zároveň znížili schopnosť zadržiavať
Biodiversity affects wellbeing also through providing recreational opportunities and appealing landscapes, a relationship that is increasingly recognised in urban design and spatial planning.
Zladenie týchto skutočností je jadrom navrhovanej vízie EÚ do roku 2050 a hlavným cieľom do roku 2020.
Less obvious perhaps, but equally important, is the relationship between the distribution patterns of species and habitats and vector-borne
Dosiahnutie pokroku vyžaduje aktívne zapojenie všetkých občanov – nielen hospodárskych odvetví a subjektov zdôraznených v tomto hodnotení.
© Dag Myrestrand, Statoil
Prírodné zdroje a odpady
The overall environmental impact of Europe's resource use continues to grow
Celkový environmentálny vplyv využívania zdrojov v Európe stále rastie
Europe relies heavily on natural resources (A) to fuel its economic development.
Európasaveľmispoliehanaprírodnézdroje(A) pri svojom ekonomickom rozvoji.
Past and current production and consumption patterns have underpinned substantial growth in wealth across Europe.
Minulé a súčasné výrobné a spotrebné vzory sú základom značného rastu bohatstva v celej Európe.
However, concerns about the sustainability of these patterns are mounting, particularly regarding the implications related to resource use and over-use.
Však obavy o udržateľnosť týchto vzorov sa zväčšujú, najmä pokiaľ ide o dôsledky spojené s využívaním zdrojov a s nadmernou spotrebou.
The assessment of natural resources and waste in this chapter complements the assessment of biotic natural resources in the previous chapter by focusing on material, and often non-renewable, resources as well as water resources.
Hodnotenie prírodných zdrojov a odpadov v tejto kapitole dopĺňa hodnotenie biotických prírodných zdrojov v predchádzajúcej kapitole, pričom sa zameriava na materiálové a často neobnoviteľné zdroje a tiež na vodné zdroje.
A life-cycle perspective on natural resources addresses several environmental concerns related to production and consumption, and ties together the use of resources and the generation of waste.
Perspektívaživotnéhocykluprírodnýchzdrojovriešiniekoľkoenvironmentálnych otázok týkajúcich sa výroby a spotreby a spája využívanie zdrojov a produkciu odpadov.
While both resource use and waste generation have distinct environmental impacts, the two issues share many of the same driving forces — largely related to how and where we produce and consume goods, and how we use natural capital to sustain economic development and consumption patterns.
Zatiaľ čo využívanie zdrojov a produkcia odpadov majú odlišné vplyvy na životné prostredie, obe oblasti majú mnoho rovnakých hnacích síl – do značnej miery to súvisí s tým, ako a kde vyrábame a spotrebúvame tovary a ako využívameprírodnýkapitálnaudržaniehospodárskehorozvojaaspotrebných vzorov.
In Europe, resource use and waste generation continue to rise.
V Európe využívanie zdrojov a produkcia odpadov naďalej rastie.
However, there are considerable national differences in per person resource use and waste generation, driven mainly by varying social and economic conditions as well as different levels of environmental awareness.
Avšak existujú značné rozdiely medzi štátmi vo využívaní zdrojov a produkcii odpadov na osobu, najmä v dôsledku rôznych sociálnych a ekonomických podmienok a tiež rôznej úrovne environmentálneho povedomia.
While resource extraction within Europe has been stable over the past decade, dependence on imports is increasing (1).
Kým ťažba prírodných zdrojov v rámci Európy bola stabilná v ostatnej dekáde, závislosť od dovozu sa zvyšuje (1).
Environmental problems associated with the extraction and processing of many materials and natural resources are shifting from Europe to the respective exporting countries.
Environmentálneproblémyspojenésťažbouaspracovanímmnohýchmateriálov a prírodných zdrojov sa presúvajú z Európy do príslušných exportujúcich krajín.
Consequently, the impacts of consumption and resource use from Europe on the global environment are increasing.
