natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Multilingualism can make this dialogue possible, reducing the risk of communities turning in on themselves, and building a society less vulnerable to conflicts.
Viacjazyčnosť môže tento dialóg umožniť, keďže minimalizuje riziko toho, že sa spoločenstvá uzatvoria do seba, a pomáha budovať spoločnosť menej náchylnú na konflikty.
Many of these issues were addressed in events held around Europe to mark the year.
Mnohé z týchto tém boli nastolené na podujatiach organizovaných v celej Európe v rámci Európskeho roka medzikultúrneho dialógu.
The Maalouf Group: In 2007, the Commission asked a group of intellectuals chaired by the French/Lebanese writer Amin Maalouf to reflect upon the contribution of multilingualism to intercultural dialogue.
Maaloufova skupina: V roku 2007 požiadala Komisia skupinu intelektuálov vedených francúzsko-libanonským spisovateľom Aminom Maaloufom, aby reflektovala na tému prínos viacjazyčnosti pre medzikultúrny dialóg.
Their report stresses that languages are a key component of our identities, and that knowledge of languages is crucial for social cohesion and integration.
Vo výslednej správe sa zdôrazňuje, že jazyky sú kľúčovou súčasťou našej identity a že znalosť jazykov je kľúčová pre sociálnu súdržnosť a integráciu.
Learning languages opens doors to other cultures, and builds bridges with members of the communities who speak them.
Učenie sa jazykov otvára brány k iným kultúram a buduje mosty medzi členmi spoločenstiev, ktorí nimi hovoria.
It is an enriching experience for both sides.
Pre obe strany je to obohacujúca skúsenosť.
Personal adoptive language: This represents the central idea of the Maalouf Group report.
Osobný adoptívny jazyk: Osobný adoptívny jazyk predstavuje základnú myšlienku správy vypracovanej Maaloufovou skupinou.
Based on the ‘mother tongue plus two’ objective, in addition to choosing a language for international communication, each citizen should also be able to pursue a so-called ‘personal adoptive language’.
V rámci cieľa „materinský jazyk plus dva ďalšie“ by mal mať každý občan možnosť zdokonaľovať sa okrem jazyka, ktorý si vybral pre medzinárodnú komunikáciu, v takzvanom „osobnom adoptívnom jazyku“.
This language should be learnt not only by studying the grammar rules, but by learning in-depth about the culture, the literature, the history and the people who speak it.
Vzdelávanie v tomto jazyku by sa nemalo obmedziť na štúdium gramatických pravidiel, ale malo by zahŕňať podrobné spoznávanie kultúry, literatúry, histórie a národa, ktorý ním hovorí.
In its 2008 strategy, the Commission invited Member States to further reflect on this idea and on concrete ways of implementing it.
V stratégii z roku 2008 vyzvala Komisia členské štáty, aby sa touto myšlienkou naďalej zaoberali a zvážili konktétne spôsoby jej realizácie.
Host country knowledge: In the current context of increased mobility and migration, mastering the national language(s) is fundamental to integrating successfully and playing an active role in society.
Poznanie hostiteľskej krajiny: V súčasnom kontexte zvýšenej mobility a migrácie je ovládanie cudzích jazykov nevyhnutné k úspešnej integrácii a zohrávaniu aktívnej úlohy v spoločnosti.
The 2008 strategy is clearly conducive to the idea that non-native speakers, whether migrants or Europeans living in another Member State, should speak the language of the host country.
Stratégia z roku 2008 jasne nabáda k myšlienke, že používatelia jazyka, ktorý nie je ich materinský, či už sú to migranti alebo Európania žijúci v inom členskom štáte, by mali hovoriť jazykom príslušnej hostiteľskej krajiny.
Ambassadors: The members of the Maalouf Group, appointed ‘ambassadors of multilingualism’, continue to promote their vision of multilingualism as an enabler of the fundamental values of the European Union: democracy, peace and respect for linguistic and cultural diversity.
