natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bycontrast, the Latvian lats, which in 2004 waspartially linked through its exchange rate regimeto the US dollar, depreciated against the euro.Since the beginning of 2005 Latvia has changedthe peg of the lats from the special drawingright (SDR) currency basket to the euro, at LVL 0.702804 per euro.
Lotyšsko od začiatku roku 2005 zmenilo naviazanie latsu z menového koša SDR (special drawing rights – zvláštne práva čerpania) na euro pri kurze 0,702804 LVL za euro.
Since the re-pegging,the lats has fluctuated within a narrow bandaround its peg rate.
Lats sa od zmeny naviazania pohyboval v úzkom pásme okolo tohto kurzu.
The Swedish krona, the Maltese lira and the Cyprus pound wererelatively stable against the euro.
Švédska koruna, maltská líra a cyperská libra boli voči euru relatívne stabilné.
The poundsterling appreciated somewhat against the euroin early 2004 amid a favourable outlook for the UK economy and rising interest rates.
Anglická libra začiatkom roku 2004 sa voči euru mierne posilnila, v prostredí priaznivého výhľadu pre hospodárstvo Spojeného kráľovstva a rastúcich úrokových mier.
In thesecond half of the year, however, it depreciatedvis-à-vis the euro.
V druhej polovici roka sa však voči euru znehodnotila.
Chart 32 Exchange rate changes of the euroagainst EU currencies outside ERM II
Graf 32 Zmeny výmenných kurzov eura voči menám EÚ nezapojeným do ERM II
Source: ECB.Note: A positive (negative) value represents an appreciation(depreciation) of the euro.
MENOVÁ POLITIKAHlavným cieľom menovej politiky všetkých členských štátov EÚ nepatriacich do eurozóny je cenová stabilita.
Changes refer to the period from2 January 2004 to 24 February 2005.
Stratégie menovej politiky jednotlivých krajín sú vo veľkej miere rozdielne, čo je odrazom ich rôznorodosti z nominálneho, reálneho a štrukturálneho hľadiska (tabuľka 11).
MONETARY POLICYThe primary objective for monetary policy inall noneuro area EU Member States is pricestability. Monetary policy strategies differ to agreat extent from country to country, reflectingthe heterogeneity among them in nominal, realand structural terms (see Table 11).
Počas roku 2004 zostali režimy menovej politiky a výmenných kurzov členských štátov EÚ nepatriacich do eurozóny zväčša nezmenené, hoci v menovopolitických rámcoch viacerých krajín EÚ sa vykonali určité zlepšenia zamerané na prípravu menovej politiky na budúcu menovú integráciu.
During2004 the monetary policy and exchange rateregimes in the noneuro area EU Member States remained largely unchanged, althoughsome refinements were made to the monetarypolicy frameworks of several countries with aview to gearing monetary policy more towardsfuture monetary integration.
Ide predovšetkým o fakt, že Estónsko, Litva a Slovinsko vstúpili dňa 28. júna 2004 do ERM II a ďalej, že v Lotyšsku centrálna
In particular,Estonia, Lithuania and Slovenia joined ERM IIon 28 June 2004. Moreover, in Latvia, Latvijas
Zdroj: ECB.Poznámka: Kladné hodnoty znamenajú zhodnotenie eura a záporné jeho znehodnotenie.
Banka re-pegged the lats from the SDR to theeuro on 1 January 2005.
banka 1. januára 2005 zmenila naviazanie latsu zo SDR na euro.
Regarding monetary policy decisions in 2004in countries with an exchange rate objective, the Central Bank of Cyprus increased its policyinterest rate by 100 basis points to 5.5%, thussending a signal of support for the Cypruspound against the background of rumours ofdevaluation. Moreover, a minimum reserve
Čo sa týka menovopolitických rozhodnutí v roku 2004 v krajinách, ktorých cieľom je výmenný kurz, centrálna banka Cypru zvýšila svoju kľúčovú úrokovú sadzbu o 100 bázických bodov na 5,5 %, čím vyslala signál o podpore cyperskej libry za situácie, keď sa hovorilo o devalvácii.
