natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Moreover, several countries have established bodies intended to develop arts and cultural education, within which departments from different ministries cooperate (see section 3.1 of Chapter 3).
Navyše, niekoľko štátov vytvorilo orgány na rozvoj umeleckého a kultúrneho vzdelávania, s ktorými spolupracujú odbory rôznych ministerstiev (pozri časť 3.1 kapitoly 3).
In most countries, decisions are taken at different levels.
Vo väčšine štátov sa rozhodnutia robia na rôznych úrovniach.
In Norway, all four levels (central, regional, local, school) are involved in the process of creating curricula.
V Nórsku sú všetky štyri úrovne (centrálna, regionálna, miestna, škola) zapojené do procesu tvorby kurikula.
In Bulgaria, Lithuania, Slovenia and Finland, three of the four are involved.
V Bulharsku, Litve, Slovinsku a Fínsku sú zapojené tri zo štyroch úrovní.
It should be noted that the school level participates in this process in a number of countries.
Je potrebné uviesť, že škola je v mnohých štátoch zapojená do tohto procesu.
Decisions are taken exclusively at central level in 14 countries.
Rozhodnutia sa robia výlučne iba na centrálnej úrovni v 14 štátoch.
In Latvia and Austria, although decisions are taken solely at that level, they are however made in close cooperation with the regional/local authorities and schools.
V Lotyšsku a Rakúsku, aj keď sa rozhoduje iba na tejto úrovni, sú však v užšej spolupráci s regionálnymi/miestnymi inštitúciami a školami.
In Luxembourg, only primary level curricula are determined solely at the central level.
V Luxembursku sa určuje na centrálnej úrovni iba kurikulum pre základné vzdelávanie.
Curricula implementation, a process arising from the creation of curricula, involves, for its part, the involvement of a separate group of participants, who are not considered here.
Implementácia kurikula, proces vyplývajúci z vytvoreného kurikula, zahŕňa pre svoje časti zapojenie samostatnej skupiny účastníkov, ktorí tu nie sú uvádzaní.
Figure 1.1: Levels of responsibility for the creation of the arts and cultural curriculum, ISCED 1 and 2, 2007/08
Ukazovateľ 1.1: Úrovne zodpovednosti za tvorbu kurikula pre umelecké a kultúrne vzdelávanie, ISCED 1 a 2, 2007/08
For information on ongoing and future reforms, please consult the annex.
Ďalšie informácie o prebiehajúcich a budúcich reformách pozri prosím v prílohe.
All European countries have arts and cultural education curricula setting out learning aims/outcomes to be achieved.
Všetky európske štáty majú v kurikule pre umelecké a kultúrne vzdelávanie stanovené vyučovacie ciele/výsledky, ktoré sa majú dosiahnuť.
Depending on whether those curricula are structured as an integrated whole or as a collection of separate subjects (Chapter 2), some learning aims/outcomes may be defined more specifically for the visual arts, music, drama, dance, media arts and crafts.
Záleží na tom, či sú kurikulá štruktúrované ako úplne integrované alebo ako súbor samostatných predmetov (kapitola 2), niektoré vyučovacie ciele/výsledky môžu byť definované špecifickejšie pre výtvarnú výchovu, hudobnú výchovu, drámu, tanec, umelecké médiá a remeslá.
The formulation of the learning aims/outcomes differs from one country to another: in some cases, they are expressed more globally and in others more specifically.
Formulácia vyučovacích cieľov/výsledkov sa v jednotlivých štátov odlišuje: v niektorých prípadoch sú vyjadrené globálnejšie a v iných špecifickejšie.
The aims to be achieved or the skills to be acquired may be defined for each year of study or each ISCED level.
Ciele, ktoré sa majú dosiahnuť a zručnosti, ktoré sa majú získať, môžu byť definované pre každý rok štúdia alebo pre každú úroveň ISCED.
In some countries, even though the learning aims/outcomes differ from one ISCED level to another, the types of aims referred to are overall very similar for the two ISCED levels in question.
V niektorých štátoch sa dokonca odlišujú vyučovacie ciele/výsledky podľa jednotlivých úrovní ISCED, typy cieľov sú celkovo veľmi podobné pre obidve sledované úrovne ISCED.