Veľvyslanci: Členovia Maaloufovej skupiny, vymenovaní za „ambasádorov viacjazyčnosti“, naďalej hlásajú svoju víziu viacjazyčnosti, ktorá umožňuje uplatnenie základných hodnôt Európskej únie: demokracie, mieru a úcty voči jazykovej a kultúrnej rozmanitosti.
A shared commitment
Spoločný záväzok
It is up to individual Member States to decide how to run their schools and courses.
Je na samotných členských štátoch, ako budú riadiť svoje školstvo a kurzy.
However, the European Commission can help them tackle the challenges of linguistic diversity by supporting and coordinating action and adding a European dimension to learning.
Európska komisia im však môže pomôcť zvládnuť výzvy týkajúce sa jazykovej rozmanitosti podporou a koordináciou činnosti a obohatením vzdelávania o európsky rozmer.
The relationship between the Commission and Member States is based on the so-called ‘open method of coordination’.
Vzťah medzi Komisiou a členskými štátmi je založený na takzvanom „otvorenom spôsobe koordinácie“.
Instead of legislation, the Commission draws up guidelines and indicators, and promotes benchmarking and the sharing of best practice.
Namiesto právnych predpisov vytvára Komisia usmernenia a ukazovatele a podporuje referenčné porovnávanie a výmenu osvedčených postupov.
A basis for further improvement: In 2007, a review of the action plan to promote language learning and linguistic diversity considered broadening its scope.
Základňa pre ďalšie zdokonaľovanie: V roku 2007 sa v revízii akčného plánu na podporu jazykového vzdelávania a jazykovej rozmanitosti počítalo s jeho rozšírením.
The review stressed the need to boost motivation, to make a greater variety of languages available to a greater variety of learners, including vocational students, and to improve the quality and appeal of courses, incorporating informal, learning methods using TV, the Internet and other media.
V príslušnej revízii sa podčiarkovala potreba zvyšovania motivácie, sprístupnenia väčšieho spektra jazykov väčšiemu spektru učiacich sa vrátane študentov odbornej prípravy a zlepšenia kvality a atraktivity kurzov prostredníctvom zakomponovania neformálnych učebných metód, využitím televízie, internetu a ostatných médií.
A renewed commitment: By endorsing the 2008 strategy, Member States in the Council committed themselves to a fresh series of ambitious goals.
Obnovený záväzok: Schválením stratégie 2008 sa členské štáty v Rade zaviazali k novému balíku ambicióznych cieľov.
This was underpinned, for the first time, by opinions issued by all of the European institutions, with the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions all recognising the need for better cooperation.
Tento po prvýkrát vo svojich stanoviskách podporili všetky európske inštitúcie, pričom Európsky parlament, Európsky hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov svorne uznali potrebu lepšej spolupráce.
The practical side: To support the Member States, the European Commission will draw up an inventory of best practice in language learning and teaching and make it publicly available.
Báza: S cieľom podporiť členské štáty zostaví Komisia inventár osvedčených postupov v jazykovom vzdelávaní a vyučovaní a sprístupní ho verejnosti.
Lifelong language learning, a common objective
Celoživotné jazykové vzdelávanie, spoločný cieľ
Member States have maintained the Barcelona objective as the guiding principle for language learning in the future.
Členské štáty naďalej sledujú barcelonský cieľ ako základný princíp jazykového vzdelávania v budúcnosti.
The common goal is still to teach every child at least two foreign languages by the time they leave school.
Spoločným cieľom zostáva naučiť každé dieťa najmenej dva cudzie jazyky, kým neskončí školskú dochádzku.
Lifelong learning as a reality: The 2008 strategy paper argues that languages are vital skills in the modern world.
Celoživotné vzdelávanie realitou: V dokumente o stratégii 2008 sa argumentuje tým, že v modernom svete sú jazyky nevyhnutnou zručnosťou.
While strongly encouraging an ambitious approach to the twolanguage goal, the Commission stresses that language learning should not stop at the school gates.