V dôsledku toho dopady spotreby a využívania zdrojov zo strany Európy na globálne životné prostredie rastie.
As resource use in Europe exceeds local availability, Europe's dependence on and competition for resources from elsewhere in the world raises questions about security in
Keďže využívanie zdrojov v Európe presahuje lokálnu dostupnosť, závislosť Európy a súperenie o zdroje kdekoľvek na svete vyvoláva otázky o zabezpečení dodávok zdrojov pre Európu v dlhodobom horizonte a obsahuje potenciál budúcich konfliktov (2).
Life-cycle chain: extraction — production — consumption — waste s s s
Reťazec životného cyklu: ťažba – výroba – spotreba – odpad využitiu materiálov a energie z odpadov, k zníženiu emisií, a opätovnému využitiu pôdy, na ktorej sa predtým nachádzali stavby alebo bola využívaná pre priemyselné účely.
Emissions
Emisie e i
Emissions c o e v
Emisie
Waste management has been a focus of EU environmental policies since the 1970s.
EEA, ETC pre trvalo udržateľnú spotrebu a výrobu.
More recently, life-cycle thinking has been introduced as a guiding principle of resource management. Environmental impacts are considered across the whole life cycle of products and services to avoid or minimise shifting the environmental burden between
Navyše,navoduakoobnoviteľnýprírodnýzdrojsavzťahujerámcová smernica o vode (6), ktorej cieľom je zabezpečiť poskytovanie dostatočného množstva kvalitných povrchových a podzemných vôd tak, ako je potrebné pre trvalo udržateľné, vyvážené a spravodlivé využívanie vody.
Life-cycle thinking affects not only environmental, but also most sectoral policies — by making use of materials and energy from waste, decreasing emissions, and reusing already developed land.
Okrem toho, širšie úvahy o nedostatku vody v kontexte udržateľnej spotreby a výroby a zmeny klímy, ako aj posilnenie riadenia dopytu, vyžadujú lepšiu informačnú základňu a ďalší politický vývoj.
The EU brings together waste and resource use policies through the
Ambíciou Európy je oddeliť hospodársky rast od degradácie životného prostredia
Thematic Strategy on the prevention and recycling of waste (3) and the Thematic Strategy on the sustainable use of natural resources (4).
Odpadové hospodárstvo pokračuje v prechode od zneškodňovania k recyklácii a prevencii
Furthermore, the EU has set itself a strategic goal of moving towards more sustainable patterns of consumption and production, with a view to decoupling resource use and waste generation from the associated negative environmental impacts and becoming the world's most resource-efficient economy (6th EAP) (5).
Každá spoločnosť s históriou rýchleho rastu priemyslu a spotreby čelí problému udržateľného nakladania s odpadmi a čo sa týka Európy táto otázka stále vyvoláva značné obavy.
In addition, water as a renewable natural resource is covered by the Water Framework Directive (6) which aims to ensure the provision of sufficient supply of good quality surface water and groundwater as needed for sustainable, balanced and equitable water use.
Odpadové hospodárstvo je centrom pozornosti environmentálnych politík EÚ od 70–tych rokov.
In addition, broader considerations of water scarcity in the context of sustainable consumption and production and climate change, as well as strengthening demand management require a better information base and further policy development.
Politiky, ktoré čoraz viac požadujú redukciu, opätovné použitie a recykláciu odpadov, prispievajú k uzavretiu kolobehu použitia materiálu v celom hospodárstve tým, že materiály, z ktorých vzniká odpad, sa používajú ako vstupy pre výrobu.
Waste management continues to shift from disposal to recycling and prevention
Od nedávna sa chápe životný cyklus ako hlavný princíp riadenia zdrojov.
Any society with a history of rapid growth of industry and consumption faces the issue of sustainable waste management, and for Europe, this issue continues to raise considerable concerns.
