natgillin/translations-raw huggingface dataset:
That rate compares to the fertility rate of 2.1 children commonly accepted to be the replacement level.
Uvedený údaj treba porovnať s pôrodnosťou 2,1 detí, ktorá sa všeobecne pokladá za reprodukčnú úroveň.
Interestingly enough, surveys show that most European couples aged 40 and over consider that it was mainly social and economic factors which prevented them from having as many children as they would have liked.
Je zaujímavé, že väčšina európskych párov starších ako 40 rokov v prieskumoch uvádza, že najmä sociálne a hospodárske faktory im zabránili mať toľko detí, koľko by si priali.
Initially, discussion around this ageing trend concentrated on the sustainability of social security, pensions and health policies.
Diskusia o trendoch vývoja starnúcej populácie sa spočiatku sústreďovala na udržateľnosť sociálneho zabezpečenia, dôchodkov a zdravotníckej politiky.
However, it is increasingly recognised that an ageing population will require the adaptation of practically all major public policies, including education, employment and social affairs, transport, public services and infrastructures and urban planning, to address ageing and exploit the opportunities it presents.
Avšak čoraz viac prevláda názor, že starnúcemu obyvateľstvu sa budú musieť prispôsobiť prakticky všetky hlavné verejné politiky vrátane vzdelávania, zamestnanosti a sociálnych záležitostí, dopravy, verejných služieb, infraštruktúr a mestského plánovania. Politiky teda budú zohľadňovať problematiku starnutia a využívať takto vzniknuté príležitosti.
The Lisbon Strategy up to 2010 takes the broad European demographic trends into account.
Lisabonská stratégia zohľadňuje tieto rozsiahle demografické trendy v Európe až do roku 2010.
Indeed, those trends reinforce the essential objective of seeking to improve EU competitiveness by raising overall employment rates and employment rates of women and older workers, and by promoting innovation and higher-value-added economic activities in order to raise productivity.
Uvedené trendy podporujú základný cieľ, ktorým je snaha o zlepšenie konkurencieschopnosti EÚ zvýšením celkovej zamestnanosti, zamestnanosti žien a starších pracovníkov a tiež propagáciou inovácií a hospodárskych činností s vyššou pridanou hodnotou, ktoré zvýšia produktivitu.
Trends in migration and immigration, compared to the predictability of ‘natural change’ in population, are more difficult to foresee and their effects can be more pronounced in a shorter period2.
V porovnaní s predvídateľnými „prirodzenými zmenami“ v populácii sa trendy v migrácii a imigrácii ťažšie predvídajú a ich účinky možno lepšie predpokladať v kratších obdobiach.
This has been true during the long history of European migration and immigration.
Táto skutočnosť sa preukázala počas dlhej histórie európskej migrácie a imigrácie2.
Intra–European and intra-regional population movements slowed considerably in the mid 1970s as the demand for foreign workers fell following the first oil price shock in 1973.
Pohyby obyvateľstva v rámci Európy a medzi jednotlivými regiónmi sa značne spomalili v polovici sedemdesiatych rokov, pretože po prvom ropnom šoku v roku 1973 klesol dopyt po zahraničných pracovníkoch.
In the period since then, the improving economic performance of the poorer countries within the EU has contributed to lower migrant worker flows.
V nasledujúcom období sa začala zlepšovať hospodárska situácia chudobnejších krajín EÚ, čo prispelo k zníženiu emigrácie za prácou.
However, the development of migration patterns has been complicated by ‘quality of life’ factors, including environment and cost-of-living issues countering the traditional rural-to-urban (intra-national) trends, and the rise of cross-national flows in urban areas, particularly amongst the higher qualified. ed.
Vývoj migračných schém však skomplikovali faktory „kvality života“, ako sú životné prostredie a otázka životných nákladov, ktoré pôsobia proti tradičnému trendu presunu obyvateľstva z vidieka do mesta (v rámci krajiny) a nárast medzinárodných migračných vĺn v mestských oblastiach, najmä u ľudí s vyššou kvalifikáciou.
However, at regional level demographic structures and likely future patterns often vary greatly from the EU and national averages.
Na regionálnej úrovni sa však demografické štruktúry a pravdepodobné budúce vzorce často výrazne odlišujú od priemeru EÚ a jednotlivých štátov.
