natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The proposals respond to the increase in disparities after enlargement: they concentrate money on less-developed regions and allocate sufficient resources outside of the convergence priority.
Tieto návrhy reagujú na zvýšenie nerovností po rozšírení: sústreďujú finančné prostriedky do najmenej rozvinutých regiónov a zároveň udeľujú dostatočné zdroje mimo konvergenčnej priority.
In addition to this ‘twin-track’ approach, I fully share the goal of putting cohesion policy at the service of the Lisbon strategy.
Okrem tohto paralelného prístupu tiež plne podporujem cieľ dať politiku súdržnosti do služieb Lisabonskej stratégie.
Cohesion policy is essential for making the European economy more competitive.
Na to, aby sa európska ekonomika stala konkurencieschopnejšou, je politika súdržnosti naozaj podstatná.
Challenges of enlargement
Výzvy rozšírenia
The headline figures on the implications of EU enlargement for cohesion are well known.
Hlavné čísla o vplyve rozšírenia EÚ na súdržnosť sú dobre známe.
Enlargement will involve a 20 % increase in population but only a 5 % increase in GDP, leading to a fall of more than 12 % in average GDP per head in
V rámci rozšírenia sa počet obyvateľov zvýši o 20 percent, hrubý domáci produkt (HDP) však vzrastie len o 5 percent, čo v 25-člennej únii spôsobí priemerný pokles HDP
Surface area: 93 030 km²Population: 10 142 000 inhabitants Per capita GDP index (2002): 53 (EU-15 = 100)
Rozloha: 93 030 km²Obyvateľstvo: 10 142 000 obyv.Index HDP/obyv. (2002): 53 (EÚ-15 = 100)
Structural Funds strategy (2004–06): The Community support framework for Hungary (EUR 1 995 million) is aimed at competitiveness in the productive sector, employment and human resources, improvement of transport infrastructure and environmental protection, and local development.
Stratégia Štrukturálnych fondov (2004 - 2006):Ciele Komunitárneho rámca podpory pre Maďarsko (1 995 miliónov eur) sú tieto: konkurencieschopnosť výrobného sektora, zamestnanosť a ľudské zdroje, zlepšenie dopravnej infraštruktúry, ochrana životného prostredia a miestny rozvoj.
Hungary: training programme for young Roma
Maďarsko: vzdelávanie pre mladých Rómov
For Bulgaria and Romania, the GDP per head figures are 29 and 27 % respectively.) Transition report 2003: Integration and regional cooperation, European Bank For Reconstruction and Development, London.
V Bulharsku dosahuje HDP na obyvateľa 29 percent, v Rumunsku 27 percent.2 Správa o prechodnom období 2003: Integrácia a regionálna spolupráca, Európska banka pre obnovu a rozvoj, Londýn.
Spotlight on enlargement
Zaostrené na rozšírenie sa ešte nespamätali z katastrofálneho poklesu HDP začiatkom deväťdesiatych rokov.
Indeed, according to estimates by the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD), the real GDP for Latvia, Lithuania and Estonia in 2002 was still below the 1989 level.
Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR) odhaduje, že reálny HDP v Lotyšsku, Litve a Estónsku bol v roku 2002 nižší ako v roku 1989.
Despite impressive structural and institutional reforms, there are deficiencies across the central and east European accession countries in the development of financial markets, the restructuring of strategic sectors such as energy, heavy industry and agriculture, the quality of public administration and the business environment.
Napriek tomu, že sa uskutočnili rozsiahle štrukturálne a inštitucionálne reformy, krajiny, ktoré pristupujú do EHS, stále zápasia s nedostatkami v oblasti rozvoja finančných trhov, reštrukturalizácie strategických odvetví, ako sú energetika, ťažký priemysel a poľnohospodárstvo, i s nedostatkami v kvalite verejnej správy a podnikateľského prostredia.
Recent growth has been underpinned by strong private and public consumption, at the expense of high budget deficits.
Príspevkom k nedávnemu rastu bola silná súkromná a verejná spotreba, ktorá však išla na úkor vysokého deficitu rozpočtu.
General government deficits range up to 9 % of GDP, and public spending will come under strong pressure as the new Member States prepare for euro entry.