Table 11 Official monetary policy strategies of the noneuro area EU Member States
Tabuľka11 Oficiálnastratégia menovej politiky členských štátov EÚ nepatriacich do eurozóny
Inflation target: 24% by end-2005, thereafter3% ±1 percentage point (p.p).
Inflačný cieľ: 2 – 4 % do konca 2005, potom 3 % ± 1 percentuálny bod (p. b.).
Exchange ratestrategy: (managed) float.
Stratégia výmenného kurzu: (riadený) plávajúci výmenný kurz.
Participates in ERM II with a ±2.25% fluctuation bandaround central rate of DKK 7.46038 per euro.
Účasť v ERM II s fluktuačným pásmom ±2,25 % okolocentrálnej parity 7,46038 DKK za euro.
Participates in ERM II with a ±15% fluctuation bandaround central rate of EEK 15.6466 per euro.
Účasť v ERM II s fluktuačným pásmom ±15 % okolocentrálnej parity 15,6466 EEK za euro.
Estoniacontinues with its currency board arrangement as aunilateral commitment.
Estónsko pokračujev režime menovej rady ako jednostranným záväzkom.
Peg to the euro at CYP 0.5853 per euro, with ±15%fluctuation bands.
Naviazanie na euro pri 0,5853 CYP za euro s fluktuačnýmpásmom ±15 %.
The Cyprus pound has de factofluctuated within a narrow range.
Cyperská libra sa v skutočnosti pohybujev úzkom pásme.
From February 1994 peg to the SDR (euro weight36.4%) with a ±1% fluctuation band.
Od februára 1994 naviazanie na SDR (váha eura 36,4 %) s fluktuačným pásmom ±1 %.
Since 1 January2005 peg to the euro at LVL 0.702804 per euro with a±1% fluctuation band.
Od 1. januára 2005 naviazaniena euro pri 0,702804 LVL za euro s fluktuačným pásmom ±1 %.
Participates in ERM II with a ±15% fluctuation bandaround central rate of LTL 3.4528 per euro.
Účasť v ERM II s fluktuačným pásmom ±15 % okolocentrálnej parity 3,4528 LTL za euro.
Lithuaniacontinues with its currency board arrangement as aunilateral commitment.
Litva pokračujev režime menovej rady ako jednostranným záväzkom.
Inflation target with anexchange rate constraint
Inflačné cielenie so zohľadnením výmenného kurzu
Exchange rate target: peg to the euro at HUF 282.36 pereuro, with ±15% fluctuation band. Inflation target:3.5% (±1 p.p.) by end-2004, 4% (±1 p.p.) by end-2005and 3.5% (±1 p.p.) by end-2006.
Cieľ výmenného kurzu: naviazanie na euro pri 282,36 HUF za euro s fluktuačným pásmom ±15 %.Inflačný cieľ: 3,5 % (±1 p. b.) do konca 2004, 4 % (±1 p. b.) do konca 2005 a 3,5 % (±1 p. b.) do konca 2006.
Peg to a currency basket comprising the euro (70%),pound sterling (20%) and US dollar (10%).
Naviazanie na menový kôš (euro 70 %, anglická libra 20 % a americký dolár 10 %).
Nofluctuation margin but a trading margin of ±0.25% forforeign exchange market operations.
Žiadne fluktuačnépásmo, obchodné pásmo ±0,25 % pri operáciách na devízovom trhu.
Inflation target: 2.5% ±1 p.p. (year-on-year change in CPI) as from 2004.
Inflačný cieľ: 2,5 % ±1 p. b. (medziročná zmena CPI) od2004.
Free floating exchange rate.
Voľne plávajúci výmenný kurz.