Hoci Komisia veľmi podporuje ambiciózny prístup k cieľu ovládania dvoch cudzích jazykov, zdôrazňuje tiež to, že jazykové vzdelávanie by sa nemalo zastaviť opustením školských lavíc.
Languages should not be left to schoolchildren and linguists: students in vocational and non-linguistic courses and adult learners also need courses tailored to their needs.
Jazykmi by sa teda nemali zaoberať len školopovinné deti a jazykovedci. Kurzy „ušité na mieru“ sú potrebné tiež pre študentov odbornej prípravy a študentov iných ako lingvistických smerov a aj pre dospelých študentov.
One idea is a new approach including passive or partial language skills, to further the Commission policy of opening opportunities to society as a whole.
Nová je myšlienka nového prístupu zahŕňajúceho pasívne alebo čiastočné jazykové zručnosti s cieľom podporiť politiku Komisie, pokiaľ ide o poskytovanie príležitostí spoločnosti ako celku.
The objective: There has been rapid growth in language learning and already more than half of all pupils have two foreign languages in their curriculum, but a great deal remains to be done to really eect change.
Cieľ: Jazykové vzdelávanie zaznamenalo obrovský posun dopredu a už viac ako polovica všetkých žiakov má v učebných osnovách dva cudzie jazyky, napriek tomu však treba ešte mnohé dokázať, aby sa skutočne docielila zmena.
It has been accepted that early language learning can be a key basis for building language abilities later in a school career.
Akceptuje sa, že jazykové vzdelávanie od útleho veku môže byť kľúčovou základňou pre budovanie jazykových spôsobilostí neskôr počas školskej dochádzky.
Assisting progress: The Commission has devised indicators to help Member States chart their progress, and has proposed a new target for language learning: at least 80 % of pupils in lower secondary education should be taught at least two foreign languages by 2020.
Napomáhanie pokroku: Komisia vypracovala ukazovatele s cieľom pomôcť členským štátom mapovať ich pokrok a navrhla nový cieľ jazykového vzdelávania: do roku 2020 by sa malo minimálne 80 % žiakov nižších stredných škôl učiť aspoň dva cudzie jazyky.
Investing in language learning: The ‘Lifelong learning’ programme assists Member States in their eorts, promoting projects and networks and supporting the spread of good practice.
Investície do jazykového vzdelávania: Program celoživotného vzdelávania pomáha členským štátom v ich úsilí podporou projektov, sietí a šírenia osvedčených postupov.
Funding for language projects in this programme has increased by 66 %, and in 2007 it was extended to include all ocial, regional and minority languages.
Financovanie jazykových projektov v rámci tohto programu sa zvýšilo o 66 % a v roku 2007 sa rozšírilo tak, že zahrnulo všetky úradné a regionálne jazyky a jazyky menšín.
High Level Group on Multilingualism: A group of experts from across Europe was set up in response to the 2005 communication ‘A new framework strategy for multilingualism’ to provide support and advice on developing initiatives, as well as fresh impetus and ideas on a comprehensive approach to multilingualism in the European Union.
Skupina pre viacjazyčnosť na vysokej úrovni: V reakcii na Oznámenie Komisie z roku 2005 „Nová rámcová stratégia pre viacjazyčnosť“ bola sformovaná skupina odborníkov z celej Európy s cieľom poskytovať podporu a poradenstvo pri vytváraní iniciatív, ako aj čerstvé stimuly a myšlienky, pokiaľ ide o všeobecný prístup k viacjazyčnosti v Európskej únii.
Their findings focused on: the importance of raising awareness of and enhancing the motivation to learn languages; the potential oered by the media for evoking, enhancing and sustaining motivation for language learning; languages for business; new trends and needs in interpretation and translation; regional and minority languages; and research into multilingualism.
Vo svojich záveroch sa sústredili na dôležitosť zvyšovania informovanosti a motivácie na jazykové vzdelávanie, možnosti médií, pokiaľ ide o vzbudzovanie, posilňovanie a udržiavanie motivácie učiť sa jazyky, jazyky v obchodovaní, nové trendy a potreby v oblasti tlmočenia a prekladania, regionálne jazyky a jazyky menšín a výskum viacjazyčnosti.