Celkový štátny deficit dosahuje až 9 percent HDP a v priebehu prípravy nových členských štátov na vstup do eurozóny vznikne silný tlak na verejné výdavky.
The labour market situation presents further challenges.
Situácia na trhu práce prináša ďalšie problémy.
Across the new Member States, unemployment averages 15 % (although some national rates are in the range 3 to 6 %).
Priemerná nezamestnanosť v nových členských štátoch dosahuje 15 percent (hoci v niektorých štátoch sa pohybuje len okolo 3 - 6 percent).
Gains in labour productivity have been associated with stagnating or declining employment and the creation of new jobs has been insufficient to compensate for redundancies.
Nárast produktivity práce sa spája so stagnáciou alebo poklesom zamestnanosti; tvorba nových pracovných miest pritom nedokáže pokryť stav spôsobený prepúšťaním.
The employment rate for the new Member States averages 56 % (52 % in Poland), compared to 64 % in the EU-15.
Priemerná miera zamestnanosti v nových členských štátoch predstavuje 56 percent (52 percent v Poľsku), v porovnaní so 64 percentami v krajinách európskej pätnástky (EÚ15).
The labour markets of the new Member States have significant structural differences to those of the EU-15, notably a higher proportion of workers in agriculture (11 versus 3 %) and a much smaller proportion of the workforce in services (28 versus 44 %).
Štruktúra pracovných trhov v nových členských štátoch je značne odlišná od EÚ15. Ide najmä o vyšší počet pracovníkov v poľnohospodárstve (11 percent oproti 3 percentám) a omnoho nižší počet zamestnancov v službách (28 percent oproti 44 percentám).
If the accession countries are to meet the Lisbon employment target of 70 %, it is primarily in services where job creation will need to take place (4).
Ak majú pristupujúce krajiny splniť 70-percentný cieľ zamestnanosti, ktorý bol stanovený v Lisabone, nové pracovné miesta sa budú musieť vytvárať najmä v oblasti služieb3.
European funds co-financed the Bratislava bypass (Slovakia) the accession countries have mostly seen little improvement in their socioeconomic position since the start of transition and are characterised by the lowest growth, highest unemployment and least-favourable economic structure.
Z európskych fondov sa spolufinancoval diaľničný obchvat Bratislavy (Slovensko)
Economic growth in the new Member States has been accompanied by a significant widening of regional disparities.
Ekonomický rast v nových členských štátoch sprevádza prehlbovanie rozdielov medzi regiónmi.
In almost every country, the most prosperous regions have grown fastest, closing the development gap with the EU-15, while the poorest regions have experienced a decline in GDP per head relative to the EU average.
Takmer v každej krajine prebieha najrýchlejší rast v najviac prosperujúcich regiónoch, ktoré tak dobiehajú regióny EÚ15, pričom v najchudobnejších regiónoch dochádza k poklesu HDP na obyvateľa v porovnaní s priemerom v EÚ.
Thirdly, the experience of transition has often been unfavourable for small towns and rural areas.
Po tretie, malé mestá a vidiecke oblasti mali často nepriaznivé skúsenosti z procesu transformácie.
These have often faced difficulty in adapting to transition, experiencing the significant economic and social costs of restructuring but with limited opportunities for growth.
Tieto oblasti sa prispôsobovali s veľkými problémami, zaťažovali ich značné ekonomické a sociálne výdavky na reštrukturalizáciu a mali len obmedzené možnosti rastu.
Firstly, growth has been strongest in the capital cities and other major urban areas.
Po prvé, k najväčšiemu rastu došlo v hlavných mestách a vo veľkých mestských oblastiach.
These tend to be regions that started from favourable positions prior to transition and were able to achieve rapid restructuring and adaptation to market economic conditions.
Zvyčajne ide o regióny, kde boli priaznivé podmienky už pred prechodným obdobím a ktoré sa dokázali rýchlo reštrukturalizovať a prispôsobiť podmienkam trhovej ekonomiky.
The cities of Prague, Bratislava, Budapest and Warsaw regions, for example, have seen their GDP per head rise to between 150 and 220 % of their respective national averages.