Participates in ERM II with a ±15% fluctuation bandaround central rate of SIT 239.640 per euro.
Účasť v ERM II s fluktuačným pásmom ±15 % okolocentrálnej parity 239,640 SIT za euro.
Two-pillar strategymonitoring monetary,real, external and financialindicators of macroeconomicconditions
Stratégia dvoch pilierov sledujúca menové, reálne, vonkajšie a finančné ukazovatele makroekonomických podmienok
Combined inflationtargeting and managed float 1)
Kombinované inflačné cielenie a riadený plávajúci výmenný kurz 1)
Inflation objective: shortterm inflation target set at3.5% (±0.5 p.p.) at end-2005.
Inflačný cieľ: krátkodobý inflačný cieľ stanovený na 3,5 %(±0,5 p. b.) na konci 2005.
The inflation target forthe period 2006-2008 is set below 2.5% for end-2006and below 2% at end-2007 and thereafter.
Inflačný cieľ na roky 2006 – 2008: pod 2,5 % na konci 2006 a pod 2 % na konci2007 a neskôr.
Exchangerate strategy: managed float.
Cieľ výmenného kurzu: riadený plávajúcivýmenný kurz.
Inflation target: 2% increase in the CPI with a tolerancemargin of ±1 p.p.
Inflačný cieľ: rast CPI o 2 % s toleranciou ±1 p. b.
Free floating exchange rate.
Voľneplávajúci výmenný kurz.
Source: ESCB.1) Národná banka Slovenska’s official wording is “inflation targeting in the conditions of ERM II”.2) The CPI is identical to the HICP.
Zdroj: ESCB.1) Oficiálna formulácia Národnej banky Slovenska je „inflačné cielenie v podmienkach ERM II“.2) CPI je identický s HICP.
In Latvia the centralbank increased its key policy rate by 100 basispoints to 4%.
kľúčovú úrokovú sadzbu o 100 bázických bodov na 4 %.
To contain risks stemming fromhigh economic growth, strong credit growthand a widening current account deficit, italso decided to increase minimum reserverequirements from 3% to 4% and to expand thebase for minimum reserves by including bankliabilities to foreign banks and foreign centralbanks with an agreed maturity or redeemable ata period of notice of up to two years.
Na zvládnutie rizík, ktoré majú pôvod vo vysokom hospodárskom raste, výraznom raste objemu úverov a zvyšovaní deficitu bežného účtu, sa tiež rozhodla zvýšiť povinné minimálne rezervy z 3 % na 4 % a rozšíriť základňu pre výpočet minimálnych rezerv o záväzky bánk voči zahraničným bankám a zahraničným centrálnym bankám s dohodnutou lehotou splatnosti alebo s výpovednou lehotou do 2 rokov.
In Maltathe official interest rate remained unchanged at3% throughout 2004.
Na Malte oficiálna úroková sadzba zostala počas celého roku 2004 nezmenená na úrovni 3 %.
Longterm interest rates, as measuredby the ten-year benchmark government bondyield, increased in Cyprus, the Czech Republicand Poland, but towards the end of 2004 startedto decline again.
úrokové miery, merané výnosom štátneho desaťročného benchmarkového dlhopisu, sa zvýšili na Cypre, v Českej republike a Poľsku, ale koncom roku 2004 začali opäť klesať.
As a result, bond yield spreadsvis-à-vis the euro area increased in thesecountries.
V dôsledku toho sa spready výnosov dlhopisov voči eurozóne v týchto krajinách zvýšili.
In Hungary longterm bond yieldswere relatively volatile, with a downward trendin the second half of 2004, while in Latvia,Lithuania, Slovenia and Slovakia, long-terminterest rates continued to decline in the courseof 2004, narrowing the spread vis-à-vis theeuro area, in particular in the countriesparticipating in ERM II.
