natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As funding forprevention is limited, and in some countries has declined(for example in France the drug prevention budget(Statesubventions) fell from EUR 15 million in 2001 to EUR 11 million in 2002), it becomes ever more importantthat drug prevention is of high quality and supported by afirm evidence base. Ideally, prevention policies planned andimplemented from a public health perspective with the aimof delivering a basic and cost-effective dose of universalprevention (prêt-a-porter) to a large target populationwould be complemented by more intensive and tailor-madeinterventions targeted particularly at vulnerable groups andindividuals (16).
Keďžefinancie na prevenciu sú obmedzené a vniektorýchkrajinách sa ešte znížili [napr. vo Francúzsku sa rozpočetna drogovú prevenciu (štátne subvencie) znížilz15miliónov eur vroku 2001 na 11miliónov eur vroku2002], je čoraz dôležitejšie, aby drogová prevencia malavysokú kvalitu avychádzala zo silnej dôkazovej základne.Videálnom prípade by politiku prevencie, plánovanejauplatňovanej zpohľadu verejného zdravia scieľomzabezpečiť základnú anákladovo efektívnu mieruuniverzálnej prevencie (pręt-a-porter) pre veľkú cieľovúpopuláciu, mali dopĺňať intenzívnejšie ana mieru šitéintervencie zamerané najmä na zraniteľné skupinyajedincov(16).
Similarly, the factors that contribute to successful delivery (17)of school-based prevention are also known: strict adherenceto an established curriculum delivered by suitably trainedteachers; clearly defined content; and provision of manualsand materials.
Podobne sú známe aj faktory prispievajúce kúspešnejrealizácii(17) prevencie na školách: prísne dodržiavaniepredpísaných učebných osnov učiteľmi spotrebnýmvzdelaním; zreteľne stanovený obsah aposkytovaniepríručiek amateriálov.
In addition, drug prevention should formpart of a comprehensive school policy on drugs and onhealth promotion (Paglia and Room, 1999; Chinman et al.,2004).
Drogová prevencia by pritom malabyť aj súčasťou komplexnej školskej politiky voblasti drogapodpory zdravia (Paglia a Room, 1999; Chinman etal., 2004).
However, in reality, three separate strategies can bediscerned, and only rarely are these integrated. In the firststrategy, prevention is delivered through large nationalprogrammes (Czech Republic, Ireland, Lithuania, the Netherlands) or a set of approved programmes (Greece,Spain, Hungary, Sweden).
Vskutočnosti však poznáme tri osobitnéstratégie, ktoré sú len zriedkakedy vzájomne integrované.Vrámci prvej stratégie sa prevencia robí prostredníctvomveľkých celoštátnych programov (Česká republika, Írsko,Litva, Holandsko) alebo súboru schválených programov(Grécko, Španielsko, Maďarsko, Švédsko).
In another approach, the focus ison teacher training (French-speaking Belgium, parts of Germany, Austria, the United Kingdom), with theassumption that teachers will integrate the preventionmessage into daily school activities.
Vinomprístupe sa dôraz kladie na prípravu učiteľov (frankofónnačasť Belgicka, časti Nemecka, Rakúsko) apredpokladása, že učitelia prevenciu začlenia do každodennýchškolských aktivít.
Finally, some countries(e.g. Portugal, Finland) opt for networks of healthpromoting schools.
Anapokon niektoré krajiny (napr.Portugalsko, Fínsko) sa rozhodli vybudovať sieť škôlpodporujúcich zdravie.
Only in Ireland and Spain are all threeapproaches applied cohesively across the whole country (18).
Len v Írsku a Španielsku sa všetkytri prístupy uplatňujú konzistentne na územícelejkrajiny(18).
Universal prevention
Základným cieľom univerzálnej prevencie mimo školského prostredia(19) je osloviť mladých ľudí najmä troma
The principles and content of modern drug preventionstrategies, especially school-based universal preventionprogrammes, are based on evidence.
Princípy aobsah moderných stratégií drogovej prevencie,najmä programov univerzálnej prevencie na školách, súzaložené na dôkazoch.