Napríklad v regiónoch Prahy, Bratislavy, Budapešti a Varšavy sa zvýšil HDP na obyvateľa na 150 až 220 percent priemerného HDP v príslušnom štáte.
Lastly, and notwithstanding the considerable job losses already experienced, the delays in restructuring the mining, steel, energy and other heavy industries mean that many old-industrial areas continue to present some of the most serious economic, social, political and environmental challenges to the transformation process.
Po štvrté, aj keď vylúčime reálny a značný pokles počtu pracovných miest, zaostávanie reštrukturalizácie banského priemyslu, výroby ocele, energetiky a ďalších odvetví ťažkého priemyslu spôsobilo, že mnohé tradičné priemyselné oblasti naďalej zostávajú najzávažnejšími ekonomickými, sociálnymi, politickými a ekologickými úskaliami transformačného procesu.
Secondly, there are west–east regional differences in economic development.
V posledných desiatich rokoch nové členské štáty venovali vyššiu pozornosť otázkam regionálnej politiky.
While many regions close to the EU-15 border have been able to benefit from investment, tourism and cross-border cooperation, the eastern border regions of
Pristupujúce štáty využili v období rokov 2000 - 2006 podporu predvstupových fondov z programov Phare, ISPA a SAPARD v celkovej výške asi 3 miliardy eur ročne.
Over the past decade, the new Member States have, to different degrees, given a higher profile to regional policy issues.
Po druhé, ekonomický rozvoj východu a západu prebiehal odlišne.
Havlik, P. (2003), EU enlargement: growth, competitiveness and some challenges facing the future Member States, Vienna Institute for Interna-
Havlik P (2003) Rozšírenie EÚ: rast, konkurencieschopnosť a niektoré výzvy, ktorým čelia budúce členské štáty, Viedenský inštitút pre medzinárodné ekonomické štúdie.
Spotlight on enlargement
Zaostrené na rozšírenie nálneho rozvoja.
Since the late 1990s, regional policy has been given a legislative basis, and each country has developed a hierarchy of concepts, strategies, plans and programmes for regional development, implemented through a wide range of measures for municipalities and enterprises.
Jednotlivé krajiny vypracovali vlastné priority konceptov, stratégií, plánov a programov regionálneho rozvoja, ktoré sa uskutočňovali prostredníctvom viacerých opatrení v oblasti samosprávy a podnikov.
With the availability of substantial funding under EU cohesion policy, the new Member States face important policy choices.
Rozsiahle finančné prostriedky, ktoré sú k dispozícii v rámci politiky súdržnosti EÚ, poskytujú novým členským štátom veľký výber možností.
On the one hand, they need national regional development policies that support all regions to exploit growth potential, in particular those regions that are the ‘motors’ of development.
Štáty potrebujú politiku celoštátneho regionálneho rozvoja, ktorá by podporovala využívanie potenciálu rastu vo všetkých regiónoch, najmä v tých, ktoré sú „motorom“ rozvoja.
On the other hand, they also need structural policies to accelerate adaptation of old-industrial regions and to develop the peripheral, poorest and structurally backward regions, especially those on the eastern borders of the accession countries.
Na druhej strane treba používať i štrukturálne politiky, ktoré by urýchlili prispôsobovanie starých priemyselných regiónov a podporili rozvoj okrajových, najchudobnejších a štrukturálne zaostávajúcich regiónov, najmä na východných hraniciach pristupujúcich krajín.
In addressing these issues, the policy agenda for future Structural and Cohesion Funds includes: the development of the infrastructural base, where
V záujme riešenia týchto otázok sa do agendy politiky budúceho štrukturálneho a kohézneho fondu zapracovali tieto oblasti: rozvoj základne infraštruktúry najmä tam, kde dochádza k nadmernému vyťaženiu zdrojov; podpora väčšej pracovnej mobility a školení s cieľom zvýšiť úroveň technologických, riadiacich a podnikateľských vedomostí a činností; investície do životného prostredia zamerané na riešenie de- dičstva minulosti a splnenie požiadavky smerníc EÚ; investovanie do výskumu a rozvoja, najmä prostredníctvom obchodu; a rozvoj sektora malých a stredných podnikov, hlavne v prípade malých firiem v oblasti služieb, ktoré môžu zamestnávať veľký počet ľudí v odvetví služieb.
