natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Relying on that precedent, the Kingdom of Sweden is maintaining, in the present case, that the Commission has failed to satisfy the burden of proof incumbent upon it, since it has failed to take account of the significant price difference between the two products at issue, which would have led it to rule out the possibility that the difference in the taxes applicable to those products exerts any influence on consumer choice.
Švédske kráľovstvo v prejednávanej veci tvrdí, pričom vychádza z predchádzajúcich tvrdení, že Komisia neuniesla dôkazné bremeno, ktoré jej prináleží, pretože nezohľadnila značný cenový rozdiel medzi dvoma predmetnými výrobkami, teda rozdiel, ktorý by viedol k vylúčeniu možnosti vplyvu rozdielu v zdanení, ktorému tieto výrobky podliehajú, na výber spotrebiteľa.
In its judgment on the tax arrangements for wine and beer in Belgium, however, the Court rejected the Commission’s argument that once a competitive relationship is established between two products, any difference in the rates of tax applied to the same basis of assessment is contrary to the second paragraph of Article 90 EC, and explained that any assessment of the compatibility of a given tax with the second paragraph of Article 90 EC ‘must take account of the impact of that tax on the competitive relationship between the
V rozsudku, ktorý sa týka daňového režimu vína a piva v Belgicku, však Súdny dvor zamietol tvrdenie Komisie, podľa ktorého akonáhle je preukázaný konkurenčný vzťah medzi dvoma výrobkami, každý rozdiel v mierach zdanenia vzťahujúci sa na rovnaký zdaniteľný základ je nezlučiteľný s člán -kom 90 druhým odsekom ES, pričom upresnil, že posúdenie zlučiteľnosti
As regards the central argument which the Swedish Government advances and which is the mainstay of its defence, I consider it appropriate, before taking my
Pokiaľ ide o hlavnú argumentáciu švédskej vlády, o ktorú sa opiera podstatná časť jej obhajoby, považujem za vhodné preskúmať jej dôvodnosť ihneď, teda ešte pred prípadným vykonaním svojej analýzy.
28 — Case 170/78, cited above, paragraph 10.
28 — Rozsudok z 27. februára 1980, Komisia/Spojené kráľovstvo, už citovaný, bod 10.
Emphasis added.29 — Case 170/78, cited above, paragraph 10.
Kurzívou zvýraznil generálny advokát.
30 — Case 356/85, cited above, paragraph 15.31 — Case 356/85, cited above, paragraph 16.
30 — Rozsudok Komisia/Belgicko, už citovaný, bod 15.31 — Tamže, bod 16. Kurzívou zvýraznil generálny advokát.
OPINION OF MR MENGOZZI — CASE C-167/05 analysis any further, to consider whether that argument is well founded.
NÁVRHY GENERÁLNEHO ADVOKÁTA — P. MENGOZZI — VEC C-167/05 správne prevziať riešenie prijaté v tejto veci, ako to navrhuje Švédske kráľovstvo.
To that end, it is necessary to call to mind briefly the context of the judgment on which the Kingdom of Sweden’s plea is based, as well as the conclusion which the Court reached on that occasion.
Z tohto pohľadu je potrebné v krátkosti pripomenúť kontext, z ktorého vychádza rozsudok, o ktorý sa opiera kritika Švédskeho kráľovstva, ako aj záver, ku ktorému Súdny dvor v tomto prípade dospel.
The Belgian Government contended that the price of a litre of beer, inclusive of taxes, amounted to BEF 29.75 and that the price of a litre of wine of comparable quality was BEF 125.
Belgická vláda tvrdila, že cena za liter piva vrátane dane predstavovala 29,75 BFR, zatiaľ čo cena za liter vína porovnateľnej kvality dosahovala 125 BFR.
Since the Commission’s arguments challenging those facts were rejected in their entirety, it must be inferred that the Court based its analysis on those facts.
Keďže tvrdenia Komisie smerujúce k spochybneniu týchto údajov boli zamietnuté v celom rozsahu, je z toho potrebné vyvodiť, že Súdny dvor svoju analýzu založil na rovnakých údajoch.
The selling price to the consumer of wine in Belgium, inclusive of VAT, was therefore almost four times 33that of beer, whereas the difference between the VAT rates applied to wine and beer respectively was, as we have seen, 6 % (25 % for wine and 19 % for beer).