V Maďarsku výnosy dlhodobých štátnych dlhopisov boli pomerne volatilné, s klesajúcim trendom v druhej polovici roku 2004, kým v Lotyšsku, Litve, Slovinsku a Slovensku dlhodobé úrokové miery počas roku 2004 naďalej klesali, čím sa zúžil spread voči eurozóne, najmä v krajinách, ktoré sú zapojené do ERM II.
In Malta long-terminterest rates were stable, while in Denmark,Sweden and the United Kingdom they moved inparallel with the rates in the euro area asindicated by stable bond yield spreads.5
Na Malte boli dlhodobé úrokové miery stabilné, kým v Dánsku, Švédsku a Spojenom kráľovstve sa pohybovali súbežne s mierami v eurozóne, čo dokumentujú stabilné spready výnosov dlhopisov.5
Stock markets in the noneuro area EU Member States continued to perform favourably in2004, with some of the stock market indices,especially those of most of the new Member States, reaching all-time highs and recordingannual increases in a range between 20% and80%.
Akciové trhy v členských štátoch EÚ nepatriacich do eurozóny pokračovali v roku 2004 v dosahovaní priaznivých výsledkov a niektoré burzové indexy, najmä indexy nových členských štátov, dosiahli historické maximá a zaznamenali ročný rast od 20 % do 80 %.
Stock markets in all the new Member States, with the exception of Cyprus,significantly outperformed euro area stockprices, as measured by the Dow Jones EUROSTOXX index.
Akciové trhy všetkých nových členských štátov, okrem Cypru, výrazne prevyšovali ceny akcií eurozóny, merané indexom Dow Jones EURO STOXX.
Stock markets in Denmark,Sweden and the United Kingdom continued tofollow broadly the development of the Dow Jones EURO STOXX index, with the first twocountries slightly outperforming and the lastone slightly underperforming the euro areabenchmark.
Akciové trhy v Dánsku, Švédsku a Spojenom kráľovstve sa vo všeobecnosti naďalej vyvíjali v zhode s indexom Dow Jones EURO STOXX, pričom prvé dve uvedené krajiny dosahovali mierne lepšie výsledky a tretia krajina mierne horšie výsledky v porovnaní s týmto referenčným indexom eurozóny.
Turning to the noneuro area EU Member States with an inflation targeting framework inplace, the Czech Republic and Polandincreased interest rates in 2004 with a view tocontaining inflationary pressures and limitingpossible secondround effects of higherinflation rates.
Pokiaľ ide o členské štáty EÚ nepatriace do eurozóny, ktoré zaviedli rámec inflačného cielenia, Česká republika a Poľsko v roku 2004 zvýšili úrokové sadzby s cieľom udržať inflačné tlaky pod kontrolou a obmedziť možné sekundárne účinky vyššej miery inflácie.
In the Czech Republic the keypolicy rate was increased by 50 basis points to2.5% – although it was lowered to 2.25% in January 2005 – and in Poland the key rate wasraised by 125 basis points to 6.5%.
V Českej republike sa kľúčová menovopolitická sadzba zvýšila o 50 bázických bodov na 2,5 % – hoci v januári 2005 sa znížila na 2,25 % – a v Poľsku sa kľúčová sadzba zvýšila o 125 bázických bodov na 6,5 %.
In the United Kingdom, the repo rate was raised by100 basis points to 4.75%, mainly due to aworsened outlook for CPI inflation.
V Spojenom kráľovstve sa repo sadzba zvýšila o 100 bázických bodov na 4,75 %, najmä v dôsledku zhoršeného výhľadu inflácie CPI.
In contrast,Hungary, which follows an inflation targetcombined with an exchange rate constraint,reduced interest rates by a total of 300 basispoints to 9.5% in 2004, and further to 8.25% in February 2005.
Na rozdiel od toho Maďarsko, ktoré sa zameriava na inflačné cielenie v kombinácii so sledovaním výmenného kurzu, znížilo v roku 2004 úrokové sadzby celkove o 300 bázických bodov na 9,5 % a vo februári 2005 na 8,25 %.
