natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Urban Audit demonstrated that rates of crime and fear of crime is higher in cities than elsewhere.
Mestský audit ukázal, že kriminalita a strach z kriminality sú v mestách vyššie ako v iných lokalitách.
The Audit’s survey of public perceptions also underlined that improved safety was a key determinant of the attractiveness of a city for investors and residents.
Audit zároveň ukázal, že podľa názoru verejnosti je bezpečnosť rozhodujúcim prvkom príťažlivosti miest pre investorov i obyvateľov.
In this field the Commission argues that cities need to: adopt a ‘joined up’, proactive approach to crime reduction, including planning designing and maintaining public places to eliminate crime; focus on youth who are at risk and especially catch potential criminals at the beginning of their careers; create and professionalise local safety related jobs, involving local residents.
Komisia zdôrazňuje, že v tejto oblasti musia mestá prijať spoločný proaktívny prístup k znižovaniu kriminality, vrátane plánovania, vytvárania a podpory verejných lokalít na tieto účely, zameranie na rizikovú mládež, a najmä v zárodku identifikovať a zachytiť mladých potenciálnych páchateľov kriminálnych činov, vytvárať a profesionalizovať pracovné príležitosti v oblasti miestnej bezpečnosti, a to aj pre miestnych obyvateľov.
This could include the creation of local mediators, community safety officers, street wardens and neighbourhood watch schemes.
Do tejto oblasti patrí vytváranie miestnych sprostredkovateľov, mestských strážnikov, pouličných a susedských hliadok.
Cities create huge economic opportunities but also huge social challenges.
Mestá poskytujú veľké ekonomické príležitosti, ale prinášajú aj značné sociálne problémy.
They have more people than average with high skills and qualifications but also more with less of both.
Žije v nich nadpriemerný počet vysoko vzdelaných a kvalifikovaných ľudí, ale aj viac ľudí s nižším vzdelaním alebo bez kvalifikácie.
Cities are affected by structural forces and macro economic policies over which they do not have great control.
Mestá sú závislé od štrukturálnych síl a makroekonomickej politiky, ale nemôžu ich nijako výrazne ovplyvňovať.
But they must still exploit what advantages they have.
Musia však využívať všetky dostupné možnosti.
All partners at all levels of government must collaborate in anticipating and responding to economic change.
Všetci partneri na všetkých úrovniach riadenia musia spolupracovať pri príprave a reakciách na ekonomické zmeny.
Cities should build partnerships between key economic and social actors.
Mestá musia budovať partnerské vzťahy medzi kľúčovými ekonomickými a spoločenskými činiteľmi.
And they must do all they can to boost the employability of their most vulnerable groups.
Takisto musia robiť všetko pre to, aby podporili zamestnanosť najzraniteľnejších skupín obyvateľstva.
Improving employability by education and training
Zvyšovanie zamestnateľnosti výchovou a vzdelávaním
In Guimarães (Portugal), a town centre renovated with URBAN support to promote tourism, culture and SMEs.
V portugalskom Guimarãese sa uskutočnila rekonštrukcia centra mesta. Cieľom je stimulovať rozvoj turistiky, kultúry a malých a stredných podnikov.
The challenge here for cities is to: support the development of life long learning systems; provide high quality training and increased investment in the learning infrastructure; support disadvantaged groups in the labour market; attract skilled workers and those in support services; develop training and integration programmes to get excluded people into employment and entrepreneurship.
V tejto súvislosti mestá musia podporovať rozvoj sústavy celoživotného vzdelávania, zabezpečovať vysokú kvalitu vzdelávania a zvýšené investície do vzdelávacej infraštruktúry, podporovať znevýhodnené skupiny pri vstupe na pracovný trh, pritiahnuť kvalifikovaných robotníkov a pracovníkov v podporných službách, rozvíjať vzdelávacie a integračné programy a zapojiť tak sociálne vylúčených ľudí do práce a podnikania.