Dopady na životné prostredie sú brané do úvahy počas celého životného cyklu výrobkov a služieb, aby sa vylúčil alebo minimalizoval presun environmentálnej záťaže medzi jednotlivými fázami životného cyklu a tiež presun z jednej krajiny do druhej – pričom sa používajú trhové nástroje všade, kde je to možné.
The EU is committed to reducing waste generation, but is not succeeding.
EÚsazaviazalakznižovaniuprodukcie odpadov, ale nedarí sa jej to.
Trends for those waste streams for which data are available indicate the need to reduce the generation of waste in absolute terms to ensure further reduction of environmental impacts.
Trendy u tých druhov odpadov, pre ktoré sú k dispozícii údaje, naznačujú, že je potrebné znížiť vznik odpadov v absolútnych číslach, aby bolo zabezpečené ďalšie zmenšenie dopadov na životné prostredie.
In 2006, EU-27 Member States produced some 3 billion tonnes of waste — an average of 6 tonnes per person.
V roku 2006 krajiny EÚ-27 produkovali asi 3 miliardy ton odpadov – v priemere 6 ton na osobu.
There are substantial differences in waste generation between countries, up to a factor of 39 between EU Member States, largely due to different industrial and socioeconomic structures.
Existujú značné rozdiely v produkcii odpadov medzi krajinami, rozdiel medzi členskými štátmi EÚ je až 39–násobný, a to predovšetkým z dôvodu rôznej priemyselnej a sociálno–ekonomickej štruktúry.
Trends in the use of material resources in EU-15 and EU-12 and municipal waste generation in EUcompared with GDP and population
Trendy vo využívaní materiálnych zdrojov v EÚ-15 (vľavo hore) a EÚ-12 (vpravo hore) a v produkcii komunálnych odpadov v EÚ-27 (dole) v porovnaní s HDP a obyvateľstvom
Population DMC/capita
Populácia DMC / osoba
Domestic material consumption (DMC) is an aggregate of materials (excluding water and air) which are actualy consumed by a national economy: used domestic extraction and physical imports (mass weight of imported goods) minus exports (mass weight of exported goods).
Domáca materiálová spotreba (DMC) je súhrn materiálov (okrem vody a vzduchu), ktoré sú skutočne spotrebované národným hospodárstvom: použitá domáca ťažba a fyzický dovoz (hmotnosť dovezeného tovaru) mínus vývoz (hmotnosť vyvezeného tovaru).
; Eurostat (domestic material consumption indicator )
), Eurostat (ukazovateľ domácej spotreby
; EEA (municipal waste generation, CSI 16
Bolo odhadnuté, že približne 0,75 % materiálu), EEA (produkcia komunálneho odpadu, CSI 16).
Percentage of municipal waste landfilled in EEA countries, 2003 and 2008; and development of municipal waste management in EU-27, 1995 to 2008
Percento komunálneho odpadu ukladaného na skládky v krajinách EEA, 2003 a 2008 a vývoj nakladania s komunálnym odpadom v EÚ-27 1995 až 2008
Municipal waste landfilled in EEA countries
Komunálneho odpadu uloženého v krajinách EEA recyklačných priemyselných odvetviach (
Sweden Austria De nm ar Be lgi u Norway
Nemecko o
German
Maďarsko
Development of municipal waste management in EU-27
Vývoj nakladanie s komunálnym odpadom v EÚ-27
Million tonnes300
Milióny ton300
Incinerated Other
Spaľovaný Iný
Source: EEA, based on Eurostat.
EEA, na základe údajov Eurostatu.
18) from landfills. But more might be including food waste (
Využívanie zdrojov na osobu podľa krajín, 2000 a 2007
) ( achieved by addressing the whole food production and consumption chain to prevent waste, thus also contributing to sustainable resource use, protection of soil and mitigating climate change.
Hoci dopady spracovania odpadov na životné prostredie boli výrazne zredukované, stále existuje potenciál pre ďalšie zlepšenie, v prvom rade plnou implementáciou existujúcich predpisov, a potom prostredníctvom rozšírenia existujúcej odpadovej politiky kvôli podpore trvalo udržateľnej spotreby a výrobných postupov, vrátane efektívnejšieho využívania zdrojov.