Predajná cena za spotrebu vína v Belgicku vrátane DPH bola teda približne štyrikrát 33vyššia než cena piva, zatiaľ čo rozdiel medzi sadzbami DPH uplatnenými na víno a pivo bol 6 % (25 % pri víne a 19 % pri pive).
In the circumstances of the case which gave rise to that judgment, the Commission imputed to the Kingdom of Belgium the application of a rate of VAT on wine some 6 % higher than the rate on beer.
V prípade, ktorý bol predmetom konania, ktoré viedlo k tomuto rozsudku, Komisia Belgickému kráľovstvu vytýkala, že na víno uplatňovalo sadzbu DPH, ktorá bola približne o 6 % vyššia než sadzba uplatňovaná na pivo.
On conclusion of its analysis, the Court found that the difference between the rates of tax applied was not such as to influence consumer choice.
V rámci svojej analýzy Súdny dvor dospel k záveru, že rozdiel v predmetnom daňovom zaobchádzaní nemohol ovplyvniť výber spotrebiteľa.
In particular, the Court considered that the Commission had failed to demonstrate that the difference between the respect- ive prices for the beer and wine in competition with each other was so small that the 6 % difference between the VAT rates applied to the two products was in fact capable of influencing consumer behaviour and thus giving rise to a protectionist effect in favour of beer. 32
Súdny dvor sa konkrétne domnieval, že Komisia nepreukázala, že rozdiel medzi cenami piva a vína, ktoré sa nachádzajú v konkurenčnom vzťahu, bol natoľko malý, že 6 % rozdiel v sadzbách DPH uplatňovaných na obidva výrobky mohol ovplyvniť správanie spotrebiteľa a v dôsledku toho mať ochranný účinok v prospech piva. 32
In his Opinion, 34 which the Court largely followed on this point, Advocate General Vilaça pointed out that if the VAT rate were standardised at 25 %, thereby increasing the rate applied to beer by 6 percentage points, the difference in price between the two products would decrease by BEF 1.5 (from BEF 95.25 to BEF 93.75), whereas if the rate were standardised at 19 % — that is to say, by reducing the rate applied to wine — the reduction would have amounted to BEF 6 (from BEF 95.25 to BEF 89.25).
Generálny advokát Vilaça vo svojich návrhoch 34, s ktorými Súdny dvor v podstate súhlasil, uviedol, že ak by sa zjednotila sadzba DPH na 25 %, a to zvýšením sadzby, ktorá sa uplatňuje na pivo o 6 %, cenový rozdiel medzi obidvoma výrobkami by sa znížil o 1,5 BFR (z 95,25 na 93,75 BFR), zatiaľ čo ak by sa sadzba zjednotila na 19 %, a to znížením sadzby, ktorá sa uplatňuje na víno, toto zníženie by predstavovalo 6 BFR (z 95,25 na 89,25 BFR).
In neither case did the price relationship between wine
Ani v jednom prípade nedošlo
A more detailed analysis of the facts of the case allows us to comprehend better the significance of the conclusion which the Court reached and to assess whether, as the Kingdom of Sweden suggests, it is appropriate to transpose to the present case the approach adopted in that earlier case.
Na základe podrobnejšieho preskúmania údajov vo veci je možné lepšie pochopiť dosah záverov, ku ktorým dospel Súdny dvor a posúdiť, či je v prejednávanom prípade
33 — 4.2 times.
33 — 4,2-krát.
Considering the prices net of VAT (BEF 100 for wine and BEF 25 for beer), the differential was precise- ly 1 : 4.
Ak berieme do úvahy čisté ceny DPH (100 BFR za víno a 25 BFR za pivo), rozdiel bol presne 1 ku 4.
34 — Opinion delivered on 26 February 1987 in Case 356/85, cited above, [1987] ECR 3299, point 102 et seq.
34 — Návrhy, ktoré generálny advokát predniesol 26. februára 1987, vo veci Komisia/Belgicko, už citovanej, Zb. s. 3299, bod 102 a nasl.
COMMISSION v SWEDEN reduction of 6.65 %.
KOMISIA/ŠVÉDSKO o 6,65 %.
The price ratio between wine and beer would decrease by 11.8 %, although continuing to be of the order of 2 : 1.
Cenový pomer medzi vínom a pivom by sa znížil o 11,8 %, ostal by však v pomere 2 ku 1.