The analysis of the aims of the arts and cultural education curriculum is based on a previous international study concerning the curricular aims of arts and cultural education (Sharp and Le Métais 2000).
Analýza cieľov kurikula pre umelecké a kultúrne vzdelávanie vychádza z predchádzajúcej medzinárodnej štúdie o kurikulárnych cieľoch umeleckého a kultúrneho vzdelávania (Sharp a Le Métais 2000).
Nevertheless, new categories were added in this case in order to better reflect the content of
Bez ohľadu na to, v našej štúdii boli pridané nové kategórie, aby lepšie odrážali obsah
8 arts and cultural education curricula in the European countries in question (). The aims set out in
1 umeleckého a kultúrneho vzdelávania v európskych štátoch, o ktorých sa diskutuje ().
Figure 1.2 have been grouped into three tables according to the number of times that they occur in all the curricula of all the countries: the first table contains those found in the greatest number of curricula and the last table contains those found in the smallest number of curricula.
Ciele stanovené v ukazovateli 1.2 majú byť zoskupené v troch tabuľkách podľa toho koľkokrát sa vyskytujú vo všetkých kurikulách jednotlivých štátov: prvá tabuľka obsahuje tie, ktoré sú najčastejšie v kurikulu a posledná tabuľka obsahuje tie, ktoré sú najmenej uvádzané v kurikulu.
The additional categories defined by the present study are as follows: social skills, communication skills, performance/presentation, individual expression, environmental awareness and identification of artistic potential.
Ďalšie kategórie určené pre túto štúdiu sú: sociálne zručnosti, komunikačné zručnosti, predstavenie/prezentácia, individuálny prejav, environmentálna uvedomelosť a identifikácia umeleckého potenciálu.
A general category relating to ‘cultural understanding’, identified in the context of the preceding study, has been subdivided into two elements: cultural heritage and cultural diversity.
Všeobecná kategória o ‘kultúrnom chápaní’, identifikovaná v kontexte predošlej štúdie bola rozdelená do dvoch zložiek: kultúrne dedičstvo a kultúrnu odlišnosť.
Figure 1.2: Aims and objectives of arts and cultural curricula, ISCED 1 and 2, 2007/08
: Ciele kurikula pre umelecké a kultúrne vz delávanie,
Artistic skills, knowledge and understanding
Umelecké zručnosti, vedomosti a chápanie
Critical appreciation (aesthetic judgement)
Kritické posúdenie (estetický úsudok)
Cultural heritage (national identity)
Kultúrne dedičstvo (národná identita)
Individual expression/identity/development
Individuálny prejav/identita/rozvoj ť
Cultural diversity (European identity/world awareness)
Kultúrna odlišnos(európska identita/uvedomovanie sveta)
Creativity (imagination, problemsolving, risk-taking)
Kreativita ť, riešenie problému, riskovanie)
Social skills/group working/ socialisation/ cooperative working
Sociálne zručnosti/skupinová práca/ socializácia/kooperatívna práca
Enjoyment/pleasure/satisfaction/joy
Po tfie š e nie / r a do s ť / s po k o j no s ť
Variety and diversity of arts; engaging with a variety of art forms/ media
V a r i a b i l no s ť ť a odlišnosť umenia; príťažlivosrôznych umeleckých foriem/médiá
Performing/presenting (sharing pupils’ own artistic work)
Výkon/prezentácia (podiel žiakov na vlastnej umeleckej práci)
Environmental awareness/ conservation/sustainability/ecology
Environmentálna uvedomelosť/pamiatková starostlivosť/ udržateľnosť/ekológia
Art and lifelong learning/interest
Umenie a celoživotné vzdelávanie/záujem
Additional note
Doplňujúca poznámka
Spain: aptitude in performing or presenting a work at ISCED level 2 only.
Španielsko: Schopnosť vykonania alebo prezentovania práce je iba na úrovni ISCED 2.
Self-confidence or self-esteem at ISCED level 1 only.
Sebadôvera alebo sebavedomie iba na úrovni ISCED 1.
The aims are grouped according to the number of times they occur throughout the curricula of all the countries: the first table contains those found in the greatest number of curricula and the last table contains those found in the smallest number of curricula.