Measurable long-termeffects, even if small (Stothard and Ashton, 2000), are aconsiderable gain if achieved over large populations. Thebasic principles, what works and what does not, are now
Dokonca aj malé merateľnédlhodobé účinky (Stothard a Ashton, 2000) znamenajú spôsobmi: ponukou alternatívnych spôsobov trávenia
See Figure 1 OL: National plans specifying prevention contents and strategies.See Figure 2 OL: Delivery modes of school-based prevention.See Table 3 OL: Summary parameters of school-based prevention.See Figure 3 OL: Prevention for youth outside schools.
)Pozri obrázok 1 OL: Národné plány prevencie.)Pozri obrázok 2 OL: Spôsoby poskytovania prevencie na školách.)Pozri tabuľku 3 OL: Súhrnné parametre prevencie na školách.)Pozri obrázok 3 OL: Prevencia medzi mládežou mimo škôl.
Chapter 2: Drug prevention — working with communities and targeting those most at risk
Kapitola 2: Drogová prevencia – práca s komunitami a zameranie sa na najrizikovejšie osoby
Figure 2: Member States in which selective prevention(i.e.targeting vulnerable populations or areas) is mentionedinstrategies and implemented
Obrázok2: Členské štáty, ktorých stratégie uvádzajúaimplementujú selektívnu prevenciu (t.j. zameranie sa na zraniteľné populácie alebo oblasti)
High importance, high activity level (good practice examples available)
Vysoká dôležitosť, vysoká miera aktivity (existujú príklady správnej praxe)Uznáva sa význam, niektoré novšie aktivity
Importance recognised, some or recent activities
Žiadne alebo len vágne referencie, nie sú k dispozícii žiadne relevantné aktivity
(Germany, Italy, Finland); or using outreach techniques(Denmark, Austria, Poland, Portugal, Norway).
Žiadne informácie voľného času, ako sú napríklad pracovné činnosti premládež, dobrodružné akreatívne aktivity (Grécko,Španielsko, Lotyšsko, Luxembursko, Spojené kráľovstvo);prostredníctvom športu apráce v športových klubovscieľom umožniť mládeži osvojiť si protektívne skupinovénormy, správanie sa apostoje (Nemecko Taliansko,Fínsko); alebo používaním techník práce priamo vteréne(„outreach“) (Dánsko, Rakúsko, Poľsko, Portugalsko,Nórsko).
Preventionwork outside school has immense potential to identifyyoung people at risk and to target vulnerable groups, butthis potential is exploited in only some Member States(Ireland, Hungary, the Netherlands, Austria, the United Kingdom).
Preventívna práca mimo školy má obrovskýpotenciál identifikovať ohrozených mladých ľudí acielenepôsobiť na zraniteľné skupiny. Využívajú ho však lenniektoré členské štáty (Írsko, Maďarsko, Holandsko,Rakúsko, Spojené kráľovstvo).
No or vague references, no relevant activities available
„Včasné zistenie a lokalizácia vzniku problémov a rizikového správania sa mladých ľudí“
Selective prevention
Niektoré aktivity v mestskej oblasti Tallin
‘Early identification and localisation of problem development and young people’s risk behaviour’
Viacero intervencií zameraných na rómsku mládež
In contrast to the large-scale/low-dose focus of universalprevention, selective prevention policies concentrate onvulnerable individuals or groups.
Národné správy siete Reitox a Správa oselektívnej prevencii v EÚ (http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1569).
Selective preventionutilises existing (ideally local) research about risk factors,vulnerable groups and problematic neighbourhoods totarget responses where the risk of sliding into drugproblems is greatest.
Na rozdiel od široko koncipovanej/nízkodávkovejuniverzálnej prevencie sa politiky selektívnej prevenciesústreďujú na zraniteľných jedincov alebo skupiny.Selektívna prevencia využíva existujúce (podľa možnostimiestne) výskumy orizikových faktoroch, zraniteľnýchskupinách aproblematických susedoch scieľom sústrediťsa na reakcie spojené snajväčším rizikom skĺznutia dodrogových problémov.
Selective prevention is receivingincreasing attention in some countries, e.g. in Finland and Sweden, because of the increase in recreational cannabisand alcohol use (see Chapter 3), but is still limited to a few Member States (Figure 2), predominantly those that alreadyhave strategic policies for universal prevention.