Multilingualism, an asset in business
Viacjazyčnosť, devíza pre podnikanie
The business world often seems to rely on just one language for communication.
Svet obchodu sa, ako sa zdá, vo väčšine prípadov spolieha na iba jeden dorozumievací jazyk.
Yet consumers, whether mono- or multilingual, prefer to be addressed in their own language, and however international markets have become, firms will mainly attract new customers locally.
Avšak spotrebitelia, či už ovládajú jeden alebo viac jazykov, sú radšej, keď sa s nimi komunikuje v ich vlastnom jazyku. Akokoľvek medzinárodné dnes už trhy sú, firmy si pritiahnu nových zákazníkov hlavne na miestnej úrovni.
New markets through multilingualism: The main conclusions of a survey financed by the European Commission and presented in spring 2007 show that, without language skills, firms are missing opportunities.
Otváranie nových trhov prostredníctvom viacjazyčnosti: Z hlavných záverov prieskumu financovaného Európskou komisiou a prezentovaného na jar 2007 vyplýva, že bez jazykových zručností strácajú firmy príležitosti.
It is estimated that 11 % of exporting European small and medium-sized enterprises (SMEs) (945 000 companies) are losing contracts because of language barriers.
Odhaduje sa, že 11 % vyvážajúcich európskych MSP (945 000 spoločností) stráca príležitosti na uzatváranie zmlúv kvôli jazykovým bariéram.
A more active investment in languages — appointing native speakers, recruiting staff with language skills, or using translators and interpreters — would boost European business to an extent clearly outweighing any additional burden or cost.
Aktívnejšie investovanie do jazykov – zamestnávanie ľudí, ktorých materinský jazyk je jazykom cieľového trhu, alebo ktorí disponujú jazykovými zručnosťami, využitie služieb prekladateľov a tlmočníkov – by naštartovalo európske podnikanie do takej miery, ktorá by jasne prevážila akékoľvek dodatočné bremeno alebo náklady s tým súvisiace.
Languages boost competitiveness: In order to increase the awareness of business stakeholders of the key role of multilingualism for economic competitiveness, the Commission organised, later in 2007, a conference entitled ‘Languages mean business’.
Jazyky zvyšujú konkurencieschopnosť S cieľom zvýšiť informovanosť podnikateľských subjektov o kľúčovom význame viacjazyčnosti pre hospodársku konkurencieschopnosť usporiadala Komisia neskôr v roku 2007 konferenciu s názvom „Jazyky znamenajú obchod“.
To take these ideas forward, a group of leading business representatives was set up to examine how to turn Europe’s languages into a competitive advantage.
Z radov významných predstaviteľov podnikateľskej sféry bola vytvorená skupina, ktorej úlohou bolo zhmotniť túto myšlienku a preskúmať, ako by bolo možné z európskych jazykov vyťažiť konkurenčnú výhodu.
Their report, presented in 2008, recommends that national governments promote the learning of a wide range of languages, and that national, regional and local bodies support companies’ eorts to improve language management strategies.
V ich správe, predloženej v roku 2008, sa nachádza odporúčanie pre národné vlády, aby podporovali vzdelávanie v širokom spektre jazykov, a pre celoštátne, regionálne a miestne orgány, aby podporovali úsilie firiem pri zlepšovaní stratégií jazykového manažmentu.
It suggested expanding current exchange programmes to cater for new target groups, in conjunction with a more proactive and inventive approach from individual companies themselves.
Navrhlo sa rozšírenie súčasných výmenných programov s cieľom podchytiť nové cieľové skupiny spolu s proaktívnejším a invenčnejším prístupom zo strany samotných spoločností.
A platform for exchange: Acting on one of the key recommendations, the Commission plans to set up a permanent European platform on languages for business in autumn 2009.
Platforma pre zmenu: V reakcii na jedno z kľúčových odporúčaní plánuje Komisia na jeseň 2009 vytvoriť stálu európsku platformu, pokiaľ ide o jazyky v obchodovaní.
