natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The patterns observed during themid1990s and early2000s may be seen asindicative of the close link between primarydeficits and adverse debt dynamics,irrespective of the starting level of debt –which in the case of Lithuania wascomparatively low.
Vývoj pozorovaný v polovici 90.rokov a začiatkom 21. storočia možnopovažovať za príznačný pre úzky vzťahmedzi primárnym deficitom a nepriaznivoudynamikou štátneho dlhu, bez ohľadu napočiatočnú úroveň dlhu – ktorá bola v prípade Litvy pomerne nízka.
In this context, it may benoted that the share of debt with a shorttermmaturity has been decreasing continuouslysince 1997.
V tejto súvislosti možnopoukázať na skutočnosť, že podiel štátnehodlhu s krátkodobou splatnosťou od roku 1997nepretržite klesá.
On the basis of the figures for 2003,the proportion of debt with a shorttermmaturity is low and, taking into account thelevel of the debt ratio, fiscal balances arerelatively insensitive to changes in interestrates.
Z údajov za rok 2003 vidieť,že podiel krátkodobého verejného dlhuje významný, keď však vezmeme do úvahypomer verejného dlhu, možno konštatovať,že fiškálne saldá sú relatívne necitlivé nazmeny úrokových mier.
Fiscal balances are thereforerelatively insensitive to changes in exchange
Hoci podiel dlhudenominovaného v cudzej mene je vysoký, viac
LITHUANIA rates other than the eurolitas exchange rate,even though the proportion of public debtdenominated in other foreign currencies isnoticeable.
Fiškálne saldá sú preto relatívne necitlivéna zmeny vo výmenných kurzoch, s výnimkouvýmenného kurzu eura voči litasu, aj keďpodiel verejného dlhu denominovanéhov iných cudzích menách je významný.
The Lithuanian mediumterm fiscal policystrategy as stated in the Convergence Programme for 200408, dated May 2004,foresees an increase in the budget deficit to2.7% of GDP in 2004 and an increase ingovernment debt to 22.4% of GDP.
Podľa litovskej strednodobej fiškálnej stratégiepredstavenej v Konvergenčnom programe naroky 2004 – 2008 z mája 2004 sa očakáva, žev roku 2004 rozpočtový deficit vzrastie na2,7% HDP a dlh verejného sektora na 22,4%HDP.
Totalrevenue and expenditure are projected toincrease, in part reflecting transactions inconjunction with EU accession.
Informácie o prípadných podstatnejších opatreniach dočasnéhocharakteru sa v rozpočte na rok 2004v súčasnosti nenachádzajú.
There iscurrently no evidence of significant measureswith a temporary effect in the 2004 budget.The deficit ratio is forecast to decline to 1.5%in 2007 and the public debt ratio is expected togradually descend to 21.0% in 2007.
Podľa prognóz sav roku 2007 pomer deficitu zníži na 1,5%a pomer verejného dlhu postupne klesne na21,0%.
On thebasis of the fiscal balances projected in the Convergence Programme, further substantialconsolidation is required for Lithuania tocomply with the Stability and Growth Pact’smediumterm objective of a budgetary positionthat is close to balance or in surplus.
Z údajov o rozpočtových saldáchprojektovaných v Konvergenčnom programevyplýva, že na dosiahnutie rozpočtovej pozícieblížiacej sa k vyrovnanému aleboprebytkovému rozpočtu, ktorá jestrednodobým cieľom Paktu stability a rastu, jev Litve potrebná ďalšia zásadná konsolidácia.
Since 1996, a pattern of initially volatile andsubsequently improving outturns has beenobserved in the deficit to GDP ratio (see Chart 3a and Table 7).
Súčasnétrendy však nasvedčujú, že v blízkej budúcnostisa pomer verejného dlhu zvýši, alev dohľadnom čase ho bude možné udržať podúrovňou 60%.
Starting from a deficitratio of 3.6% in 1996, the deficit first improvedto 1.2% in 1997, then deteriorated again to3.0% in 1998 and 5.6% in 1999.
Od roku 1996 je vo vývoji pomeru deficituk HDP zrejmé striedanie volatility a následnesa zlepšujúcich výsledkov (graf 3a, tabuľka 7).Po počiatočnom pomere deficitu vo výške3,6% HDP v roku 1996 došlo najskôrk zlepšeniu na 1,2% v roku 1997, potom opäťk zhoršeniu na 3,0% v roku 1998 a 5,6%v roku 1999.