Selektívnej prevencii savniektorých krajinách, napr. vo Fínsku a Švédsku, venuječoraz väčšia pozornosť vzhľadom na nárast rekreačnéhoužívania kanabisu aalkoholu (pozri kapitolu3), avšakpredbežne sa obmedzuje len na niekoľko členských štátov(obrázok2), ato najmä tie, ktoré už majú strategickúpolitiku univerzálnej prevencie.
A soundtheoretical base and evaluation are essential, so thatselection of target groups or areas is supported by researchdata and the goals of interventions can be defined andinterconnected.
Nevyhnutná je solídnateoretická základňa ahodnotenie, aby sa výber cieľovýchskupín zakladal na údajoch zvýskumu aaby bolo možnévymedziť anavzájom prepájať ciele jednotlivýchintervencií.
For example, in Hungary, severalinterventions focus on Roma populations and use peergroup approaches.
Napríklad v Maďarsku sa viaceré intervenciezameriavajú na rómske obyvateľstvo, využívajúc prístupyrovesníckych skupín.
Prevention in recreational settings as aspecific subset of selective prevention is described in Chapter 4.
Kapitola 4 opisuje prevenciuvoddychovom prostredí ako špecifickú podmnožinuselektívnej prevencie.
Recent progress in the enlarged European Union
Najnovší pokrok vrozšírenej Európskej únii aväčšia pozornosť sa venuje selektívnej prevencii (pozriobrázok2).
Sources:Reitox national reports and ‘Report on selective prevention in the EU’(http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1569).
Kľúčovými faktormi pri porovnávaníeurópskych politík prevencie sú kvalita (dôkazovázákladňa koncepcie), štruktúra (ako akto zabezpečujerealizáciu) apokrytie (veľkosť zasiahnutej populácie).
In Greece, Portugal and Sweden, prevention policies haveprogressed towards modern concepts and clearer structures,e.g. school-based prevention is better defined than it was inthe past.
VGrécku, Portugalsku a Švédsku sa politika prevencievyvíja smerom kmoderným koncepciám aprehľadnejšímštruktúram; napr. prevencia na školách je presnejšievymedzená ako vminulosti.
Programmes for younger children in kindergartenand primary school have expanded, especially in Greeceand Austria.
Najmä v Grécku a Rak ú sku sarozšírili programy pre mladšie deti vškôlkach anazákladných školách.
Among Member States, prevention policies that are subjectto quality control systems (Figure 3) typically also exhibit ahigher level of structure (e.g. delivery by means of
Politiky prevencie členských štátov, pre ktoré bolvypracovaný systém kontroly kvality (obrázok3), súobyčajne aj lepšie štruktúrované [napr. uskutočňujú sa
Quality control systems and standards exist in the Czech Republic, Lithuania, Slovenia and Sweden, while in Germany and Portugal new monitoring systems forprevention interventions are now operational or underdevelopment. Increasingly, concrete components ofprevention interventions are defined and recommended innational strategies, e.g. promoting social and decisionmaking skills and increasing self-esteem in Lithuania and Sweden.
Systémy anormykontroly kvality existujú v Českej republike, Litve, Slovinsku a Švédsku; v Nemecku a Portugalsku začali fungovať alebo sa vyvíjajú novésystémy monitorovania intervencií voblasti prevencie.Vnárodných stratégiách sa čoraz častejšie definujúaodporúčajú konkrétne prvky preventívnych intervencií,ako je napríklad podpora sociálnych zručnostíarozhodovacích schopností aposilňovanie seba ú cty v Litve avo Švédsku.
sophisticated programmes (20
prostredníctvom prepracovanejších programov(20
See Figure 1 OL: National plans specifying prevention contents and strategies.
)Pozri obrázok 1 OL: Národné plány špecifikujúce prevencie a stratégie.