This will give business, trade unions, chambers of commerce, schools and education authorities a forum to discuss best practice in addressing the mismatch between business needs and education provision.
Jej prostredníctvom sa vytvorí pre podnikateľskú sféru, odbory, obchodné komory, školy a vzdelávacie orgány fórum na prediskutovanie osvedčených postupov a riešenie nesúladu medzi potrebami obchodu a tým, čo ponúka školstvo.
Ideas being examined include extending mobility programmes so new groups have an opportunity to practise language skills in real-life situations, and promoting Internet-based translation tools for small firms with limited access to multilingual sta.
Preskúmajú sa nápady ako rozširovanie programov mobility, aby nové skupiny mali možnosť precvičiť si svoje jazykové zručnosti v situáciách, ktoré prináša skutočný život, a podpora vývoja prekladateľských nástrojov založených na internetových aplikáciách pre malé firmy s obmedzenými kapacitami, pokiaľ ide o viacjazyčný personál.
Languages for better jobs and opportunities
Jazyky pre lepšie pracovné miesta a príležitosti
Language learning is not an aim in itself but should provide prospects for each individual.
Jazykové vzdelávanie nie je samé osebe cieľom, ale má každému jedincovi poskytovať perspektívy.
For this reason, the 2008 strategy paper also argues that multilingualism can unlock the full potential of the single market in terms of better jobs and prosperity.
Z tohto dôvodu sa v dokumente o stratégii 2008 taktiež argumentuje tým, že viacjazyčnosť dokáže rozvinúť plný potenciál jednotného trhu, pokiaľ ide o lepšie pracovné miesta a prosperitu.
Mobility meets languages: Worker mobility in Europe is already a reality for the 2 % of working-age citizens who live and work in another Member State.
S mobilitou idú ruka v ruke jazyky: Mobilita pracovníkov v Európe je už realitou pre 2 % občanov v produktívnom veku, ktorí žijú a pracujú v inom členskom štáte.
The barrier most cited as holding others back from seeking fresh opportunities is that they or their families lack language skills.
Prekážkou, ktorú ľudia najčastejšie uvádzajú ako príčinu, prečo si nehľadajú nové príležitosti, je, že oni alebo ich rodiny neovládajú cudzí jazyk.
So the Commission is encouraging full use of exchanges, partnerships and e-twinning in education and training programmes.
Preto Komisia podporuje plné využívanie výmen, partnerstiev a e-twinningu vo vzdelávaní a programoch odbornej prípravy.
Mobility schemes such as those supported by the ‘Lifelong learning’ and ‘Youth in action’ programmes are fruitful, but should be more widely available.
Programy mobility podporované napríklad programami „Celoživotné vzdelávanie“ a „Mládež v akcii“ prinášajú ovocie, ale mali by byť prístupné pre širšiu verejnosť.
Increased employability for everyone: The European Commission has started a permanent campaign to raise awareness of the added value of language learning for employability: anyone who has more than one foreign language and demonstrates the intercultural skills that this brings has more chances of obtaining a better job.
Zvýšená zamestnateľnosť pre všetkých: Európska komisia začala stálu kampaň na zvýšenie informovanosti o pridanej hodnote jazykového vzdelávania pre zamestnateľnosť: každý, kto ovláda viac než jeden cudzí jazyk a preukáže medzikultúrne zručnosti, má viac šancí získať lepšie pracovné miesto.
Migrants’ potential: There are almost twice as many non-EU migrants in Member States as there are migrants from other EU countries.
Potenciálmigrantov: V členských štátoch žije takmer dvakrát toľko migrantov z nečlenských štátov EÚ ako prisťahovalcov z iných členských štátov EÚ.
These workers often have to struggle to acquire the language skills they need to find employment and fully integrate into a new society.
Títo pracovníci často len ťažko získavajú jazykové zručnosti potrebné na to, aby si našli zamestnanie a mohli sa naplno včleniť do novej spoločnosti.