How will we create successful cities?
Ako vytvoríme úspešné mestá?
Reducing disparities within cities
Odstraňovanie nerovností v mestách
It is obviously not enough to will the ends of successful cities.
Prirodzene úspešné mestá nestačí len chcieť, ale treba aj nájsť spôsob ako ich vybudovať.
What does the Commission advocate?
Čo teda v tejto súvislosti podporuje Komisia?
Despite their huge economic potential most European cities have areas and communities which are excluded from the economic mainstream.
Napriek veľkému ekonomickému potenciálu sa vo väčšine európskych miest nachádzajú oblasti a komunity, ktoré sú vylúčené z hlavného ekonomického prúdu.
This especially affects ethnic minority community, women and young people as the recent Urban Audit demonstrated.
Ako ukazuje posledný mestský audit, týka sa to hlavne menšinových etnických komunít, žien a mladých ľudí.
To tackle these challenges cities need to both promote social inclusion and equal opportunities and to increase the security of citizens.
Mestá by preto mali podporovať spoločenské začlenenie a poskytovať rovnaké príležitosti pre všetkých občanov, ako aj zlepšiť ich bezpečnosť.
Promoting social inclusion and equal opportunities
Podpora sociálneho začlenenia a rovnakých príležitostí
The paper has much to say about methods of financing urban development.
Dokument sa podrobne venuje metódam financovania rozvoja miest.
EU funds have already supported much hard and soft infrastructure through investment in transport, waste management, education, training, information technology and communication networks.
Fondy EÚ už podporujú infraštruktúry rôznych typov prostredníctvom investícií do dopravy, likvidácie odpadov, vzdelávania, informačných technológií a komunikačných sietí.
The European Investment Bank in 2004 made substantial loans of 3.2 billion euro for urban renewal including social housing and 2.3 billion euro for urban transport projects.
Európska investičná banka poskytla v roku 2004 úver 3,2 miliárd eur na obnovu miest vrátane výstavby sociálneho bývania, a úvery vo výške 2,3 miliárd eur na mestské dopravné systémy.
However, the absence of risk capital is a key constraint on business growth and innovation. So the Commission and the EIB are introducing a new instrument 200713 -JERE-MIE - which will permit financial intermediaries experienced in business development and micro credit to lend the capital to businesses.
V tejto oblasti Komisia zdôrazňuje, že mestá a ich partneri musia riešiť otázky, ako sú podpora integrácie skupín imigrantov pomocou jazykového a všeobecného vzdelávania, podpora spolupráce medzi mestskými úradmi, školami a miestnymi spoločenstvami poskytovaním vzdelávania mladým ľuďom, zdokonaľovanie sociálnych služieb s cieľom vyriešiť problémy detskej chudoby a zabrániť javu „detí z ulice“, zdokonaľovanie vedomostí a kvalifikácia žien a podpora žien na pracovnom trhu a v podnikaní, ako aj sprístupnenie predškolských
Here the Commission argues that the challenge for cities and partners is to: encourage the integration of immigrant groups with language and more general training; encourage cooperation between city authorities, schools and the local community in providing training for young people; improve social services to meet the challenge of child poverty and prevent the emergence of street children; improve women’s skills and qualifications, encouraging them into the labour market and into entrepreneurship; provide childcare facilities for women returning to the labour market.
Absencia rizikového kapitálu však najviac brzdí rast podnikania a inovácie. Komisia a EIB preto uviedli nový nástroj s názvom JEREMIE na roky 2007 – 2013, ktorý umožní fi -nančným sprostredkovateľom so skúsenosťami v rozvoji podnikania a mikroúverov požičiavať kapitál podnikateľským subjektom.
Cities must encourage capacity building amongst such groups especially drawing upon egovernment. And cities must try to bridge the cultural gap that often exists and prevents collaboration between politicians and bureaucracies and citizen groups
Partnerstvo verejného a súkromného sektora snažiť preklenúť kultúrnu priepasť, ktorá často prekáža spolupráci medzi politikmi, úradmi a občianskymi skupinami.