Figure 3:Member States in which quality control, monitoring andevaluation of school-based prevention are considered a priorityand are carried out
Obrázok3: Členské štáty, vktorých sa kontrola kvality,monitorovanie ahodnotenie prevencie na školách považujúzaprioritu avykonávajú
Important evaluations, quality control and monitoring systems in place and implemented
Závažné hodnotenia, existuje a uplatňuje sa systém kontroly kvality a monitorovací systém
No important evaluations, but some quality control and monitoring systems in place
Žiadne závažné hodnotenia, ale existuje istý systém kontroly kvality a monitorovací systém
No important evaluations, no quality control, but monitoring systems in place
Žiadne závažné hodnotenia, žiadna kontrola kvality, ale existujú monitorovacie systémy
As a result of thesedevelopments, drug prevention effort in many Member States, previously characterised by ‘low focalisation(predominantly unspecific interventions and few adequateprevention materials), low intentionality (low training levelof the professionals working in the area), low pro-activityand evaluation (low level of research and lack of evaluationprocedures), low continuity (frequent ad hoc interventions)and low coordination and participation (lack ofcoordination concerning the implemented activities)’(Portuguese national report), is slowly improving.
Výsledkom jepostupné skvalitňovanie opatrení drogovej prevencievmnohých členských štátoch, ktoré predtýmcharakterizovala „nízka adresnosť (prevažne nešpecifickéintervencie anedostatok adekvátnych materiálovoprevencii), nízka intencionalita (nedostatočná úroveňprípravy odborníkov pracujúcich vtejto oblasti), nízkaproaktivita ahodnotenie (nízka úroveň výskumuanedostatočné hodnotiace procedúry), nízka kontinuita(časté ad hoc intervencie) aslabá koordináciaaparticipácia (nedostatočná koordinácia realizovanýchaktivít)“ (portugalská národná správa).
No information
Žiadne informácie
… and lack of progress
… anedostatok pokroku
Coverage of school population with prevention programmes is known
Percento pokrytia školskej populácie preventívnymi programami je známe
SE: Evaluations,beginning qualitycontrols, nomonitoring system
SE: Hodnotenia, začína sa s kontrolou kvality, žiadny monitorovací systém
BE: Ginger databaseon prevention activities:65 workers, 5 000 entries
BE: Databáza GINGER o preventívnych aktivitách: 65 pracovníkov, 5 000 záznamov
DE: Importantevaluations, no quality controls,monitoring systemstarting
DE: Závažné hodnotenia, žiadna kontrola kvality, monitorovací systém sa zavádza
AT: Evaluations,informal qualitycontrols, nomonitoring system
AT: Hodnotenia, neformálna kontrola kvality, žiadny monitorovací systém
In some Member States, progress is slow and non-evidence-based concepts still prevail.
Vniektorých členských štátoch je pokrok príliš pomalýaešte stále prevládajú koncepcie, ktoré nie sú založenéna dôkazoch.
The reasons for this includeinertia, an overemphasis on medical and addiction-centredapproaches, a failure to appreciate the importance ofsocial influences and a focus on personal variables. Inaddition, in some countries, a lack of standards means thatprevention is solely the remit of local health professionals orteachers, whose knowledge about evidence-basedprevention is often low, with the result that prevention is onthe level of popular opinions and beliefs.
Kpríčinám tohto stavu patrí zotrvačnosť,príliš veľký dôraz na medicínske prístupy aprístupyzamerané na závislosť, nedocenenie významu sociálnychvplyvov asústreďovanie sa na osobnostné charakteristiky.Neexistencia noriem vniektorých krajinách navyšeznamená, že prevenciu majú na starosti výlučne miestnizdravotnícki špecialisti alebo učitelia, častosobmedzenými vedomosťami oprevencii založenej nadôkazoch, vdôsledku čoho prevencia nepresahuje úroveňvšeobecných názorov apresvedčení.
And in some Member States (e.g. Denmark, Estonia, France, Latvia, partsof Belgium, Germany and Italy), school-based prevention isstill largely based on information provision throughbooklets, sporadic seminars, action days and exhibitions,meetings, lectures or expert visits.
Vniektorýchčlenských štátoch (napr. v Dánsku, Estónsku, Francúzsku,Lotyšsku a včastiach Belgicka, Nemecka a Talianska) saprevencia na školách do veľkej miery ešte stále zakladána poskytovaní informácií prostredníctvom brožúr,príležitostných seminárov, akčných dní avýstav, stretnutí,prednášok alebo návštev expertov.
Sources: Reitox national reports.