The gradual interest rate cutsthroughout 2004 reversed the one-off 300 basispoint increase that had taken place in November 2003 after a sudden deterioration ofinvestor confidence.
Postupné znižovanie úrokových sadzieb počas roku 2004 neutralizovalo jednorazové zvýšenie o 300 bázických bodov, ktoré nastalo v novembri 2003 po náhlom zhoršení dôvery investorov.
The reversal was madepossible by the easing of shortterm riskperceptions, an improvement in the inflationoutlook and relatively subdued developmentsin private sector wage growth.
Túto neutralizáciu umožnilo zmiernenie vnímania krátkodobých rizík, zlepšenie výhľadu inflácie a relatívne tlmený vývoj rastu miezd súkromného sektora.
In Slovakiaappreciation pressures on the koruna were themain motivation for a reduction in the keyinterest rate by a total of 200 basis points to4%.
Vo Švédsku nižšie inflačné tlaky podporili zníženie úrokových sadzieb o 75 bázických bodov na 2 %.
In Sweden limited inflationary pressuresupported the reduction of interest rates by75 basis points to 2%.
Estónsko nemá vybudovaný trh dlhodobých dlhopisov denominovaných v domácej mene.
1.1MONETARY POLICY OPERATIONS maintenance period no longer extend intothe subsequent reserve maintenance period.
1.1.OPERÁCIE MENOVEJ POLITIKY
The key operational task of the Eurosystem isthe implementation of monetary policy.
Hlavnou úlohou Eurosystému je výkon menovej politiky.
Theoperational framework which the Eurosystemhas set up for this purpose consists of threecategories of instruments: open marketoperations, standing facilities and theminimum reserve system.
Operačný rámec, ktorý Eurosystém vytvoril na tento účel, tvoria tri kategórie nástrojov: operácie na voľnom trhu, automatické operácie a povinné minimálne rezervy.
The Eurosystem took major steps in 2004 towards the establishment of asingle list of collateral.
Všetky úverové operácie, ktoré Eurosystém vykonáva, musia byť kryté primeraným kolaterálom poskytnutým zmluvnými stranami.1 Eurosystém prijal v roku 2004 dôležité kroky smerujúce k vytvoreniu jednotného zoznamu kolaterálov.
These changes were designed to align thereserve maintenance period with the cyclefor interest rate decision-making, ensuringthat, as a rule, changes in key ECB interestrates only take effect at the beginning of thesubsequent reserve maintenance period.
POČIATOČNÉ SKÚSENOSTI S NOVÝM RÁMCOM VÝKONUMENOVEJ POLITIKY rozhodovania o úrokových sadzbách, aby sa dodržiavalo pravidlo, že zmeny kľúčových úrokových sadzieb ECB nadobudnú platnosť až na začiatku nasledujúcej periódy udržiavania minimálnych rezerv.
The ECB thereby aims to eliminate expectationsof changes in the key ECB interest rateswithin a maintenance period and thus stabilisemarket participants’ bidding behaviour inthe MRO.
ECB tým chce zamedziť očakávania zmien hlavných úrokových sadzieb ECB v perióde udržiavania minimálnych rezerv, a tak stabilizovať správanie účastníkov trhu v HRO.
Previously, such expectationshave occasionally destabilised counterparties’bidding in the MROs.
Predtým tieto očakávania občas destabilizovali dopyt zmluvných strán v HRO.
In particular, whenthere were expectations of imminent interestrate reductions, counterparties bid for lessliquidity than the ECB intended to allot.This phenomenon, known as underbidding,reflected counterparties’ attempts to fulfiltheir reserve requirements at the lowestpossible cost, i.e. after a potential interest ratereduction.