In the yearsthereafter the balance gradually improved,leading to a deficit of 1.5% in 2002, and thendeteriorated to 1.9% in 2003.
V nasledujúcich rokoch sarozpočtové saldo postupne zlepšovalo až na1,5% v roku 2002, pričom v roku 2003 sa opäťzhoršilo na 1,9%.
No homogenousestimates of cyclically adjusted balances areavailable for the Member States which joinedthe EU on 1 May 2004.
Za členské štáty, ktoré sapripojili k EÚ 1. mája 2004, nie sú k dispozíciinijaké homogénne odhady bilancií očistenýcho cyklické vplyvy.
Chart 3b therefore doesnot break down the changes in the fiscalbalance into cyclical and noncyclical factors.Noncyclical changes in the governmentbudget balance could reflect either a lastingstructural change or the effect of temporarymeasures.
Z tohto dôvodu sa v grafe 3bzmeny rozpočtového salda nečlenia na zmenyspôsobené cyklickými a necyklickými faktormi.Necyklické zmeny v štátnom rozpočteodrážajú buď trvalé štrukturálne zmeny, alebodopad dočasných opatrení.
Available evidence suggests thattemporary measures played a deficitincreasing role in 2003, accounting for 0.5percentage point, compared with a minorincrease in 2002.
Dostupné údajesvedčia o tom, že dočasné opatrenia zvýšiliv roku 2003 pomer deficitu o 0,5percentuálneho bodu v porovnaní s miernymnárastom v roku 2002.
With regard to the potential future course ofthe public debt ratio, the ECB’s ConvergenceReport does not consider this issue in detail forcountries with a public debt ratio of 60% orbelow in 2003.
Pri sledovaní trendov ostatných fiškálnychukazovateľov vidíme (graf 4 a tabuľka 7)zvýšenie pomeru celkových výdavkov verejnejsprávy v období rokov 1996 až 1999.
Nevertheless, current trendssuggest that the public debt level will increasebut can be maintained at below 60% for theforeseeable future.
Príčinouzvýšenia boli najmä vyššie bežné výdavky,napr. odmeny zamestnancov a sociálne dávky,ale aj vyššie kapitálové výdavky.
After1999, the expenditure ratio declined due toexpenditure reductions across all majorcategories relative to GDP.
Po roku 1999sa pomer výdavkov k HDP znížil následkomznižovania výdavkov vo všetkých hlavnýchkategóriách.
On balance, the expenditure ratio in2003 was 3.8 percentage points lower than in1996. Government revenue in relation to GDPincreased between 1996 and 1998 anddecreased in the years 1999 to 2003.
K obzvlášť významnému zníženiukapitálových výdavkov došlo v roku 2000.Celkovo bol pomer výdavkov v roku 2003 o 3,8percentuálneho bodu nižší než v roku 1996.Rozpočtové príjmy vo vzťahu k HDP sa zvýšiliv rokoch 1996 až 1998 a znížili v rokoch 1999až 2003.
Onbalance it declined by 2.0 percentage pointsbetween 1996 and 2003.
Celkovo v rokoch 1996 až 2003 kleslio 2,0 percentuálneho bodu.
Prudent fiscal policies are warranted in light of Lithuania’s large current account deficit.Making the tax/benefit system moreemploymentfriendly by strengthening workincentives could make a significantcontribution to fiscal consolidation whilepromoting economic growth and real incomeconvergence in the context of completing theprocess of transition to a market economy.
Vzhľadom na rozsiahly deficit Litvy na bežnomúčte je potrebná obozretná rozpočtovápolitika. Pre zamestnancov výhodnejší systémzdaňovania a poskytovania výhodprostredníctvom posilnenia pracovnýchstimulov by mohol v kontexte ukončovaniaprocesu transformácie na trhové hospodárstvovýznamne prispieť ku konsolidácii rozpočtového hospodárenia za súčasnéhopozitívneho dopadu na hospodársky rasta reálnu konvergenciu.
Ashighlighted in Table 8, from around 2010onwards a marked ageing of the population isexpected.
Ako vyplýva z tabuľky8, približne od roku 2010 sa očakáva výraznýnástup starnutia populácie.
While Lithuania benefits from a lowpublic debt ratio and a rapidly growing fullyfunded pension pillar, population ageing isexpected to induce pressures on the remainingpayasyougo pension system.