Národné správy siete Reitox.
In all Spanish Comunidades Autónomas, the proportion of schoolpopulations exposed to approved and recommendedprevention programmes has increased further, and in other
Vo všetkých španielskych Comunidades Autónomas sa ďalej zvyšuje percentoškolskej populácie vystavenej pôsobeniu schválenýchaodporúčaných programov prevencie a vniektorýchiných členských štátoch (Česká republika, Grécko,
There is evidence, albeit limited (Flay, 2000), that successfulschool-based prevention needs to be embedded in a healthpromotion curriculum and a school drug policy and that itmust address aspects of social life and the community(Paglia and Room, 1999).
Isté, hoci neveľmi rozsiahle dôkazy (Flay, 2000) ukazujú,že úspešná prevencia na školách musí byť zaintegrovanádo učebných osnov na podporu zdravia ado školskejdrogovej politiky aže musí riešiť aspekty sociálneho životaakomunity (Paglia a Room, 1999).
However, the inflationary use ofphrases such as ‘promotion of healthy lifestyles’, ‘holisticapproaches’ and ‘integral prevention’ often conceals theabsence of a sound basis for prevention policies and alimited commitment to evidencebased prevention.
Nadmerné používanievýrazov, ako je „podpora zdravého životného štýlu“,„holistické prístupy“ a„integrálna prevencia“, častomaskuje absenciu pevného základu politiky prevencieasvedčí oslabom odhodlaní presadzovať prevenciuzaloženú na dôkazoch.
Therehas been no visible progress in family-based prevention.
Nedosiahol sa žiadny viditeľnýpokrok vrodinnej prevencii.
Asa component of universal prevention, family-basedprevention remains limited to parents’ evenings or groups(e.g. Germany, Greece, Sweden), while it forms aconstituent of selective prevention (i.e. concentrating onfamilies at risk) only in Spain, Ireland, Poland, Sweden andthe United Kingdom (21).
Ako súčasť univerzálnejprevencie sa obmedzuje len na stretávanie sa rodičovsučiteľmi alebo na rodičovské skupiny (napr. v Nemecku, Grécku, Švédsku), kým zložku selektívnej prevencie(t.j.sústredenie sa na rizikové rodiny) tvorí len v Španielsku, Írsku, Švédsku a Spojenom kráľovstve(21).
See Table 4 OL: Synopsis of key prevention parameters.
)Pozri tabuľku 4 OL: Prehľad kľúčových parametrov prevencie.
In all EU countries, cannabis is the illegal substance mostcommonly used, although there is considerable variationbetween countries.
Vo všetkých krajinách EÚ je najčastejšie užívanou nelegálnoulátkou kanabis, hoci vtomto smere medzi nimi existujú značnérozdiely.
The use of cannabis by young peoplefirst became prevalent in some European countries duringthe 1970s, and spread to other EU countries during the1970s and 1980s (Figure 4 — the example of Spain).Widespread drug use is a more recent phenomenon in thecountries new to the EU.
Užívanie kanabisu umládeže sa začalo rozmáhaťvniektorých európskych krajinách vsedemdesiatych rokochminulého storočia a vpriebehu sedemdesiatychaosemdesiatych rokov (obrázok 4 – príklad zo Španielska)sa rozšírilo aj do ostatných krajín EÚ.
significant proportion of the European adult population(aged 15–64 years) have tried the substance at least once,ranging from 5–10%in Belgium, Estonia, Hungary and Portugal to 24–31%in Denmark, Spain, France and the United Kingdom.
v Belgicku, Estónsku, Maďarsku a Portugalsku po 24– 31% v Dánsku, Španielsku, Francúzsku a Spojenom kráľovstve.
For comparison, in the 2002 United Statesnational household survey on drugs, 40%of adults(12years and older) reported having tried cannabis ormarijuana at least once, and 11%reported having used itduring the previous 12 months (SAMHSA, 2002) (23).
Na porovnanie – vnárodnom prieskumedomácností odrogách zroku 2002 v Spojených štátoch40% dospelých (12-ročných astarších osôb) priznalo,žeaspoň raz vyskúšalo kanabis alebo marihuanua11%udávalo jej užitie počas predchádzajúcich12mesiacov (SAMHSA, 2002)(23).