The scope for public private partnerships to finance major projects in urban renewal is very wide.
Verejný a súkromný sektor má rozsiahle možnosti v oblasti financovania veľkých projektov na obnovu miest.
Despite some challenges involved in such partnerships, the paper argues that cities should explore them because: private finance is necessary to complement public resources and the private sector brings skills as well as resources, although to be effective they must be part of a wider local authority vision for the area.
Podľa dokumentu by mestá mali takéto partnerstvá využívať, pretože verejné zdroje musia doplniť aj súkromné financie a súkromný sektor poskytuje skúsenosti i zdroje. Efektívnosť súkromných zdrojov však závisí od toho, či sa stanú súčasťou rozsiahlejších plánov miestnej správy v danej oblasti.
Improving the governance of cities
Zvyšovanie kvality riadenia miest
There is much good practice to build on in European cities.
Európske mestá majú mnoho dobrých skúseností, na ktorých môžu budovať.
It is crucial that cities do not waste scarce resource reinventing wheels.
Je mimoriadne dôležité, aby sa vzácne zdroje nepremrhali na znovuobjavenie už objaveného.
Cities must maximise their use of the experience built up in the URBACT programme and other European and national networks.
Mestá musia maximálne využiť svoje skúsenosti získané z programu URBACT a iných európskych a národných systémov.
It is also helpful that the Commission plans expand the exchange of experience beyond the cities in the URBAN programme alone to cities all across Europe.
Komisia v tejto súvislosti plánuje rozšíriť výmenu skúseností z miest programu URBAN na mestá v celej Európe.
Perhaps the most important principles contained in the Commission’s paper concern the governance of urban areas - in particular encouraging city-regional collaboration, an integrated approach to urban development, engaging citizens and learning from experience.
Zrejme najdôležitejšie princípy uvedené v Dokumente Komisie sa týkajú riadenia mestských oblastí, najmä podpory spolupráce na úrovni mesto – región, integrovaného prístupu k rozvoju miest, angažovanosti občanov a poučenia zo skúseností.
Promoting city regional collaboration
Podpora spolupráce na úrovni mesto – región
Many different governments operate in urban areas. They have different and legitimate purposes – transportation, economic development, environmental services, marketing, education and training, social services healthcare.
V mestských oblastiach pôsobia mnohé správne orgány so zameraním na rôzne účely: dopravu, ekonomický rozvoj, ekologické služby, marketing, výchovu a vzdelávanie, sociálne služby a zdravotníctvo.
It is critical they collaborate effectively to maximise the development of the wider urban region rather than to compete or conflict.
Je veľmi dôležité, aby navzájom efektívne spolupracovali a tak maximalizovali rozvojový efekt v širšom mestskom regióne.
The paper stresses that in a global economy, European cities need critical mass and must collaborate as much as possible.
V Dokumente sa zdôrazňuje, že európske mestá potrebujú dosiahnuť kritické množstvo v globálnej ekonomike a musia čo najintenzívnejšie spolupracovať.
The urban/suburban/rural interface must be better managed so that users pay for the services provided wherever they live and rural and suburban users do not exploit urban providers.
Treba lepšie spravovať styčné plochy medzi mestom, predmestím a vidiekom, aby užívatelia platili za poskytované služby tam, kde žijú a aby vidiecki a predmestskí užívatelia nadmerne nevyužívali služby mestských poskytovateľov.
The skill levels of urban professionals need to be improved.
Treba zvýšiť kvalifikačnú úroveň mestských profesionálov.
Most importantly, the Commission argues that Member states and regions must delegate greater control over Structural Funds to cities for urban issues and involve cities in designing, implementing and evaluating programmes.
Univerzita v Cadixe (Španielsko), oddelenie morských vied: rozsiahle možnosti výskumu.