Ciele sú zoskupené podľa toho koľkokrát sú uvedené v kurikulách všetkých štátov: prvá tabuľka obsahuje tie, ktoré boli v najväčšom počte kurikúl a posledná tabuľka tie, ktoré boli v najmenšom počte kurikúl.
The first six learning aims/outcomes referred to in Figure 1.2 are found in almost all the arts and cultural education curricula.
Prvých šesť vyučovacích cieľov/výsledkov uvedených v ukazovateli 1.
They are quite general aims and expressly connected with arts education.
2 boli v takmer všetkých kurikulách umeleckého a kultúrneho vzdelávania.
All the curricula refer to ‘artistic skills, knowledge and understanding'.
Všetky kurikulá uvádzajú odkaz na ‘umelecké zručnosti, vedomosti a porozumenie'.
Of those six aims, ‘creativity’ is that least often referred to: five countries do not include it in their arts and cultural education curriculum.
Z týchto šiestich cieľov je ‘kreativita’ najmenej často uvádzaná: päť štátov ju nemá vo svojich kurikulách pre umelecké a kultúrne vzdelávanie.
Artistic skills, knowledge and understanding are, in general, the skills forming the foundation of ‘artistic language’ (such as the understanding of colours, lines and forms in the visual arts or, in music, listening and instrumental performance skills).
Umelecké zručnosti, vedomosti a porozumenie sú všeobecne zručnosti, ktoré formujú základ ‘umeleckého jazyka’ (pochopenie farieb, línií a foriem vo výtvarnej výchove, v hudobnej výchove počúvanie a inštrumentálne zručnosti).
The development of artistic skills tends to include learning the different artistic styles and genres.
Rozvíjanie umeleckých zručností má tendenciu zahrňovať učenie rôznych umeleckých štýlov a žánrov.
In that regard, some countries refer to a repertoire of specific works, in particular for music and drama.
V tomto smere niektoré štáty uvádzajú repertoár špecifických prác, zvlášť pre hudobnú výchovu a drámu.
Artistic understanding tends to focus on artistic concepts, such as understanding the characteristics of different means of artistic expression or the relationship between the artist, his or her cultural and physical environment and his or her works.
Umelecké chápanie má tendenciu zamerať sa na umelecké pojmy ako sú pochopenie charakteristiky rôznych prostriedkov umeleckého vyjadrovania alebo vzťah medzi umelcom a jeho/jej kultúrnym a fyzickým prostredím a jeho/jej práce.
Critical appreciation (aesthetic judgment) is among the six aims most often referred to.
Kritické posúdenie (estetický úsudok) sa spomedzi šiestich cieľov najviac uvádza.
It is concerned, in particular, with raising pupils’ awareness of the essential features of a work or of a performance and with developing their capacity for critical judgment in evaluating their own work or that of others.
Je to spojené zvlášť s narastajúcim žiackym uvedomovaním si hlavných čŕt práce alebo výkonu a s rozvíjaním svojej kapacity na kritické posudzovanie pri hodnotení vlastnej práce alebo práce iných.
A third aim common to almost all the countries is an understanding of cultural heritage.
Tretí cieľ, ktorý je bežný pre takmer všetky štáty, je pochopenie kultúrneho dedičstva.
In some cases, that aim is connected with the creation of cultural identity: the learning of cultural forms seeks to develop in a pupil self-understanding as a country’s citizen or a member of a group.
V niektorých prípadoch, kde je cieľ spojený s tvorbou kultúrnej identity: sa vyučovanie kultúrnych foriem snaží rozvíjať žiacke sebapoznávanie ako občana štátu alebo príslušníka skupiny.
The understanding of cultural heritage is promoted through contact with works of art, as well as through learning the characteristics of works of art produced in different historical periods and of certain artists’ works (sometimes from a predetermined repertoire or from artistic ‘canons’).
Pochopenie kultúrneho dedičstva je podporované prostredníctvom kontaktu s umeleckou prácou ako aj prostredníctvom oboznamovania sa s charakteristikou umeleckých prác v rôznych historických obdobiach a určitých umeleckých prác’ (niekedy z vopred určeného repertoáru alebo z umeleckých ‘zásad’).