EU cohesion policy: 2004–06
Politika súdržnosti EÚ: 2004 - 2006
Structural Funds strategy (2004–06): Slovakia will channel its resources (EUR 1 041 million) through four operational programmes devoted to: industry and services, human resources, basic infrastructure, agriculture and rural development.
Stratégia Štrukturálnych fondov (2004 - 2006):Slovensko plánuje rozdeliť svoje zdroje (1 041 miliónov eur) do štyroch operačných programov v oblasti priemyslu a služieb, ľudských zdrojov, základnej infraštruktúry, poľnohospodárstva a vidieckeho rozvoja.
For the 2004–06 period, a financial framework for enlargement was agreed under the Danish Presidency in late 2002.
Finančný rámec rozšírenia na obdobie rokov 2004 - 2006 bol schválený koncom roka 2002, kedy Dánsko bolo predsedajúcou krajinou.
Designed to ensure that each new Member State is fi nan-cially better placed after accession than before membership,
Dohoda o rozšírení bola vypracovaná tak, aby sa finančná pozícia všetkých nových členských štátov po pristúpení zlepšila v porovnaní s obdobím pred členstvom.
Allocations for structural actions in the new Member States: 2004–06 (million EUR in current prices)
Príspevky na štrukturálne opatrenia v nových členských štátoch: 2004 - 2006 (v miliónoch eur, v súčasných cenách)
(*) Average.(**) Including the Financial Instrument for Fisheries Guidance.
* priemer** vrátane Finančného nástroja pre riadenie rybolovu (FIFG)
61 % of Structural Funds are planned to be spent on the ERDF, 25 % on the ESF, 12 % on the EAGGF and 2.4 % via the FIFG.
Okrem toho došlo k uvoľneniu finančných prostriedkov pre Poľsko v hodnote jednej miliardy eur.
the enlargement agreement included additional money for meeting Schengen requirements and the ability for new Member States to top up direct payments to farmers, as well as an early-release cashflow facility for Poland worth up to EUR 1 billion.
Konečné finančné podmienky rozšírenia sa podarilo bez ťažkostí udržať v medziach limitov pre záväzky a platby, ktoré boli stanovené Európskou úniou v Berlínskej dohode z roku 1999.
The new Member States face important institutional challenges in implementing EU cohesion policy.
Nové členské štáty budú musieť hľadať riešenia významných inštitucionálnych úloh pri implementácii politiky súdržnosti EÚ.
Notwithstanding the valuable experience gained in the preaccession period, European Commission reports show that programming capacity for managing and implementing structural instruments is constrained by problems such as inadequate strategic direction, poor inter-ministerial coordination, delays in establishing monitoring systems and, perhaps most of all, an underdeveloped ‘pipeline’ for generating projects, which could endanger the timely absorption of funding.
Hoci štáty v predvstupovom období získali cenné skúsenosti, zo správ EK vyplýva, že plánovacie kapacity pre riadenie a implementáciu štrukturálnych nástrojov sú spojené s viacerými problémami. Ide najmä o nedostatočné strategické riadenie, slabú medzirezortnú koordináciu a pomalý postup pri budovaní monitorovacích systémov.
Absorption capacity is also limited by a shortage of qualified staff, poor communication between levels of administration and some weaknesses in the Phare-funded preparatory programmes.
Zrejme najväčším problémom je však nevyhovujúci mechanizmus tvorby projektov, čo môže ohroziť využitie financovania v požadovanom termíne.
The potential for regional participation in programming varies greatly, while the preparedness of local authorities and NGOs appears to be limited or non-exist-ent.
Medzi jednotlivými štátmi sú veľké rozdiely, pokiaľ ide o priestor pre regionálnu účasť na plánovaní, pričom miestne úrady a mimovládne organizácie nie sú na tento proces dostatočne alebo vôbec pripravené.
Lastly, the co-financing requirements may be problematic because of budgetary constraints and a lack of financial resources among potential beneficiaries.