38 and beer undergo significant change (-1.5 % if the rate were standardised at 25 %, and -6.3 % if the rate were standardised at 19 %).
38 k výraznejšej zmene cenového vzťahu medzi vínom a pivom (- 1,5 % v prípade zjedno -tenia sadzby na 25 % a - 6,3 % v prípade zjednotenia sadzby na 19 %).
In the former case, which had to be regarded as the most likely in view of the statements issued by the Belgian Government in the course of the proceedings, the price of a litre of beer would have increased by 5 %, whereas, in the latter case, the price of a litre of wine would have fallen by 4.8 %. 35
V prvom prípade, ktorý bolo potrebné považovať za nepravdepodobnejší, a to vzhľadom na vyhlásenia belgickej vlády v priebehu konania, by sa cena za liter piva zvýšila o 5 %, zatiaľ čo v druhom prípade by sa cena za liter vína znížila o 4,8 %. 35
In the light of those figures, is it possible to conclude — as the Court did in Case 356/85, referred to above — that the difference in the prices of beer and wine in Sweden is so great that the 20 % disparity 39 between the rates of duty applied to the two beverages is not capable of influencing consumer behaviour?
Je vzhľadom na tieto údaje možné dospieť k záveru, že, obdobne ako Súdny dvor rozhodol v už citovanom rozsudku Komisia/Belgicko, rozdiel medzi cenami piva a vína vo Švédsku je tak veľký, že 20 % rozdiel 39 medzi sadzbami spotrebnej dane uplatniteľnými na obidva nápoje nemôže ovplyvniť správanie spotrebiteľa?
At this point, it is necessary to compare the information we have in the present case with the figures set out above, in order to assess whether, in the present case, it is possible to reach the same conclusions as the Court arrived at in Case 356/85 Commission v Belgium.
Teraz je potrebné porovnať údaje, ktoré sú k dispozícii v prejednávanej veci, s údajmi uvedenými vyššie, na účely zhodnotenia, či je v prejednávanej veci možné dospieť k rovnakým záverom, k akým dospel Súdny dvor v rozsudku Komisia/Belgicko.
On the basis of the data provided by or unchallenged by the Kingdom of Sweden, 36 and applying to a litre of wine with an alcoholic strength of 12.5 % vol. the excise duty applicable to beer (SEK 1.47 by volume of alcohol), the outcome is a price reduction in absolute terms of SEK 4.63 per litre (EUR 0.50), 37and, in percentage terms, a
Ak sa vychádza z údajov poskytnutých, resp. nespochybnených Švédskym kráľovstvom 36a ak sa na liter vína s obsahom alkoholu 12,5 % objemu uplatní sadzba spotrebnej dane stanovená pre pivo, to znamená 1,47 SEK podľa obsahu alkoholu, výsledkom bude zníženie ceny o 4,63 SEK/l (0,50 eur) 37v absolútnych hodnotách a percentuálne
In my view, that question must elicit a negative response.
Zastávam názor, je odpoveď musí byť záporná.
A comparison of the data relating to the present case and the facts which gave rise to the judgment in Case 356/85 reveals that the two cases cannot, in fact, be regarded as comparable.
Na základe porovnania údajov týkajúcich sa prejednávanej veci a veci, v ktorej bol vyhlásený rozsudok Komisia/Belgicko, totiž nie je možné považovať obidva prejednávané prípady za porovnateľné.
While the Court was able to hold in Case 356/85 that, given a ratio of 1 : 4 between the price of beer and the price of wine, any reduction in the price of wine in the region of 5 % did not appear capable of influencing consumer choice, the same cannot be claimed with certainty and without taking other factors into consideration if that ratio is 1 : 2, and any reduction in the price of wine is in the region of 6.5 %.
Hoci Súdny dvor mohol vo vyššie uvedenom rozsudku tvrdiť, že vzhľadom na existenciu pomeru 1 ku 4 medzi cenou za pivo a cenou za víno by prípadné zníženie ceny vína blížiace sa 5 % nemohlo ovplyvniť výber spotrebiteľa, to isté nie je možné s istotou tvrdiť bez zohľadnenia iných faktorov, ak je tento pomer 1 ku 2 a ak prípadné zníženie ceny vína predstavuje 6,5 %. 40 V zásade platí, že čím viac sa cenový pomer medzi dvoma konkurenčnými výrob-
40In principle, the narrower the
35 — Pozri návrhy, ktoré predniesol generálny advokát Vilaça, už citované, bod 109.