Prevalence and patterns
Prevalencia avzorce užívania
Drug use in the general population is assessed throughsurveys, which provide estimates of the proportion of thepopulation that has used drugs over defined periods of
Užívanie drog medzi obyvateľstvom sa posudzujeprostredníctvom prieskumov, ktoré proporčne odhadujú,koľkoobyvateľov užívalo drogy v určitom časovom období (22
Surveys indicate that cannabis use is concentrated amongyoung adults (aged 15–34 years), and particularly amongpeople in their 20s.
Prieskumy ukazujú, že užívanie kanabisu sa koncentrujemedzi osobami vmladšom dospelom veku (15–34 rokov),anajmä medzi dvadsiatnikmi.
Rates of cannabis use are notablyhigher among males than among females.
Miera užívania kanabisu jevýrazne vyššia umužov než užien.
National surveysalso suggest that use is more common in urban areas or time (22
Národné prieskumypoukazujú aj na to, že sa častejšie užíva vmestskýchoblastiach alebo voblastiach svysokou hustotouobyvateľstva.
Figure 4: Changing patterns of diffusion of cannabis initiation by selected birth cohorts — the example of Spain
Obrázok4: Vývoj užívania kanabisu podľa kohort srovnakým rokom narodenia na príklade Španielska
Year of onset for each birth cohort
Rok začatia pre každú kohortu
NB:Data based on 1997 national drug survey (n= 12 515; 15- to 64-year-olds) and 1999 national drug survey (n= 12 488; 15- to 65-year-olds).Birth cohorts selected only if there are no significant differences between surveys and samples pooled for one-year birth cohort.Source: Kraus, L. and Augustin, R., ‘Analysis of age of first cannabis use in Germany, Greece and Spain’, in EMCDDA Report CT.00.EP.14, Technical implementation and updateof the EU databank on national population surveys on drug use and carrying out a joint analysis of data collected.
Poznámky:Národný prieskum odrogách zroku 1997 (n=12515; 15- až 64-roční) a Národný prieskum odrogách zroku 1999 (n=12488; 15-roční až 65-roční).Vybrané kohorty srovnakým rokom narodenia len bez významných rozdielov medzi prieskumami avzorkou vuvedenom roku narodenia.Zdroj:Kraus L. a Augustin R.: Analýza veku pri prvom užití kanabisu v Nemecku, Grécku a Španielsku.
See methodological notes on population surveys in the 2004 statistical bulletin.Note that the age range in the US survey (12 years and over) is wider than the age range reported by the EMCDDA for EU surveys (15–64).
Vspráve EMSDDZ CT.00.EP.14: Technická realizáciaaaktualizácia databanky EÚ onárodných populačných prieskumoch týkajúcich sa užívania drog auskutočnenie spoločnej analýzy zozbieraných údajov.
Chapter 3: Cannabis
Kapitola 3: Kanabis väčšine krajín EÚ.
Nonetheless,different types of surveys (national, local, conscript andschool surveys) have shown that cannabis use increasedmarkedly during the 1990s in almost all EU countries,particularly among young people. In some cases theseincreases followed a decline in use during the 1980s (27).
Rôzne typy prieskumov (celoštátnych,miestnych, prieskumov medziodvedencami ana školách)však ukazujú, že užívanie kanabisu sa vdeväťdesiatychrokoch minulého storočia výrazne zvýšilo takmer vovšetkých krajinách EÚ, najmä medzi mladými ľuďmi.Vniektorých prípadoch tento nárast nasledoval po jehopoklese vosemdesiatych rokoch minulého storočia(27).
Although many countries report that cannabis use hascontinued to increase in recent years, four other countries(the Netherlands, Finland, Sweden and Norway) report thatuse has levelled off among school students, conscripts or
Hoci mnohé krajiny vposlednom období udávajú ďalšínárast užívania kanabisu, podľa štyroch ďalších krajín
Figure 5: Recent use (past year) of cannabis among young adults(15–34 years) as measured by national population surveys
Obrázok5:Nedávne užívanie (v minulom roku) kanabisuumladých dospelých (15 – 34-ročných) merané podľanárodných populačných prieskumov