University of Cadiz (Spain), Department of Marine Sciences: a campus open to the vast horizons of research.
Komisia predovšetkým zdôrazňuje, že členské štáty a regióny musia delegovať na mestá viac právomocí v rozhodovaní o mestských záležitostiach v štrukturálnych fondoch a tiež ich zapojiť do programov plánovania, realizácie a vyhodnocovania.
Adopting an integrated approach to sustainable urban development
Využívanie integrovaného prístupu k trvalému rozvoju miest
What should happen next?
Ako ďalej?
The paper underlines that urban development is a longterm complex process, which needs the integration of different policy sectors as well as the continuous involvement of a wide range of partners from the public, private and community sectors.
Dokument zdôrazňuje, že rozvoj miest je dlhotrvajúci zložitý proces, ktorý vyžaduje integráciu rozličných politických sektorov a trvalé zapojenie mnohých partnerov vo verejnom, súkromnom a občianskom sektore.
This was, for example, one of the key lessons about success, which came out of the URBAN initiative during the past decade.
Vyššie uvedené sa stalo jednou z kľúčových skúseností pri riešení otázky úspešnosti iniciatívy URBAN v uplynulom desaťročí.
Cites must ensure that they have a consistent longterm plan for their area, which integrates economic, social and environmental policy goals.
Mestá musia pre svoju oblasť zabezpečiť pevný dlhodobý plán, ktorý bude obsahovať postupy na dosiahnutie ekonomických, sociálnych a ekologických cieľov.
They must be effectively monitored, and all the key partners must be fully engaged in the planning, delivery and evaluation of urban programmes.
Plán treba dôsledne sledovať a všetci kľúčoví partneri sa musia plne zapojiť do plánovania, realizácie a vyhodnocovania mestských programov.
If partnerships in general are encouraged, it is critical that cities engage local community groups and other NGOs in promoting environmentally and socially sustainable
Podmienkou všeobecného partnerstva je, aby sa do podpory ekologicky a sociálne udržateľného rastu a zamestnanosti v mestách zapojili aj mestské občianske skupiny a iné mimovládne organizácie.
We are at a critical time in the debate about the future of European cities.
Nachádzame sa v rozhodujúcom čase diskusie o budúcnosti európskych miest.
They have rapidly risen up national and European policy agendas in recent years.
V posledných rokoch sa veľmi rýchlo dostali na popredné miesto národných a európskych politických programov.
Their potential contribution to increased economic competitiveness and social cohesion has been clearly recognised by many national governments, the European Parliament and urban and regional interest groups across Europe.
Ich potenciálny prínos pre zvyšovanie ekonomickej konkurencieschopnosti a sociálnu súdržnosť uznávajú mnohé národné vlády, Európsky parlament i európske mestské a regionálne záujmové skupiny v celej Európe.
The Commission’s paper makes a critical contribution to this debate. It has identified some key policy ambitions, some key operating principles and a set of specific action that should shape the future of cohesion policy in Europe.
K tejto diskusii výrazne prispel Dokument Európskej komisie, ktorý určuje niekoľko kľúčových politických postupov, najdôležitejšie pracovné princípy, ako aj celý súbor presných postupov, ktoré určia podobu budúcej európskej politiky súdržnosti.
They are flexible enough to allow national, regional and local diversity.
Sú dostatočne flexibilné na to, aby neprekážali národným, regionálnym a lokálnym odlišnostiam.
But they are specific enough to guide the choice of strategies and mechanisms in future.
Sú však aj dostatočne špecifické na to, aby v budúcnosti usmerňovali voľbu stratégie a mechanizmov.
They are already better known and practiced in some countries and cities than in others.
V niektorých krajinách a mestách sú už známejšie a aj sa využívajú.
It is crucial that they are explored - and I believe endorsed - by all partners in all member states.
Hlavnou podmienkou je, aby ich preskúmali a podporili všetci partneri vo všetkých členských štátoch.
Once that happens we can move from discussion to action in our cities. That is the important bit.