In order to address the demographic challenges effectively and seize the opportunities presented there is a need for regionally adapted policy responses.
Efektívne zvládnutie demografických výziev a využitie uvedených príležitostí si vyžaduje politickú odozvu, ktorá sa prispôsobuje regionálnej problematike.
EU Cohesion Policy is well suited to such a task, especially in those policy areas identified as EU Cohesion Policy priorities in the Community Strategic Guidelines 2007-2013 and in the specific funds regulations.
Politika súdržnosti EÚ je vhodná na tento účel, a to najmä v oblasti priorít Politiky súdržnosti EÚ definovaných v Strategických smerniciach Spoločenstva na obdobie rokov 2007 – 2013 a v špecifických predpisoch jednotlivých fondov.
In addition, the Commission Communication ‘The demographic future of Europe – from challenge to opportunity’1 sets out how the EU can constructively respond within an overall strategy.
Oznámenie Komisie „Demografická budúcnosť Európy – od výzvy k príležitosti“1stanovuje, ako môže EÚ konštruktívne reagovať v rámci celkovej stratégie.
While national governments will retain the policy prerogative in many policy areas affected by demographic trends, notably social and employment policies, many necessary reforms can be supported by EU Cohesion Policy.
Vlády jednotlivých štátov si zatiaľ ponechajú výsady rozhodovania v mnohých oblastiach politiky, na ktoré vplývajú demografické trendy, a to predovšetkým v oblasti sociálnej politiky a politiky zamestnanosti.
During the last four decades, the population of the countries of today’s EU-25 has grown from over 376 million (1960) to about 459 million (2005).
Počas posledných štyroch desaťročí sa počet obyvateľov dnešnej EÚ-25 zvýšil z 376 miliónov (1960) na zhruba 459 miliónov (2005).
Population change has two components: the so-called ‘natural increase’ (defi ned as the difference between the numbers of live births and deaths), and net migration (the difference between inward and outward migration). The strength and composition of
Populačná zmena pozostáva z dvoch zložiek: takzvaný„prirodzený nárast“ (ktorý sa definuje ako rozdiel medzi počtom narodení a úmrtí) a čistá migrácia (rozdiel medzi migráciou do a z jednotlivých
According to national statistics and Eurostat estimates, the total number of non-nationals living in the EU in 2004 was around 25 million, or just below 5.5% of the total population.
Podľa vnútroštátnych štatistík a odhadov Eurostatu v EÚ v roku 2004 žilo asi 25 miliónov ľudí, ktorí nie sú občanmi žiadneho členského štátu EÚ, čo predstavuje menej ako 5,5 % celkovej populácie.
In absolute terms, the largest numbers of foreign citizens reside in France, Germany, Italy, Spain and the UK.
V absolútnych číslach najväčší počet zahraničných občanov býva vo Francúzsku, Nemecku, Taliansku, Španielsku a vo Veľkej Británii.
In the period 2000-2004, the non-national population varied from less than 1% of the total population in Slovakia, to 39% in Luxembourg, while in the majority of countries the figure was between 2% and 8%.
V rokoch 2000 – 2004 kolísal počet obyvateľov, ktorí nemali občianstvo žiadneho štátu EÚ, od menej ako 1 % z celkového počtu obyvateľov na Slovensku až po 39 % v Luxembursku, pričom vo väčšine krajín sa táto úroveň pohybuje medzi 2 % a 8 %.
In the 24 years up to 2004, the percentage of foreign nationals either did not change significantly in most Member States or it increased.
Počas 24 rokov do roku 2004 sa percento zahraničných občanov vo väčšine členských krajín nijako výrazne nezmenilo, alebo sa zvýšilo.
1 European Commission, ‘The demographic future of Europe – from challenge to opportunity’, Communication 571 (2006) of 12 October 2006.2 For more details see the 2006 Employment in Europe report: http://ec.europa.eu/employment_social/employment_analysis/employ_2006_en.htm
1 Európska komisia „Demografická budúcnosť Európy – od výzvy k príležitosti“, Oznámenie (COM) 571 (2006) z 12. októbra 2006.2 Viac informácií možno nájsť v správe z roku 2006„Zamestnanosť v Európe“: http://ec.europa.eu/employment_social/employment_analysis/employ_2006_en.htm
THE CONTEXT
Sociálne odkázané osoby v staršom a mladom veku
Regional effects of demographic change: the main recent historic trends identified by Eurostat3 at national and regional
Sociálne odkázané osoby v staršom veku – podiel na počte obyvateľov podľa veku: > 64/15-64 Sociálne odkázané osoby v mladom veku – podiel na počte obyvateľov podľa veku: < 15/15-64 Regionálne účinky demografických zmien: hlavné historické trendy nedávneho obdobia, ktoré identifikoval Eurostat3 na úrovni
The most significant growth was observed in Luxembourg, followed by Spain, Cyprus, Greece, Ireland and Austria.