39 — Comparing the duty levied by volume of alcohol and using as a basis a wine with an alcoholic strength of 12.5 % vol.
39 — Získaný porovnaním spotrebnej dane vyberanej podľa objemu alkoholu a po zohľadnení vína s obsahom alkoholu 12,5 %.
36 — The comparison is based on the average price of a litre of wine with an alcoholic strength of 12.5 % vol.
36 — Porovnanie je vykonané s odkazom na priemernú cenu za liter vína s obsahom alkoholu 12,5 %.
It is scarcely necessary to point out that if lighter and less expensive wines — falling within the tax bracket relevant in this case — were taken into consideration, the price difference compared with beer would be less marked, whereas, as we saw above, the difference in taxation to the detriment of wine would be greater.
Nie je potrebné poukázať na to, že ak sa zohľadnia ľahšie a lacnejšie vína patriace do kategórie zdanenia, ktorá je relevantná v prejednávanej veci, rozdiel v cene vzhľadom na pivo by bol menej poznateľný, zatiaľ čo, ako bolo uvedené vyššie, rozdiel v zdanení v neprospech vína by bol vyšší.
40 — But this increases if less expensive wines of lower alcoholic strength are taken into consideration.
40 — To sa ale zvýši, ak zohľadníme vína s nižším obsahom alkoholu a nižšou cenou.
37 — The calculation also includes the application of VAT at a rate of 25 %.
37 — Výpočet zahŕňa ak uplatnenie 25 % DPH.
OPINION OF MR MENGOZZI — CASE C-167/05 ratio between the prices of two competing products, the more interchangeable they become, and, consequently, the degree of price variation that could make them potential alternates shrinks.
NÁVRHY GENERÁLNEHO ADVOKÁTA — P. MENGOZZI — VEC C-167/05 kami znižuje, tým viac sa zvyšuje stupeň zastupiteľnosti medzi nimi a v dôsledku toho sa znižuje rozsah cenového rozdielu, na základe ktorého je možné určiť účinok zastúpenia.
circumstances in which it is definitely more straightforward to compare the prices of the beverages per litre, bearing in mind also that, as the Swedish Government pointed out in its observations, the average Swedish consumer tends to buy wine packaged in what is known as the ‘Bag in Box’ format.
miestach Systembolaget 41za podmienok, ktoré umožňujú nepochybne bezprostrednejšie porovnanie cien nápojov za liter, takisto s ohľadom na náchylnosť priemerného švédskeho spotrebiteľa, na ktorú poukazuje žalovaná vláda vo svojich spisoch, kúpiť si víno v tom, čo sa označuje ako „Bag in Box“.
42In any event, the Commission has failed to provide any information to demonstrate that its method of comparison is more relevant — bearing in mind the habits of Swedish consumers and the characteristics of the market — than the method suggested by the Swedish Government.
42 Komisia v každom prípade neuviedla skutočnosti, na základe ktorých by bolo možné považovať jej porovnávaciu metódu za vhodnejšiu, vzhľadom na zvyklosti švédskych spotrebiteľov a charakteristické črty trhu, v porovnaní s porovnávacou metódou, ktorú navrhuje žalovaná vláda.
On the basis of the foregoing, I consider it necessary to reject the argument of the Kingdom of Sweden to the effect that it is possible, merely by taking into account the difference in price between wine and beer, to rule out the possibility that the disparity between the excise duty rates applied to the two products is likely to have any influence on consumer choice.
Vzhľadom na vyššie uvedené úvahy je potrebné zamietnuť tvrdenie Švédskeho kráľovstva, podľa ktorého, ak sa zohľadní iba cenový rozdiel medzi vínom a pivom, je možné vylúčiť, aby mohol mať rozdiel medzi sadzbami spotrebnej dane uplatňovanej na dva výrobky akýkoľvek vplyv na výber spotrebiteľa.
At this point, it is necessary to assess whether the evidence provided by the Commission is sufficient to demonstrate that the tax arrangements at issue are likely to produce a protectionist effect in relation to beer and to the detriment of wine.