Keď sa tak stane, budeme môcť v našich mestách prejsť od diskusie k činom.
‘Urban issues: They affect us all, but who is in the driving seat?’
„Mestská problematika: týka sa nás všetkých, ale kto ju riadi?“
Jean-Marie Beaupuy, Member of the European Parliament, Member of the Committee on Regional Development (REGI), Chairperson of the Urban-Housing Intergroup at the European Parliament
Jean-Marie Beaupuy, poslanec Európskeho parlamentu, člen Výboru regionálneho rozvoja (REGI), predseda podskupiny Európskeho parlamentu pre mestské bývanie
80% of our populations live in or on the outskirts of towns and cities.
80 % našej populácie žije v mestách a na mestských predmestiach.
This human concentration naturally results in a crystallisation of every need (transport, housing, leisure, culture, etc.) and of every dif- f i ficulty (security, unemployment, pollution, etc.)
Prirodzeným dôsledkom koncentrácie ľudí je kryštalizácia potrieb (v oblasti dopravy, bývania, využitia voľného času, kultúry atď.) a ťažkostí (bezpečnosť, nezamestnanosť, znečisťovanie...).
A number of decision-makers and actors bear responsibility for managing these many and diverse issues.
Do spravovania týchto otázok sa zapojilo mnoho rozhodujúcich orgánov a ďalších činiteľov.
However it is the individual citizen who throughout the day encounters all the difficulties of moving around in his or her neighbourhood, travelling to and from work, and coping with pollution and insecurity.
Je to však práve samotný občan, kto sa po celý deň stretáva so všetkými ťažkosťami keď sa pohybuje vo svojom okolí, cestuje do a z práce a vyrovnáva sa so znečisťovaním prostredia a s nebezpečenstvami.
In day-to-day life these are interconnected and overlapping problems.
Tieto problémy sa prelínajú a prekrývajú v každodennom živote.
Any attempt to solve them individually and without cooperation is doomed to failure.
Každá snaha riešiť ich individuálne bez akejkoľvek spolupráce je odsúdená na neúspech.
This is why I suggest that urban issues would benefit from an integrated approach.
Preto sa domnievam, že pre mestské problémy môže byť výhodný len integrovaný prístup.
Above and beyond the directives and the subsidies, it is therefore necessary for these ‘decision-makers’ to work together.
Okrem smerníc a finančných príspevkov je pre rozhodujúce subjekty nevyhnutná intenzívna spolupráca.
In order to bring this coordination to different issues, I and my fellow Members of the European Parliament call for:
S cieľom využiť túto koordináciu pri riešení rôznych problémov spoločne s ďalšími členmi Európskeho parlamentu vyzývame na:
> We aim to ensure that an optimal treatment of the urban dimension is provided in the framework of the future Community Strategic Guidelines for Cohesion Policy, 2007-13. > the sharing and promoting of ‘good practices’ > the systematic appointment of project leaders /coordinators. We also believe that the municipal authority is often if not always best placed to take on this role. The Urban-Housing Intergroup
> spoločné využívanie a propagáciu „správnych postupov“, > systematické poverovanie vhodných osôb (koordinátorov) vedením projektov. > Naším cieľom je zabezpečiť optimálne riešenie mestského rozmeru v rámci budúcej Strategickej smernice Spoločenstva pre Politiku súdržnosti na roky 2007 – 2013. Zároveň sme presvedčení, že mestský orgán samosprávy má často, ak nie vždy, najvhodnejšiu pozíciu na prevzatie tejto funkcie.
In this way we will be able to achieve the Lisbon and Gothenburg objectives by creating sustainable communities.
Vďaka tomu budeme môcť dosiahnuť známe lisabonské a gothenburské ciele a vytvoriť trvalo udržateľné spoločenstvá.