Hoci Litva ťažíz nízkej úrovne dlhu verejných financiía rastúceho plne sporivého pilieradôchodkového systému, očakáva sa, žestarnutie populácie vyvolá tlaky na zostávajúcipriebežný dôchodkový systém.
which the demographic situation is projectedto worsen.
sa s celkovou záťažou starnutia obyvateľstvabude ľahšie, ak sa vytvorí dostatočnýmanévrovací priestor v oblasti verejnýchfinancií ešte pred obdobím, v ktorom podľaprognóz skutočne dôjde k zhoršeniudemografickej situácie.
5.3EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS
5.3.VÝVOJ VÝMENNÝCH KURZOV
The Lithuanian litas has been participating in ERM II with effect from 28 June 2004, i.e. foraround three months of the twoyear referenceperiod between October 2002 and September2004 (see Table 9a). Following a carefulassessment of the appropriateness andsustainability of Lithuania’s currency board, itwas accepted that Lithuania would join theexchange rate mechanism with its existingcurrency board arrangement in place, as aunilateral commitment, thus placing noadditional obligation on the ECB.
Litovský litas je súčasťou mechanizmu ERM IIod 28. júna 2004, t. j. približne tri mesiacez dvojročného referenčného obdobia odoktóbra 2002 do septembra 2004 (tabuľka 9a).Po dôkladnom zhodnotení vhodnostia udržateľnosti litovského režimu menovejrady sa rozhodlo, že Litva sa k tomutomechanizmu pripojí so súčasným systémommenovej rady, ktorý predstavuje jednostrannýzáväzok; to znamená, že nevyžaduje nijakýdodatočný záväzok zo strany ECB.
A standardfluctuation band of ±15% is observed aroundthe central rate of 3.45280 litas per euro.
Uplatňujesa štandardné fluktuačné pásmo ±15% okolocentrálnej parity 3,45280 litas za euro.
with caution, as Lithuania was subject to aprocess of transition to a market economy inthe reference period, which complicates anyhistorical assessment of real exchange ratedevelopments.
Tietovýsledky však treba interpretovať opatrne,pretože Litva v referenčnom obdobíprechádzala procesom transformácie na trhovéhospodárstvo, čím sa komplikuje akékoľvekhistorické hodnotenie vývoja reálnychvýmenných kurzov.
As regards other externaldevelopments, Lithuania has consistently rundeficits in the combined current and capitalaccount balance, which rose to almost 12% of GDP in 1998 before declining to 4.8% in 2002and edging up again to 6.5% in 2003 (see Table11).
Čo sa týka vývojav zahraničnej oblasti, Litva nepretržitevykazovala deficit spojeného bežnéhoa kapitálového účtu, ktorý najskôr narástol natakmer 12% HDP v roku 1998, potom klesolna 4,8% v roku 2002 a v roku 2003 sa opäťzvýšil na 6,5% (tabuľka 11).
From a financing perspective, foreigndirect investment has made a significantcontribution in recent years but declined in2003.
Z pohľadufinancovania predstavovali v poslednýchrokoch významný príspevok priamezahraničné investície, ale v roku 2003zaznamenali pokles.
Against this background, Lithuania’s netinternational investment position has beennegative, rising between 1996 and 1999 beforestabilising at around 34% of GDP insubsequent years.
V tejto situácii Litvavykazuje zápornú hodnotu čistejmedzinárodnej investičnej pozície, ktorá odroku 1996 do roku 1999 rástla a v nasledujúcichrokoch sa stabilizovala na približne 34% HDP.Možno poukázať aj na to, že Litva je malouotvorenou ekonomikou, a podľa najnovšíchdostupných údajov dosahuje podielzahraničného obchodu s tovarmi a službami na HDP 52,2% v prípade dovozu a 58,1%v prípade dovozu.
It may be recalled that Lithuania is a small, open economy with –according to the most recent data available – aratio of foreign trade in goods and services to GDP of 52.2% for exports and 58.1% forimports.
V roku 2003 tvoril vývoztovarov do eurozóny a do EÚ 26,9%, resp.61,4% z celkového objemu vývozu.
In 2003 exports of goods to the euroarea and to the EU as a share of total exportsamounted to 26.9% and 61.4% respectively.The corresponding figures for imports as apercentage of total imports in 2003 were 38.1%and 65.7%.
Podieldovozu z eurozóny a z EÚ predstavoval 38,1%a 65,7% z celkového objemu dovozu.