Teraz je potrebné posúdiť, či skutočnosti, ktoré uvádza Komisia, stačia na preukázanie schopnosti predmetného daňového režimu vyvolať ochranný účinok v prospech piva a v neprospech vína.
According to the Commission, it is clear from the Systembolaget’s statistics that consumer behaviour is influenced by the price variations caused by the differences in the rates of duty applied to the products at issue.
Podľa Komisie zo štatistík Systembolaget jasne vyplýva, že správanie spotrebiteľov je ovplyvnené kolísaním cien spôsobeným kolísaním sadzieb spotrebnej dane z predmetných výrobkov. Uvádza, že zo štatistík za rok 1997, keď nadobudla účinnosť
The Commission points out that
Tento druh balenia vína má zvyčajne objem 3, 5, 10 alebo 20 litrov.
Since I have reached that conclusion in the light of the information provided by the Swedish Government, I shall not dwell on the question — the subject of lengthy discussion between the parties in the course of the written procedure — of the appropriateness of the method of comparison which the Swedish Government adopted, and which consisted in comparing the price of a litre of wine with the price of a litre of beer.
Keďže som k tomuto záveru dospel po zohľadnení údajov, ktoré poskytla žalovaná vláda, nebudem sa zaoberať otázkou, o ktorej rozsiahlo diskutovali účastníci konania počas písomnej často konania, a síce, či je porovnávacia metóda, ktorú používa švédska vláda, spočívajúca v porovnaní cien za liter vína a za liter piva, správna.
In that connection, I shall merely point out that the method proposed by the Commission, which involves comparing the prices of a glass of wine and a tankard of beer of different volumes, does not appear to be the most appropriate, particularly in view of the ways in which the two products are marketed.
V tejto súvislosti iba poznamenávam, že metóda, ktorú navrhuje Komisia, spočívajúca v porovnaní cien za pohár vína a za pohár piva s rôznym objemom, sa nezdá byť najvhodnejšia najmä s ohľadom na spôsoby uvádzania predmetných výrobkov na trh.
They are, in fact, mainly sold through Systembolaget’s sales outlets, 41in
Tieto výrobky sú totiž vo všeobecnosti predávané na predajných
COMMISSION v SWEDEN reduced, the increase in sales amounted to just 2.8 %, which is the minimum figure for the period 1997-2003, whereas in 1999 sales rose by 15.4 %, far higher than the increase in 1997, in response to the cut in tax.
KOMISIA/ŠVÉDSKO daňová reforma, ktorá približne o 40 % znížila sadzbu spotrebnej dane z piva, jednak vyplýva, že predaje tohto nápoja zaznamenali zvýšenie o 8,9 %, teda opačný vývoj v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi, keď došlo k výraznému poklesu, a jednak, že predaje vína sa znížili o 3,7 %.
The years after 1999, with the exception of 2003, reveal a more or less constant increase in sales, in the region of 10 %.
V roku 2002, keď sa sadzba spotrebnej dane z vína znížila o 18,8 %, sa predaje tohto výrobku naproti tomu zvýšili o 11 %.
In my view, that suggests that factors other than the tax rate influenced the rise in beer sales in the reference period and, consequently, the difference in the volume of wine and beer sales during that period.
Komisia okrem toho zdôrazňuje, že počas obdobia v rokoch 1997 až 2001 sa predaje vína celkovo zvýšili, ale že predaje piva sa percentuálne zvýšili oveľa viac.
So far as wine is concerned, while the Systembolaget’s statistics record a fall in sales in 1997, the year in which the reduced rate of tax was applied to beer, sales of wine in fact rose again in the following year, increasing by 2.7 %, almost the same as the rate of increase in beer sales recorded that year (2.8 %).
Komisia napokon uvádza, že zatiaľ čo v roku 1995 boli predaje vína podľa objemu v podstate rovnaké ako pri pive (približne 103 miliónov litrov pri každom nápoji), objem piva predaný v roku 2004 (približne 173 miliónov litrov) prekročil približne o 20 % predaný objem vína (približne 139 miliónov litrov).
From 1998 onwards, sales of wine have increased, although not at a constant rate.
Tento rozdiel, ktorý sa zistil po daňovej reforme z roku 1997, by sa mal podľa Komisie pripísať rozdielu medzi sadzbami, ktoré sa uplatňujú na obidva nápoje a ktorý bol zavedený touto reformou.
for 1997, the year in which the tax reform cutting the rate of duty on beer by some 40 % entered into force, the statistics show both that sales of beer rose by 8.9 %, reversing the trend of previous years, when they fell significantly, and that sales of wine fell by 3.7 %.