The European Parliament, promoting the ‘urban’ dimension in the European institutions
Európsky parlament podporuje „mestský rozmer“ v európskych inštitúciách
The Urban-Housing Intergroup consists of 68 MEPs of all political persuasions, has 73 partner organisations and is assisted by urban policy professionals.
Podskupinu pre mesto a bývanie tvorí 68 poslancov rôzneho politického presvedčenia.
It has initiated many amendments to the future Structural Funds regulations for the 200713 period.
Podskupina má 73 partnerských organizácií a v jej činnosti jej pomáhajú odborníci na mestskú politiku.
It is active as an association and lobby.
Poskupina pôsobí aj ako združenie a nátlaková skupina.
It has two main aims:
Sleduje predovšetkým dva ciele:
> To encourage and assist European and national officials in implementing more effective action favouring cities. > To legislate better in the interests of the cities. Many of us in the European Parliament have assumed responsibilities in our municipalities or our regions, an experience that has given us a practical knowledge of the realities.
> Podnecovať a podporovať zodpovedné osoby na európskej a vnútroštátnej úrovni pri realizácii účinnejších postupov v prospech miest. Mnohí z nás v Európskom parlamente prevzali zodpovednosť aj za naše mestá alebo regióny, vďaka čomu sme získali praktické vedomosti o skutočnosti.
It was therefore only natural that, as Members of the European Parliament:
Preto je celkom prirodzené, že ako členovia Európskeho parlamentu sme:
Since it was founded in 2004, this group has been very active in bringing urban issues to the attention of the partners concerned, namely elected representatives, decision-makers, associations and citizens.
> Vydávať lepšie zákony v záujme miest. > na úrovni miest rozšírili nariadenia o budúcich štrukturálnych fondoch (2007 – 2013) počas hlasovania pri prvom čítaní (júl 2005) hlavne o tieto body: Už od svojho založenia v roku 2004 táto skupina veľmi aktívne upozorňuje zainteresovaných partnerov na mestské problémy, najmä volených zástupcov, rozhodujúcich činiteľov, združenia a občanov.
Perspectives on urban development
Perspektívy mestského rozvoja
By improving access to Riga’s airport (Latvia), this PHARE project has enabled urban development to take flight. flight.
Projekt zlepšenia prístupu na letisko v Rige (Lotyšsko) sa uskutočnil v rámci PHARE a prispel k rozvoju mesta.
The new programming period (2007-2013) will include a strong urban element.
Nové plánovacie obdobie (2007 – 2013) bude obsahovať výrazný mestský rozmer.
However, in addition it is clear that Cohesion Policy must further already impressive efforts in terms of (1) promoting the Lisbon agenda of growth and jobs and (2) forging strong partnerships with local actors.
Okrem toho však v politike súdržnosti treba i naďalej podporovať doterajšie úsilie s ohľadom na 1) Lisabonský program rastu a zamestnanosti a 2) tvorbu silných partnerstiev s miestnymi činiteľmi.
Urban development has been one of the issues at the heart of European Cohesion Policy for some time now.
Mestský rozvoj je už dlhšie jednou z kľúčových úloh Európskej politiky súdržnosti.
Within the current programming period (2000-2006), the URBAN Community Initiative is a specific instrument for developing entrepreneurship, employment, social inclusion and the quality of the physical and natural environment in urban areas.
V súčasnom období plánovania (2000 – 2006) je iniciatíva Spoločenstva URBAN jedným zo špecifických prostriedkov pre rozvoj podnikateľstva, zamestnanosť, sociálne začlenenie a pre zabezpečenie kvality fyzického a prírodného životného prostredia v mestských oblastiach.
To rise to these challenges, the Commission proposals include:
• plné začlenenie mestských programov do „hlavného prúdu“ s možnosťou previesť kompetencie na miestnych činiteľov;
Moreover, towns and cities have long been essential motors for growth and jobs in most of the Structural Funds programmes.
Vo väčšine programov štrukturálnych fondov sú mestá a aglomerácie už dlho hybnou silou rastu a zamestnanosti.