5.4LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS
5.4.VÝVOJ DLHODOBÝCH ÚROKOVÝCH MIER
Over the reference period from September2003 to August 2004 longterm interest rates in Lithuania were 4.7% on average and thus stoodbelow the 6.4% reference value for the interestrate criterion (see Table 12).
V sledovanom období od septembra 2003 doaugusta 2004 dosahovali dlhodobé úrokovémiery v Litve v priemere 4,7%, teda menej nežreferenčná hodnota 6,4% pre kritériumúrokových mier (tabuľka 12).
In the part of the reference period prior to itsparticipation in ERM II, the litas was stable atits future central rate against the euro, which isused as a benchmark for illustrative purposes inthe absence of an ERM II central rate in thatperiod.
V časti referenčného obdobia pred vstupom do ERM II litas stabilne zotrvával na úrovni svojejbudúcej centrálnej parity voči euru, pričomtáto hodnota sa v prípade nestanoveniacentrálnej parity ERM II používa orientačneako referenčná.
The stability of the litas reflected theunchanged Lithuanian exchange rate policyunder the currency board regime.
Stabilita litasu svedčilao nezmenenej politike výmenných kurzovv režime menovej rady.
Since joining ERM II, the litas has not exhibited anydeviation from its central rate (see Chart 5 and Table 9a).
Od vstupu do ERM IIlitas nezaznamenal žiadne odchýlky od svojejcentrálnej parity (graf 5, tabuľka 9a).
Moreover, within ERM II,Lithuania has not devalued its currency’scentral rate against the euro on its owninitiative.
Okremtoho po vstupe do ERM II Litva z vlastnejiniciatívy centrálnu paritu svojej meny vočieuru nedevalvovala.
Shortterm interest rate differentialsagainst the threemonth EURIBOR have alsobeen small, rising slightly from 0.4 percentagepoint in the fourth quarter of 2002 to 0.6percentage point in the third quarter of 2004(see Table 9b).
Rozdiel krátkodobýchúrokových mier voči 3 mesačné m u EURIBORu bol tiež malý, keď miernevzrástol z 0,4 percentuálneho boduv poslednom štvrťroku 2002 na 0,6percentuálneho bodu v treťom štvrťroku 2004(tabuľka 9b).
downward trend since 2001 (see Chart 6a).1
Od roku 2001 dlhodobé úrokové miery vykazujú klesajúci trend (graf 6a).1Tentopokles bol obzvlášť zreteľný do začiatku roka2002, neskôr sa trochu spomalil. Vo
The decline was particularly pronounced untilearly 2002, after which it slowed somewhat.
Rok 2001 je prvým rokom, za ktorý sú k dispozícii údajeo referenčnej dlhodobej úrokovej miere v Litve.
Ingeneral, the issuance conditions of governmentbonds benefited from favourable economicdevelopments, improving sovereign ratingsand declining interest rates for the currencyboard anchor currency.
V dlhodobejšom kontexte – voči euru, ako ajv efektívnom vyjadrení – úroveň reálnychvýmenných kurzov litovského litasuv septembri 2004 mierne prevyšovalahistorické priemery od prvého štvrťroku 1996,
LITHUANIA area (see Chart 6b).
Odzačiatku roka 2001 do začiatku roka 2002 sadlhodobé úrokové miery v Litve posúvalismerom k priemerným výnosom z dlhopisovv eurozóne (graf 6b).
This trend then reversed,largely due to declining euro area bond yieldsand increasing growth differentials, anddespite the widening of the negative inflationdifferential between Lithuania and the euroarea until early 2003.In mid2003, themovement towards average euro area bondyields resumed, leading to a spread of around0.4 percentage point in August 2004,notwithstanding the recent narrowing of theinflation differential.
Tento trend sa neskôrzmenil, najmä v dôsledku klesajúcich výnosovz dlhopisov v eurozóne a rastúcim rozdielomv raste, a napriek rastúcemu zápornémuinflačnému diferenciálu medzi Litvoua eurozónou až do začiatku roka 2003.V polovici roka 2003 opäť nastúpil pohybsmerom k priemerným výnosom z dlhopisovv eurozóne, ktorého výsledkom bol spreadpribližne 0,4 percentuálneho bodu v auguste2004, napriek v poslednom čase znižujúcemusa inflačnému diferenciálu.
The main factorsunderlying the narrowing of the longterminterest rate differential were the positivedevelopment of the Lithuanian economy andits progress in the transition to a marketeconomy, accompanied by low inflationarypressures.