V roku 1998, ktorý nasledoval po znížení sadzby spotrebnej dane, sa predaje zvýšili iba o 2,8 %, čo predstavuje najmenšie zvýšenie počas obdobia rokov 1997 až 2003, zatiaľ čo v roku 1999 zaznamenali predaje zvýšenie o 15,4 %, teda oveľa väčší nárast ako v roku 1997, a to súbežne so znížením sadzby spotrebnej dane.
In 2002, the year in which the rate of duty on wine was cut by 18.8 %, sales of wine rose by 11 %.
Počas rokov nasledujúcich po roku 1999, s výnimkou roku 2003, bolo zaznamenané takmer konštantné zvyšovanie predajov, ktoré sa pohybovalo okolo 10 %.
The Commission further points out that, while in the period between 1997 and 2001 sales of wine rose overall, sales of beer clearly increased more significantly in percentage terms.
Na základe týchto údajov je podľa môjho názoru možné predpokladať, že zvýšenie predajov piva počas referenčného obdobia ovplyvnili iné faktory, než je daňový faktor, takže rozdiel medzi objemami predaja vína a piva sa objavil počas tohto obdobia.
Finally, the Commission notes that, while, in 1995, sales of wine by volume were substantially equivalent to sales of beer (approximately 103 million litres of each beverage), the volume of beer sold in 2004 (approximately 173 million litres) outstripped by some 20 % sales of wine (approximately 139 million litres).
Pokiaľ ide o víno, zo štatistík o predaji Systembolaget vyplýva, že v roku 1997, teda v roku, keď sa uplatnila znížená sadzba spotrebnej dane z piva, došlo k poklesu, ale už nasledujúci rok sa predaje opätovne zvýšili s úrovňou zvýšenia 2,7 %, ktorá je takmer rovnaká ako úroveň zvýšenia v tom istom roku pri pive (2,8 %).
According to the Commission, that disparity, which occurred after the 1997 tax reform, must be ascribed to the difference between the rates of duty on the two beverages introduced under the reform.
Od roku 1998 sa predaje vína zvyšovali, aj keď nie konštantným spôsobom.
The figures which the Commission has provided do not appear to me to be particularly meaningful, first, and above all, because they relate to sales of wine and beer generally, and do not therefore permit a separate analysis of sales trends in the competing categories.
Po prvé, údaje, ktoré predložila žalobkyňa, sa nezdajú byť osobitne významné, pretože žalobkyňa odkazuje na predaje vína a piva vo všeobecnosti, čiže na základe týchto údajov nie je možné posúdiť vývoj predajov konkurenčných kategórií výrobkov samostatne.
Secondly, while it is true that the statistics which the Commission has attached to its submission show that, from 1997 and until 2003, sales of beer continued to rise, that increase was not constant. In 1998, the year after the rate of duty was
Po druhé, hoci je pravda, že zo štatistík, na ktoré sa odvoláva Komisia, vyplýva, že od roku 1997 až do roku 2003 sa
In the light of the above considerations, I am of the view that the figures submitted by the Commission prove at most that Swedish consumers are sensitive to the variations that result from changes to the tax arrangements applicable to the beverages at issue; and, reflecting local patterns of consumption, where there is traditionally a predilection for beer, that sensitivity is more marked in the
Vzhľadom na predchádzajúce úvahy sa domnievam, že na základe údajov, ktoré predložila Komisia, je možné preukázať nanajvýš citlivosť švédskeho spotrebiteľa na kolísanie cien spôsobené zmenami daňového režimu predmetných nápojov, pričom táto citlivosť je vyššia v prípade vína, čo je v súlade s miestnymi spotrebiteľskými zvyklosťami, podľa ktorých sa tradične uprednostňuje
At this point, it is necessary to consider what constitutes the actual burden of proof which the Commission must discharge in infringement proceedings pursuant to the second paragraph of Article 90 EC.
Teraz je potrebné položiť si otázku, aké je konkrétne dôkazné bremeno, ktoré znáša Komisia v rámci konania o nesplnenie povinnosti na základe článku 90 druhého odseku ES.