The understanding of cultural diversity is another aim common to most of the arts and cultural curricula.
Chápanie kultúrnej odlišnosti je ďalším cieľom, ktorý je bežný pre väčšinu kurikúl umeleckého a kultúrneho vzdelávania.
The promotion of cultural diversity through the arts also seeks to raise awareness of cultural heritage and modern genres specific to different countries and cultural groups (sometimes with specific reference to European cultures).
Podpora kultúrnej odlišnosti prostredníctvom umenia sa snaží o zvýšenie uvedomovania si kultúrneho dedičstva a moderných žánrov špecifických pre rôzne štáty a kultúrne skupiny (niekedy so špecifickým odkazom na európske kultúry).
The development of individual expression and the development of creativity are two other very widespread aims, although the latter is referred to in slightly fewer countries.
Rozvíjanie individuálneho prejavu a rozvoj kreativity sú dva ďalšie, širokorozsiahle ciele, hoci rozvoj kreativity sa týka menšieho počtu štátov.
The development of children’s individual expression by means of the arts is closely linked to their emotional well-being.
Rozvíjanie individuálneho prejavu detí prostredníctvom umenia je úzko spojené s ich emóciami.
That type of aim is connected with all art forms but in particular with the visual arts.
Tento typ cieľa je prepojený so všetkými umeleckými formami, zvlášť s výtvarným umením.
The development of creativity may be defined as the development of an individual’s capacity to participate in an imaginative activity, the product of which will be marked by originality and value (Robinson Report 1999).
Rozvíjanie kreativity môže byť definované ako rozvíjanie kapacity jednotlivca zúčastňovať sa v imaginárnej činnosti produktu, ktorá sa á vyznačuje originalitou a hodnotou (Robinson Report 1999).
Although its links with the development of individual expression are evident, the development of creativity is sufficiently distinct to be regarded as a separate type of artistic aim.
Hoci tieto spojenia s rozvíjaním individuálneho prejavu sú evidentné, rozvoj kreativity je pomerne odlišný, aby sa považoval za samostatný typ umeleckého cieľa.
The remaining learning aims/outcomes may be grouped into two large categories: general aims (thus not necessarily arts-specific) of the arts and cultural curriculum, on the one hand, and specific aims explicitly connected with arts education, on the other.
Zostávajúce vyučovacie ciele/výsledky môžu byť zoskupené do dvoch veľkých kategórií: všeobecné ciele (tie, ktoré nie sú nevyhnutne umelecky špecifické) kurikula pre umelecké a kultúrne vzdelávanie na jednej strane a špecifické ciele explicitne spojené s umeleckým vzdelávaním na druhej strane.
The general aim most often referred to is ‘the development of social skills’: it is actually identified by 26 curricula.
Všeobecný cieľ, ktorý sa najčastejšie týka ‘rozvíjania sociálnych zručností’ je aktuálne identifikovaný v 26 kurikulách.
Generally, that aim is more specifically linked to the performing arts, in particular drama.
Všeobecne je tento cieľ špecifickejšie spojený s aplikovaným umením, predovšetkým s drámou.
Chapter 1: Arts and Cultural Curricula: Responsibilityfor Objectives and Development
Kapitola1:Kurikulá pre umelecké akultúrnevzdelávanie:zodpovednos ťzaciele arozvoj
The development of ‘pleasure/satisfaction’ and ‘communication skills’ are aims contained in almost the same number of curricula (23 and 24, respectively).
Rozvíjanie ‘potešenia/spokojnosti’ a ‘komunikačných zručností’ sú ciele nachádzajúce sa v takmer rovnakom počte kurikúl (23, respektíve 24).
The first is common to all art forms, whereas the development of the second through the arts is particularly associated with the performing arts (music, drama and dance) and with the media arts.
Prvé je všeobecné pre všetky formy umenia, zatiaľ čo rozvíjanie komunikačných zručností umením je predovšetkým spojené s predvádzacím umením (hudba, dráma a tanec) a s mediálnym umením.
‘Raising pupils’ awareness of their environment’ is an aim found in 20 arts curricula.