Najvýraznejší nárast bol zaznamenaný v Luxembursku, potom nasledovalo Španielsko, Cyprus, Grécko, Írsko a Rakúsko.
Latvia was the only country registering a significant decrease.
jednotlivých krajín a regiónov, možno zhrnúť takto:
In 2004, the number of citizens from the ten new Member States residing in the EU-15 was comparatively small at around 0.2% of the total EU-15 population, with the largest proportion in Germany.
Počet občanov z desiatich nových členských krajín, usídlených v krajinách EÚ-15, bol v roku 2004 porovnateľne nízky a dosahoval iba 0,2 % z celkového počtu obyvateľov EÚ-15, s najväčším podielom v Nemecku.
However, the loss of these workers has a higher incidence in their native countries where it is contributing to population reduction.
Pokles týchto pracovníkov v krajine ich pôvodu však prispieva k tamojšiemu zníženiu počtu obyvateľov.
With ageing, the proportion of older people is increasing compared to the decreasing share of those of working age.
– V mnohých regiónoch EÚ od počiatku nového tisícročia viac ľudí zomrelo, než sa narodilo.
If current trends prevail until 2050, a person of working age then might have to provide for up to twice as many retired people than is usual today.
Následná negatívna „prirodzená populačná zmena“ sa rozširuje a tento trend je menej výrazný ako celková zmena v počte obyvateľov.
The regional differences already visible now in agedependency indicators might see more dramatic developments in some regions than in others.
Tento negatívny vzorec prevažuje v Nemecku, v Českej republike, na Slovensku, v Maďarsku, v Slovinsku a v priľahlých regiónoch, ako aj v pobaltských krajinách, na severe Švédska a na juhu Grécka.
level can be summarised as follows:- In the north-east of the European Union the population is decreasing.
Ak súčasné trendy pretrvajú do roku 2050, jedna osoba v produktívnom veku bude musieť pracovať na dvakrát viac dôchodcov ako v súčasnosti.
Most affected by this decline are eastern Germany, Poland, the Czech Republic, Slovakia and Hungary, and to the north the three Baltic States, and parts of Sweden and Finland.- In many EU regions, since the start of the new century more people have died than have been born.
Rozdiely medzi regiónmi sa prejavujú už teraz v ukazovateľoch sociálnej odkázanosti podľa veku, pričom v niektorých regiónoch môže nastať dramatickejší vývoj ako inde.
The resulting negative ‘natural population change’ is widespread and the pattern is less pronounced than for the total population change.
– V niektorých regiónoch negatívnu „prirodzenú zmenu“ kompenzuje pozitívna migrácia.
This negative pattern predominates in Germany, the Czech Republic, Slovakia, Hungary, Slovenia and adjacent regions, as well as the Baltic States, Sweden in the north and Greece in the south.- Ireland, France, the three Benelux countries and Denmark are mainly experiencing a ‘natural increase’ in the population.- In some regions, a negative ‘natural change’ has been compensated by a positive net migration.
Najvýraznejšie sa to prejavuje v západnom Nemecku, východnom Rakúsku, na severe Talianska a v Slovinsku, ako aj na juhu Švédska a v regiónoch Španielska, Grécka a vo Veľkej Británii.
This is most conspicuous in western Germany, eastern Austria, the north of Italy, and Slovenia, as well as the south of Sweden and regions in Spain, Greece and the United Kingdom. - The opposite is much rarer: in only a few regions (namely in the north of Poland), a positive ‘natural change’ has been offset by a negative net migration.
– K opačnej situácii dochádza len zriedkavo: iba v niektorých regiónoch (hlavne na severe Poľska) pozitívna „prirodzená zmena“ predstihla negatívnu čistú migráciu.