K hlavnýmfaktorom znižovania diferenciálu dlhodobýchúrokových mier patrí priaznivý vývojlitovského hospodárstva a pokrok v prechodena trhové hospodárstvo sprevádzaný nízkymiinflačnými tlakmi.
This process of narrowing the longterm interest rate differential also benefitedfrom market expectations of an earlyparticipation of Lithuania in ERM II, whichwas in fact decided in June 2004.
Proces znižovaniadiferenciálu dlhodobých úrokových mier tiežťažil z trhových očakávaní skorej účasti Litvyv mechanizme ERM II, o ktorom sa rozhodlov júni 2004.
The fact thatthe spread between Lithuanian and euro arealongterm interest rates has declined isindicative of the credibility of the currencyboard arrangement.
Zníženie spreadu medzidlhodobými úrokovými mierami v Litvea eurozóne poukazuje na dôveryhodnosťrežimu menovej rady.
For the concluding summary on Lithuania,please see the “Introduction and Executive Summary”.
Súhrnné hodnotenie Litvy je v časti „Úvoda zhrnutie“.
(b) Key indicators of exchangerate pressure for the Lithuanian litas
(b)Kľúčové indikátory tlakovna výmenný kurzlitovského litasu
Deviation from ERM II centralrate
Odchýlka od centrálnej parity ERM II
Table 10Real exchange rate developments Table 11External developments
Vývoj výmenného kurzu Vývoj vo vzťahu k zahraničiu
IVLONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTSTable 12Longterm interest rates Chart 6:(a) Longterm interest rate
4.VÝVOJ DLHODOBÝCH ÚROKOVÝCH MIERTabuľka 12Dlhodobé úrokové miery Graf 6(a) Dlhodobé úrokové miery
(b) Longterm interest rate and HICP inflation differentialsvisàvis the euro area
(b) Diferenciály dlhodobejúrokovej miery a inflácie HICP voči eurozóne
Money supply (M3) 4)Lending from banks 4)
Výmenný kurz 3)
Sources: Eurostat and national data (CPI, unit labour costs, compensation per employee, labour productivity).Note: a positive (negative) sign indicates an appreciation (depreciation).1) Total industry excluding construction, domestic sales.2) Definition conforms to ILO guidelines.3) Nominal effective exchange rate.4) Annual percentage change of end of period data, ECB definition.
Zdroj: Eurostat, národné údaje (CPI, jednotkové náklady práce, odmena na zamestnanca, produktivita práce).Poznámka: Kladné znamienko znamená zhodnotenie a záporné znehodnotenie meny.1) Priemysel okrem stavebníctva, domáci odbyt.2) Definícia v súlade so smernicami Medzinárodnej organizácie práce.3) Nominálny efektívny výmenný kurz.4) Ročné percentuálna zmena údaja z konca obdobia, definícia ECB.
Sources: European Commission and ECB calculations.Note: In Chart 3 (b) negative values indicate a contribution to an increase in deficits, while positive values indicate a contribution to theirreduction.
Zdroj: Výpočty Európskej komisie a ECB.Poznámka: Záporné hodnoty v grafe 3 (b)znamenajú príspevok k zvýšeniu deficitu, kladné k jeho zníženiu.
Net acquisitions (+)/net sales (-) of financial assets Currency and deposits Loans and securities other than shares Shares and other equity Privatisations Equity injections Other Other financial assets Valuation changes of general government debt Foreign exchange holding gains (-)/losses (+)
Čistý nákup (+)/čistý predaj () finančných aktív Hotovosť a vklady Úvery a cenné papiere iné ako akcie Akcie a iné majetkové účasti Privatizácia Navýšenie kapitálu Ostatné Ostatné finančné aktíva Zmena štátneho dlhu v dôsledku precenenia Kurzové straty (+)/ zisky () z devízových položiek
28 June 2002 to 30 September 2004:Euro
28. jún 2004 až 30. september 2004:Euro
(b) Key indicators of exchange rate pressure for the Lithuanian litas
(b) Kľúčové indikátory tlakov na výmenný kurz litovského litasu
Chart 5 Lithuanian litas: Deviation from ERM II central rate
Graf 5 Litovský litas – odchýlka od centrálnejparity ERM II
Source: ECB.Note: The vertical line indicates the date of entry in ERM II(28 June 2004).
Zdroj: ECB.Poznámka: Vertikálna linka znamená dátum vstupu do ERM II(28. jún 2004).