Na záver treba povedať, že požiadavky na spolufinancovanie niekedy ťažko splniť vzhľadom na rozpočtové obmedzenia a chýbajúce finančné zdroje u potenciálnych príjemcov.
Nevertheless, the 2004–06 period provides an important opportunity for learning, and the experience of new Member States in the past (Austria, Finland, Sweden) is that practical experience for effective programming can be acquired quickly.
Obdobie rokov 2004 - 2006 však ponúkne príležitosť učiť sa a minulé skúsenosti nových členských štátov (Rakúsko, Fínsko, Švédsko) ukazujú, že možno rýchlo získať prax v efektívnom plánovaní.
The final financial terms for enlargement remain considerably within the ceiling for commitments and payments set by the EU in the 1999 Berlin Agreement.
Politika súdržnosti EÚ: 2007+
With respect to structural actions, there are several points to note.
Za pozornosť stojí niekoľko oblastí štrukturálnych opatrení.
Firstly, Poland is by far the largest single recipient of structural funding, accounting for around 52 % of commitment appropriations.
Po prvé, Poľsko je zďaleka najväčším jednotlivým príjemcom prostriedkov štrukturálnych opatrení, keď využilo asi 52 percent vložených prostriedkov.
Secondly, the share assigned to the Cohesion Fund is far more significant than for the current membership: it accounts for over one third of the commitment appropriations compared with 18 % for the current four beneficiaries.
Po druhé, podiel určený pre kohézny fond je oveľa vyšší ako pre súčasných členov: predstavuje viac ako jednu tretinu vložených prostriedkov v porovnaní s 18 percentami pre terajších štyroch príjemcov.
A third point is the very high share of Objective 1 funding within the Structural Funds appropriations; this accounts for over 93 % of the total compared with just under 70 % in the current allocations for the EU-15.
Po tretie, došlo k veľmi výraznému nárastu podielu Cieľa 1 fi nanco-vaného z prostriedkov štrukturálnych fondov; tento predstavuje vyše 93 percent z celkovej čiastky v porovnaní s necelými 70 percentami súčasných alokácií pre európsku pätnástku (EÚ15).
This is an obvious consequence of the fact that some 92 % of the population of the 10 accession countries meet the Objective 1 criteria.
Dôvodom je hlavne skutočnosť, že 92 percent obyvateľstva desiatich pristupujúcich krajín spĺňa kritériá Cieľa 1.
Lastly, the per capita allocations for the new Member States are substantially lower than for the poorer members of the EU-15.
Po štvrté, alokácie na obyvateľa sú v prípade nových členských štátov výrazne nižšie ako u chudobnejších členov európskej pätnástky.
After application of the cap of 4 % of GDP, the aid per capita for structural expenditure in the new Member States is anticipated as EUR 137 per head in 2006, compared to EUR 231 per head for the existing four cohesion countries.
Po uplatnení hranice štyroch percent HDP predpokladaná pomoc na obyvateľa v oblasti štrukturálnych výdavkov v nových členských štátoch dosiahne v roku 2006 výšku 137 eur na obyvateľa v porovnaní s 231 eur na obyvateľa pre súčasné štyri krajiny v rámci súdržnosti.
The future of EU cohesion policy after 2006 is much less clear.
Zatiaľ nie je príliš jasné, aká bude podoba politiky súdržnosti EÚ po roku 2006.
In the prolonged run-up to the third cohesion report, there has been extensive and open debate among European
V tejto súvislosti je zrejmá zásadná odlišnosť názorov na rozpočtové zdroje určené na politiku súdržnosti EÚ a na preferované modely
For the 2004–06 period, therefore, the EU has allocated EUR 40.7 billion for enlargement, EUR 21.8 billion of this for cohesion policy (EUR 14.7 billion for Structural Funds and EUR 7.1 billion for the Cohesion Fund, 1999 prices).
EÚ tak vyčlenila prostriedky na rozšírenie vo výške 40,7 miliardy eur, určené pre obdobie rokov 2004 - 2006, z toho 21,8 miliardy eur na politiku súdržnosti (14,7 miliardy eur na štrukturálne fondy a 7,1 miliardy eur na kohézny fond, ceny z r. 1999).