Najmä keď sa očakávalo zníženie úrokovej sadzby, zmluvné strany mali záujem o menej likvidity, ako ECB plánovala umiestniť. Tento jav, známy ako nedostatočný dopyt („underbidding“), bol odrazom pokusu zmluvných strán splniť svoje povinné minimálne rezervy s najnižšími možnými nákladmi, t. j. po potenciálnom znížení úrokovej sadzby.
INITIAL EXPERIENCE WITH THE NEWFRAMEWORK FOR MONETARY POLICYIMPLEMENTATIONThe operational framework continued to workwell in 2004, delivering stable short-termmoney market rates and clearly signalling themonetary policy stance.
Operačný rámec v roku 2004 naďalej dobre fungoval, zabezpečoval stabilné krátkodobé sadzby peňažného trhu a zreteľne signalizoval smerovanie menovej politiky.
In order to furtherimprove the implementation of monetarypolicy, two important changes to theframework were introduced on 9 March 2004.
Pre ďalšie zlepšenie výkonu menovej politiky sa 9. marca 2004 zaviedli dve dôležité zmeny tohto rámca.
Moreover, communication to counterpartieswas enhanced.
Zlepšila sa aj komunikácia so zmluvnými stranami.
On MRO announcement days,the ECB continues to publish the forecast of theautonomous liquidity factors which are notunder the direct control of the ECB’s liquiditymanagement, such as banknotes in circulation,government deposits and net foreign assets.
V dňoch vyhlásenia HRO ECB naďalej uverejňuje prognózu autonómnych faktorov likvidity, ktoré nie sú pod priamou kontrolou riadenia likvidity ECB, napríklad počtu bankoviek v obehu, vkladov sektora verejnej správy a čistých zahraničných aktív.
Inaddition, the ECB has started to publish anupdated forecast on the allotment day.
Okrem toho začala zverejňovať aktualizovanú predpoveď v deň konania tendra.
The ECB now also communicates the benchmarkamount on both the announcement and theallotment day.
V deň vyhlásenia, ako aj v deň konania tendra ECB tiež oznamuje benchmarkový objem.
The benchmark amount is theallotment amount that allows the euro areabanking system as a whole to smoothly fulfil itsreserve requirements, given the Eurosystem’scomplete liquidity forecast, i.e. includingautonomous factors and excess reserves.
Benchmarkový objem je umiestňovaná suma, ktorá umožňuje bankovému systému eurozóny ako celku plynule dodržiavať povinné minimálne rezervy vzhľadom na celkovú predikciu likvidity Eurosystému, t. j. vrátane autonómnych faktorov a nadbytočných rezerv.
Thisimproved communication makes explicitlyclear to the market whether the ECB’s
Zlepšená komunikácia explicitne objasňuje trhu, či cieľom rozhodnutí ECB o umiestnení v HRO je vyrovnávanie podmienok likvidity, alebo nie.
–The timing of the reserve maintenanceperiods was adjusted so that these periodsalways start on the settlement day ofthe main refinancing operation (MRO)following the Governing Council meeting atwhich the monthly decision on the monetarypolicy stance is scheduled.
– Periódy udržiavania povinných minimálnych rezerv sa zmenili tak, aby sa začínali vždy v deň zúčtovania hlavnej refinančnej operácie (HRO) po zasadnutí Rady guvernérov, na ktoré je plánované mesačné rozhodnutie o menovej politike.
Previously,reserve maintenance periods started onthe 24th calendar day of one month andended on the 23rd calendar day of thesubsequent month, irrespective of the Governing Council’s meeting schedule.
V minulosti periódy udržiavania povinných minimálnych rezerv začínali v 24. kalendárny deň jedného mesiaca a končili v 23. kalendárny deň nasledujúceho mesiaca, bez ohľadu na program zasadnutí Rady guvernérov.
Asa complement, changes in the standingfacility rates are now implemented, as a rule,on the first day of the new maintenanceperiod.
Okrem toho sa stanovilo pravidlo, že zmeny úrokových sadzieb pre automatické operácie sa realizujú v prvý deň novej periódy udržiavania povinných minimálnych rezerv.