A positive/negative deviation from the centralparity implies that the currency is at the strong/weak side of theband.
Kladná/záporná odchýlka od centrálnej parityznamená, že mena je na silnej/slabej strane pásma. Fluktuačnépásmo litovského litasu je +/ 15 %.
Table 10 Lithuanian litas: Real exchange rate developments
Tabuľka 10 Litovský litas – vývoj výmenného kurzu
Sources: ECB, European Commission Services.1) The longterm interest rate of Lithuania is based on primary market yields.2) Calculation for the September 2003 to August 2004 period is based on the unweighted arithmetic average of the interest rate levels of Finland, Denmark and Sweden plus 2 percentage points.3) The euro area average is included for information only.
Zdroj: ECB, European Commission Services.1) Výpočet za obdobie september 2003 – august 2004 je založený na neváženom aritmetickom priemere úrokových mier Fínska, Dánskaa Švédska plus 2 percentuálne body.2) Priemer za eurozónu je uvedený len informatívne.
6 HUNGARY
MAĎARSKO
Over the reference period from September2003 to August 2004 the average rate of HICPinflation in Hungary was 6.5%, i.e.considerably above the reference value of 2.4%(see Table 1).
V sledovanom období od septembra 2003 doaugusta 2004 dosahovala inflácia HICPv Maďarsku priemernú úroveň 6,5%, čo jevýrazne nad referenčnou hodnotou vo výške2,4% (tabuľka 1).
While real GDP growth slowed downsubstantially in 1996 and again between 2001and 2003, the decrease in inflation since 1996has mostly been achieved in parallel withrelatively strong real GDP growth (see Table2).
Aj keď sa v roku 1996 a potom opätovnev rokoch 2001 až 2003 rast reálneho HDPvýrazne spomalil, pokles inflácie v období odroku 1996 bol dosiahnutý práve v spojenís relatívne silným rastom reálneho HDP(tabuľka 2).
As a result of the solid growth performancefrom 1997, unemployment decreased to levelsof around 6% in the late 1990s and hasremained at low levels despite the slowing ofthe economy over the past few years. As aresult, labour market conditions havetightened, in particular in some of the mostdynamic sectors of the economy.
Vďaka vysokému rastu maďarskejekonomiky od roku 1997 sa koncom 90. rokochznížila miera nezamestnanosti na úroveň okolo6%, ktorú si udržala aj napriek spomaleniuhospodárskeho rastu v posledných rokoch.Z tohto dôvodu sa sťažili podmienky natrhu práce, a to najmä v niektorých najdynamickejších odvetviach hospodárstva.Jednotkové náklady práce vykazovali v obdobírokov 1996 až 1999 klesajúci trend, čo bolospôsobené najmä spomalením rastu odmeny nazamestnanca.
Unit labourcost growth followed a decreasing trend from1996 to 1999, mainly due to a moderation incompensation per employee growth, but hasincreased since 2000 as compensation peremployee has risen strongly.
V dôsledku prudkého zvýšeniaodmeny na zamestnanca však od roku 2000začali opäť vzrastať.
High wage growthin recent years has mostly been the result ofminimum wage rises together with anexpansionary public sector wage policy and itsspillover effects on private sector wageformation. In addition, labour productivitygrowth has slowed down substantially, mainlyfor cyclical reasons.
Vysoký rast miezdzaznamenaný v posledných rokoch vyplývapredovšetkým zo zvýšenia minimálnej mzdy,z expanzívnej mzdovej politiky vo verejnomsektore a z jej dopadov na súkromný sektor.Okrem toho došlo najmä dôsledkomcyklických vplyvov k podstatnému zníženiurastu produktivity práce.
Import prices have shownconsiderable variation over the years, to a largeextent reflecting changes in the effectiveexchange rate and oil prices.
Ceny dovozovv jednotlivých rokoch vykazovali výraznéfluktuácie, ktoré odzrkadľovali predovšetkýmzmeny efektívneho kurzu forintu a pohyby cienropy.
Import pricesbegan to fall in 2001, mostly reflecting thesharp appreciation of the nominal exchangerate resulting from, among other things, thewidening of the exchange rate band and theliberalisation of shortterm capital flows in May 2001.
V roku 2001 začali dovozné ceny klesať,čo vyplývalo z prudkého zhodnotenianominálneho kurzu forintu, ktoré bolo okreminého výsledkom rozšírenia fluktuačnéhopásma a liberalizácie krátkodobých kapitálových tokov v máji 2001.