All of the new Member States will qualify for EU funding, the spatial coverage of support rising from the current 40 % of the EU-15 population to 49.5 % in the EU-25.
Všetky nové členské štáty budú môcť získať prostriedky EÚ, pričom priestorové rozloženie podpory sa zvýši z terajších 40 percent pre obyvateľstvo európskej pätnástky na 49,5 percenta v 25-člennej EÚ.
Almost all of the Structural Funds assistance will be delivered through Objective 1 programmes, with the exception of some small Objective 2 and 3 programmes for Cyprus and for Prague and Bratislava, and allocations for Interreg and Equal.
Takmer všetka pomoc v rámci štrukturálnych fondov sa uskutoční prostredníctvom programov Cieľa 1, s výnimkou niektorých menších programov Cieľa 2 a 3 pre Cyprus, Prahu, Bratislavu a príspevkov pre fondy Interreg a Equal.
Surface area: 78 866 km²Population: 10 203 000 inhabitants Per capita GDP index (2002): 62 (EU-15 = 100)
Rozloha: 78 866 km²Obyvateľstvo: 10 203 000 obyv.Index HDP/obyv. (2002): 62 (EÚ-15 = 100)
Structural Funds strategy (2004–06): In the Czech Republic, the Community support framework (CSF) for Objective 1, which covers all of the country except the Prague region, is EUR 1.45 billion.
Stratégia štrukturálnych fondov (2004 - 2006):Výška pomoci Komunitárneho podporného rámca Cieľu 1 v Českej republike dosahuje 1,45 miliardy eur a vzťahuje sa na celú krajinu, okrem pražského regiónu.
This will be channelled through five operational programmes: industry and enterprise, infrastructure, development of human resources, rural development, multifunctional agriculture.
Pomoc sa uplatňuje v piatich operačných programoch: Priemysel a podniky, Infraštruktúry, Rozvoj ľudských zdrojov, Vidiecky rozvoj a multifunkčné poľnohospodárstvo.
In addition, the Objective 2 single programming document (SPD) for the Prague region (EUR 17 million) will concentrate on improving the urban environment.
Okrem toho, Cieľ 2 DOCUP pre pražský región (71 miliónov eur) sa sústredí najmä na zlepšenie mestského prostredia.
Professionnal integration in the Czech Republic
Príprava na povolanie v Českej republike
Veterinarian inspection in Latvia ceive favourable transitional support, potentially for up to f i five years.
Veterinárna kontrola v Lotyšsku prideľovania a riadenia takýchto zdrojov.
institutions, Member States and regional and sectoral interest groups, and it is evident that there are wide differences in viewpoints about the budgetary resources to be allocated to EU cohesion policy as well as the preferred models for allocating and governing these resources.
Najchudobnejšie časti EÚ ďalej dostávajú pomoc z kohézneho fondu, ktorý si taktiež získal širokú podporu. Ak by sa v 25-člennej EÚ použil limit 90 percent hrubého národného dôchodku (HND), všetky nové členské štáty s výnimkou Cypru by mohli získať pomoc z Fondu.
There is, however, consensus that resources should be concentrated on the least-developed parts of the EU.
Viacero nových členských štátov by privítalo vyšší pomer financovania EÚ v prospech kohézneho fondu, než v období rokov 2004 - 2006.
An important issue for some of the cohesion countries and other regions is the loss of eligibility associated with the ‘statistical effect’ (rising above the Objective 1 threshold on statistical grounds alone), which would affect some 18.5 million people in an EU-25.
V tejto súvislosti vzniká vôbec najspornejšia otázka – či a ako sa prostriedky EÚ budú poskytovať mimo Cieľa 1.
Such regions are advocating treatment comparable to eligible Objective 1 areas.
EK navrhuje, aby sa budúce financovanie v rámci Cieľa 2 orientovalo na rast a konkurencieschopnosť.
Other assistance for the poorest parts of the EU comes from the Cohesion Fund, for which there is also widespread support.
Dôležitou otázkou pre niektoré krajiny, ktoré čerpajú podporu z kohézneho fondu i pre ďalšie regióny, je skutočnosť, že stratia nárok na podporu.