Zvyšovanie žiackeho uvedomovania si svojho životného prostredia je cieľ, ktorý bol v 20 kurikulách.
Achieving that aim entails an appreciation of the physical environment, an understanding of the origins of materials used in art and responsibility for ecological conservation.
Dosahovanie tohto cieľa prináša so sebou oceňovanie fyzického prostredia, pochopenie pôvodu materiálov používaných v umení a zodpovednosť za ekologické zachovanie prostredia.
Among the learning aims/outcomes expressly connected with the arts which are quite specific, exposure to various experiences and to various means of artistic expression and skill in performing or presenting a work are the aims most often referred to in curricula (22) and are common to all art forms.
Medzi vyučovacími cieľmi/výsledkami jednoznačne spojenými s umením, ktoré sú dosť špecifické, publicita rôznych zážitkov a rôznych prostriedkov umeleckého vyjadrovania a zručnosti v predvádzaní alebo prezentovaní svojej práce sú ciele, ktoré sú najčastejšie v kurikulách (22) a sú bežné pre všetky umelecké formy.
In that same category, the two aims which are the least often referred to are ‘developing a lifelong interest in the arts’, in other words, encouraging pupils to participate in extracurricular artistic activities and retain that interest throughout their lives (15 refer to it), and especially ‘identifying artistic potential/talents’, defined by only 6 curricula.
V rovnakej kategórii dva ciele, ktoré sú najmenej uvádzané, sú ‘rozvíjanie celoživotného záujmu o umenie’, inými slovami povzbudzovanie žiakov zúčastňovať sa mimokurikulárnych umeleckých aktivít a trvalý záujem počas života (uvádza 15), a špeciálne ‘identifikovanie umeleckého potenciálu/talentov’, určuje iba 6 kurikúl.
Besides the learning aims that are identified as parts of the arts and cultural curriculum, there are also learning objectives in the overall curriculum that can be linked to arts and cultural education.
Okrem vyučovacích cieľov, ktoré sú identifikované ako súčasť kurikula pre umelecké a kultúrne vzdelávanie sú tiež vyučovacie ciele v celkovom kurikulu, ktoré môžu byť spojené s umeleckým a kultúrnym vzdelávaním.
On the one hand, several curricula refer to the specific aim of encouraging crosscurricular links between arts subjects and other subjects.
Na jednej strane niekoľko kurikúl odkazuje na špecifický cieľ podporovania medzikurikulárnych prepojení medzi umeleckými a ostatnými predmetmi.
Those crosscurricular links are examined in further detail in Chapter 2 (section 2.4).
Tieto medzikurikulárne vzťahy sú podrobne skúmané v kapitole 2 (časť 2.4).
On the other hand, though not necessarily mentioning crosscurricular links, in a number of countries there are elements of the overall curriculum which are related to creativity as well as arts and cultural education. These are also indicators for the crosscurricular potential of arts and cultural education.
Na druhej strane, hoci nie nevyhnutne spomínané medzikurikulárne prepojenia, v mnohých štátoch sú zložky celkového kurikula, ktoré sa týkajú kreativity ako aj umeleckého a kultúrneho vzdelávania tiež indikátormi pre medzikurikulárny potenciál.
Such elements of the overall curriculum include references to creativity, cultural heritage, cultural diversity, the development of individual expression and identity, variety of artistic experiences and means of expression, social skills, group working and the interest in participating in cultural activities.
Tieto zložky celkového kurikula zahrňujú odkazy na kreativitu, kultúrne dedičstvo, kultúrnu odlišnosť, rozvíjanie individuálneho prejavu a identity, množstvo umeleckých zážitkov a prostriedkov vyjadrovania, sociálne zručnosti, skupinovú prácu a záujem zúčastňovať sa kultúrnych aktivít.
In France, according to the Loi d’orientation et de programme pour l’avenir de l’école (Guidance and Planning Law on the Future of Schooling) (April 2005), compulsory education must ‘guarantee to each pupil the means necessary to acquire a common foundation comprising a set of knowledge and skills’.