Previously, these changes tookeffect on the day after the Governing Council’s meeting.
Predtým sa tieto zmeny realizovali nasledujúci deň po zasadnutí Rady guvernérov.
–The maturity of the MROs was shortenedfrom two weeks to one week.
– Splatnosť HRO sa skrátila z dvoch týždňov na jeden týždeň.
Together withthe above-mentioned changes, this meansthat MROs settled in one reserve
Spolu s uvedenými zmenami to znamená, že HRO zúčtované v jednej perióde udržiavania povinných minimálnych rezerv už neprechádzajú do nasledujúcej periódy udržiavania povinných minimálnych rezerv.
Chart33Bidandallotmentamountsinweekly MROsin2004 allotment decisions in MROs aim to balanceliquidity conditions or not.
Graf 33 Ponuky a prideľované sumy v týždenných HRO v roku 2004
(EUR billions) allotment bid
(v mld. EUR)
Counterparties’ biddingbehaviour adapted quickly to the strongincrease in the average allotment amount,although in the third MRO with a maturity ofone week, the total amount of bids fell short ofthe benchmark amount by 5 billion.
sa rýchlo prispôsobilo výraznému zvýšeniu priemernej prideľovanej sumy, hoci v tretej HRO so splatnosťou jeden týždeň celkový objem ponúk nedosiahol benchmarkovú sumu, do ktorej chýbalo 5 mld. EUR.
The total MRO bid amount quickly increased thereafterto levels steadily above the allotment amount,standing in November 2004 at an all-time highof around 384 billion (see Chart 33).
Celkový objem ponúk pre HRO sa následne rýchlo zvyšoval na úrovne stabilne nad prideľovanú sumu a v novembri 2004 dosiahol historické maximum vo výške približne 384 mld. EUR (graf 33).
Overall,the bid-cover ratio, which is the ratio ofsubmitted bids to satisfied bids, has beensound, ranging almost consistently between1.20 and 1.50 since March 2004.
Pomer krytia ponúk, ktorý predstavuje pomer predložených ponúk k uspokojeným ponukám, bol celkovo dobrý a od marca 2004 sa pohyboval na úrovni od 1,2 do 1,5.
The smoothadaptation of market participants’ bid volumesalso indicates that the larger turnover ofcollateral implied by the shortening of the MRO maturity was managed well by creditinstitutions.
Bezproblémové prispôsobenie objemov ponúk účastníkov trhu tiež naznačuje, že väčší obrat kolaterálu, ktorý so sebou prinieslo skrátenie splatnosti HRO, úverové inštitúcie zvládli dobre.
2004, thus reversing the declining trendobserved since 1999.
zmluvným stranám prípravu ponúk, a tým zvýšili účasť v tendroch.
In the period from Marchto December 2004, i.e. after the changes to theframework were implemented, the averagenumber of bidders reached 351.
Od júna 2000 do marca 2004 priemerná týždenná zmena prideľovanej sumy dosahovala 33 mld. EUR, kým v období od zavedenia zmien do decembra 2004 táto suma klesla na 7 mld. EUR.
This increase isprobably primarily the consequence of thereduction in the maturity of the MROs from twoweeks to one week, which implies that banksnow need to submit a bid each week instead ofevery second week in order to satisfy theirliquidity needs.
Toto zníženie možno pripísať skutočnosti, že splatnosť HRO je teraz vždy zosúladená s časovým horizontom likvidity, ktorú chce ECB dosiahnuť vo svojom tendri.
However, it is possible that theincreased transparency and simplicity of thenew framework have made it easier forcounterparties to prepare their bids and havetherefore also facilitated increasedparticipation in tenders.
Ďalším dôsledkom je, že zníženie krátkodobej fluktuácie prideľovanej sumy prispelo k stabilizácii ponúk úverových inštitúcií v hlavných refinančných operáciách.