Waste recycling (and waste prevention) is closely linked to material use.
Írsko Fínsko Dánsko Rakúsko Portugalsko Švédsko Španielsko Belgicko a Luxembursko
In absolute terms, Europe is using more and more resources.
Grécko Nemecko Francúzsko Taliansko
The European environment _BAR_ State and outlook 2010
Slovinsko Estónsko Cyprus
Resource use per person, by country, 2000 and 2007
Slovensko Maďarsko Malta
Ireland Finland Denmark Austria Portugal Sweden Spain Belgium and Luxembourg
Predchádzanie vzniku odpadov môže pomôcť znížiť dopady na životné prostredie počas všetkých fáz životného cyklu zdrojov.
United Kingdom Netherlands
Priemer EÚ-27
Czech Republic Bulgaria
18) , zo skládok odpadov.
Poland Lithuania Slovakia
Ale vrátane potravinového odpadu (
EU-27 average
EÚ-12 EÚ-27
Turkey (*)Switzerland
Turecko (*)Švajčiarsko
Australia (*)New Zealand (*)Canada (*)
Austrália (*)Nový Zéland (*)Kanada (*)
USA (*)Japan (*)
Spojené štáty (*)Japonsko (*)
(*) 2005 data
(*) 2005 dáta
Domestic material consumption (DMC) is an aggregate of materials (excluding water and air) which are actualy consumed by a national economy.
Domáca materiálová spotreba (DMC) je súhrn materiálov (okrem vody a vzduchu), ktoré sú skutočne spotrebované národným hospodárstvom.
It includes used domestic extraction and physical imports (mass weight of imported goods) minus exports (mass weight of exported goods).
Zahŕňa využitú domácu ťažbu a fyzické dovozy (hmotnosť dovezeného tovaru) mínus vývoz (hmotnosť vyvezeného tovaru).
Source: Eurostat and OECD (DMC data); The Conference Board (Growth and Development Centre (population data).
Growth and Development Centre (údaje o počte obyvateľov).
This continues to have considerable environmental and economic consequences.
To má naďalej značné environmentálne a ekonomické dôsledky.
Of 8.2 billion tonnes of materials used in the EU-27 in 2007, minerals and including metals accounted for more than half, and fossil fuels and biomass for about a quarter each.
Z 8,2 miliardy ton materiálov používaných v EÚ-27 v roku 2007 tvorili minerály, vrátane kovov, viac ako polovicu a tak fosílne palivá ako aj biomasa asi štvrtinu.
The resource use category which increased most between 1992 and 2005 was that of minerals for construction and industrial use.
Minerály pre stavebníctvo a priemyselné použitie sú tou kategóriou využívania zdrojov, u ktorej došlo k najväčšiemu nárastu medzi rokmi 1992 a 2005.
Differences between individual countries are significant: the use of resources per person varies by a factor of almost ten between the highest and the lowest numbers.
Rozdiely medzi jednotlivými krajinami sú značné: využívanie zdrojov na jednu osobu sa líši takmer desaťnásobne medzi najvyšším a najnižším číslom.
Factors that determine resource use per person include climate, population density, infrastructure, availability of resources, level of economic development, and the structure of the economy.
Medzi faktory, ktoré určujú využívanie zdrojov na osobu patrí klíma, hustota obyvateľstva, infraštruktúra, dostupnosť zdrojov, úroveň hospodárskeho rozvoja, a štruktúra ekonomiky.
Although the level of extraction of resources within Europe has remained stable, and in some cases has even decreased — some unmanaged burdens from past extraction persist related to mining closures.
Hoci úroveň ťažby zdrojov v Európe zostáva stabilná a v niektorých prípadoch dokonca klesla – niektoré neriadené záťaže z minulej ťažby pretrvávajú v súvislosti s uzavretím baní.