Eorts to increase language knowledge must stretch beyond schoolchildren to all family members.
Snaha o vylepšenie znalosti jazyka sa nemôže obmedziť na školopovinné deti, musí vychádzať od všetkých členov rodiny.
The Commission has seen good examples in some Member States which others could learn from.
Komisia pozoruje pozitívne príklady v niektorých členských štátoch, od ktorých by sa iné mohli učiť.
Providing multilingual services and promoting dialogue provide broader social and economic benefits to the community as a whole.
Poskytovanie viacjazyčných služieb a podpora dialógu poskytujú širšie sociálne a hospodárske výhody pre spoločnosť ako celok.
Migrants are also a precious source of language skills for contacts in a globalised world.
Migranti sú tiež cenným zdrojom jazykových zručností pre kontakty v globalizovanom svete.
Translation — a common language
Prekladanie – spoločný jazyk
Access to literature in another language is a key to becoming familiar with wider aspects of culture and thought.
Prístup k literatúre v inom jazyku je kľúčom k spoznávaniu širších aspektov kultúry a myslenia národa.
As the Maalouf Group rightly pointed out, learning a language that is close to one’s heart is a gateway to understanding its history, culture and people.
Ako Maaloufova skupina správne poznamenala, že učenie sa jazyka, ktorý je človeku srdcu blízky, je cestou k pochopeniu jeho histórie, kultúry a národa.
That is why the Commission has put such an emphasis on translation.
Preto Komisia kladie taký dôraz na prekladanie.
Facilitating access to culture: ‘Translation is the language of Europe’, as Umberto Eco famously said.
Podpora prístupu ku kultúre: „Preklad je jazykom Európy“, znie slávny výrok Umberta Eca.
Literary translation receives funding under cultural policy, as it communicates Europe’s cultural heritage and promotes intercultural dialogue.
Prekladanie literatúry je financované v rámci kultúrnej politiky, keďže sprostredkúva európske kultúrne bohatstvo a podporuje medzikultúrny dialóg.
The Commission’s ‘Culture’ programme (2007–13) has already helped to finance the translation of several thousand works of literature, the EU being one of the most important financers of literary translation in Europe.
Komisia už prostredníctvom svojho programu „Kultúra“ (na obdobie 2007 – 2013) pomohla financovať preklady niekoľkých tisícov literárnych diel, pričom EÚ je jedným z najdôležitejších mecenášov literárneho prekladu v Európe.
The European debate: Literary translation is clearly also related to wider multilingualism policy: it is the most direct way of abolishing language barriers and building bridges between people and languages.
Európska diskusia: Literárny preklad je tiež jasne spätý so širšou politikou viacjazyčnosti: je to ten najpriamejší spôsob rúcania jazykových bariér a vytvárania mostov medzi národmi a jazykmi.
In November 2008, the Commission invited eminent writers, translators, publishers, academics and journalists, but also filmmakers and theatre producers, to an event attended by the President, Mr Barroso.
V novembri 2008 pozvala Komisia význačných spisovateľov, prekladateľov, vydavateľov, zástupcov akademickej obce a novinárov na podujatie za prítomnosti pána predsedu Barrosa.
This provided ideas and suggestions for a conference on the same subject in April 2009.
Sformulovali sa na ňom myšlienky a návrhy pre konferenciu na tú istú tému v apríli 2009.
The aim is to launch a Europe-wide debate on literary translation, which — in addition to being a sizeable industry — aids integration and communication between Europe’s cultures.
Cieľom je spustenie celoeurópskej diskusie na tému literárneho prekladu, ktorý, okrem toho, že predstavuje významné odvetvie, napomáha integráciu a komunikáciu medzi európskymi kultúrami.
Professionals from very dierent backgrounds will reflect upon the many aspects of translation and the role of translators as ‘cultural mediators’.
Odborníci z rozličných sfér sa budú zamýšľať nad mnohými aspektmi prekladania a úlohou prekladateľov ako „sprostredkovateľov kultúry“.