Vo Francúzsku podľa zákona Loi d’orientation et de programme pour l’avenir de l’école (zákon o poradenstve a plánovaní budúceho vzdelávania, apríl 2005), musí povinné vzdelávanie ‘garantovať každému žiakovi prostriedky potrebné na získanie všeobecného základu pozostávajúceho zo súboru vedomostí a zručností’.
That foundation is made up of seven components, the last two being connected to artistic disciplines in ensuring their acquisition: social and civic skills, and independence and initiative.
Tento základ tvorí sedem komponentov, posledné dva sú spojené s umeleckými disciplínami pri zabezpečovaní ich získania: sociálne a občianske zručnosti a nezávislosť a iniciatíva.
In Spain, Slovenia, the United Kingdom (England) and Norway, the curricula establish a link between, on the one hand, the development of pupils’ creativity and innovation and, on the other hand, the importance of encouraging ‘entrepreneurial spirit’.
V Španielsku, Slovinsku, Spojenom kráľovstve (Anglicko) a Nórsku kurikulá vytvorili spojenie medzi rozvíjaním detskej kreativity a inovácie na jednej strane a na druhej strane dôležitosťou podporovania ‘podnikateľského ducha’.
In the United Kingdom (Scotland), that encouragement is given through the aim of promoting group working and cooperation by means of the arts.
V Spojenom kráľovstve (Škótsko) sa tento podnet dáva prostredníctvom cieľa − podporovanie skupinovej práce a spolupráce prostredníctvom umenia.
More generally, encouraging creativity among young people is one of the national priorities in the field of education in Scotland.
Všeobecnejšie podporovanie kreativity medzi mládežou je jednou z národných priorít v oblasti vzdelávania v Škótsku.
The discussion document Creativity in Education (Creativity in Education Advisory Group 2001) has become a seminal discussion document on that issue.
Pripomienkovaný dokument Creativity in Education (Kreativita vo vzdelávaní, poradná skupina 2001) je práve o tomto.
One of the key points raised is that creativity should be regarded as an aspect of a child’s education and
Úvaha o kreativite v škótskych školách bola spracovaná v správe Creativity Counts report (Učenie a vyučovanie, Škótsko 2004).
In seven countries, the general aims of the curricula place particular emphasis on the development of pupils’ individual ‘capabilities’, ‘skills’, ‘interests’ and ‘aptitudes’.
V siedmich štátoch dáva všeobecný cieľ kurikula primeraný dôraz na rozvíjanie žiackych’ individuálnych ‘zdatností’, ‘zručností’, ‘záujmov’ a ‘schopností’.
In Germany, Cyprus, Austria and Slovakia, those aims are expressed in general terms, whereas in Poland and Portugal they are referred to in connection with cultural factors linked to creativity.
V Nemecku, na Cypre, v Rakúsku a na Slovensku sú tieto ciele vyjadrené vo všeobecných pojmoch, zatiaľ čo v Poľsku a Portugalsku sú v spojení s kultúrnymi faktormi spojenými s kreativitou.
In the Netherlands, those aims are referred to in both general and specific terms.
V Holandsku sú tieto ciele uvedené aj vo všeobecných, aj v špecifických požiadavkách.
CHAPTER 2: THE ORGANISATION OF THE ARTS CURRICULUM
KAPITOLA 2: ORGANIZÁCIA KURIKULA UMELECKÝCH PREDMETOV
The place of arts subjects within national curricula mirrors the priority that is given to arts education at primary and lower secondary level.
Zaradenie umeleckých predmetov do národného kurikula odzrkadľuje priority, ktoré sa dávajú umeleckému vzdelávaniu na úrovni základného nižšieho stredného vzdelávania.
As the Introduction described, many claim that arts education can potentially contribute to a creative learning environment in schools, especially if arts subjects are 'mainstreamed' throughout the curriculum and if a sufficient number of hours are devoted to arts education (KEA European Affairs 2009).
Ako je spomínané v úvode, mnohí požadujú, aby umelecké vzdelávanie mohlo potencionálne prispievať ku kreatívnemu vyučovaciemu prostrediu v školách, zvlášť, ak sú umelecké predmety 'v hlavnom prúde' celkového kurikula a ak sa potrebný počet hodín venuje umeleckému vzdelávaniu (KEA European Affairs 2009).