While an ageing population is a challenge that all EU Member States are facing or will have to face, it has a stronger and more immediate impact for some countries and regions than others.
Starnutie populácie je výzvou, ktorej musia čeliť teraz alebo v budúcnosti všetky členské krajiny EÚ. Tento proces sa v niektorých krajinách a regiónoch prejavuje výraznejšie a bezprostrednejšie ako inde.
In the face of very different existing patterns and likely trends, a range of major demographic phenomena need to be better understood to enable policy-makers to form robust proactive policies to meet the challenges and exploit the opportunities of a changing population.
Vzhľadom na značne odlišné existujúce schémy a pravdepodobné trendy treba lepšie pochopiť širokú škálu hlavných demografických fenoménov, aby politici mohli pripraviť solídne proaktívne politiky, ktoré dokážu riešiť výzvy a využiť možnosti zmien v štruktúre populácie.
3 Eurostat, Regions: Statistical yearbook 2006.
3 Eurostat, Regióny: Štatistická ročenka 2006
• making Europe and it regions more attractive places to invest and work;• improving knowledge and innovation for growth;• more and better jobs.
• zvýšiť príťažlivosť Európy a jej regiónov ako miest pre investície a prácu; • zlepšiť znalosti a inovácie pre rast;• zvýšiť počet a kvalitu pracovných miest.
Whilst, according to the average, the phenomenon of demographic ageing will become considerably more important in the coming decades, different European regions are currently facing very divergent developments in population.
Hoci fenomén starnutia populácie bude mať väčší význam v celkovom priemere až v budúcich desaťročiach, rôzne regióny Európy musia už teraz čeliť výrazne protichodným vývojovým trendom v populácii.
Some regions face ‘natural increase’ accompanied by positive net migration (i.e. Ireland), while others have experienced or will experience dramatic sustained population loss (i.e. the eastern Länder in Germany).
Niektoré regióny musia riešiť otázku „prirodzeného nárastu“, ktorý sprevádzajú pozitívne migračné vlny (ako napríklad Írsko), zatiaľ čo v iných sa dramaticky znižuje alebo sa už znížil počet obyvateľov (napríklad vo východných spolkových krajinách v Nemecku).
(See Eurostat map – total population change.)
(Pozri mapu Eurostatu – celková zmena počtu obyvateľov.)
The regulations governing the Cohesion Policy funds (ERDF, ESF, Cohesion Fund) further develop the priorities to be addressed in the mainstream convergence and competitive programmes.
Pravidlá fondov Politiky súdržnosti (EFRR, ESF, Fond súdržnosti) ďalej rozvíjajú priority, na ktoré sa treba zamerať v rámci hlavného prúdu zbližovania a konkurencieschopných programov.
Ageing is specifically mentioned in particular in relation to several priorities under the guideline: More and better jobs.
Starnutie sa konkrétne spomína vo vzťahu k viacerým prioritám v rámci smernice s názvom „Väčší počet kvalitnejších pracovných miest“.
In any event, the successful achievement of the objectives identified in the Community Strategic Guidelines can only be guaranteed in the medium and long term by ensuring that the underlying demographic trends are factored into national and regional strategic planning, if policies are adapted to regional and local needs, and if the opportunities presented are exploited.
Ciele, ktoré sú identifikované v Strategických smerniciach Spoločenstva, možno úspešne dosiahnuť v strednodobom a dlhodobom horizonte iba tak, že sa východiskové demografické trendy zapracujú do národných a regionálnych strategických plánov. Zároveň sa politika musí prispôsobiť regionálnym a miestnym potrebám a treba využívať príležitosti, ktoré sú k dispozícii.
The example of the eastern Länder in Germany demonstrates that in some regions the demographic ageing of the population is already developing quite quickly.
Príklad spolkových krajín vo východnom Nemecku ukazuje, že v niektorých regiónoch obyvateľstvo starne veľmi rýchlo.
In the five Länder (excluding Berlin), there were over half a million fewer people on 1 January 2005 than on 1 January 2000, reflecting a total population loss of 3.7% of the population in five years.
V piatich spolkových krajinách (okrem Berlína) žilo k 1. januáru 2005 o viac ako pol milióna obyvateľov menej než k 1. januáru 2000. V priebehu piatich rokov tak došlo k celkovému poklesu populácie o 3,7 %.
This movement is not homogeneous across the generations: the very young (aged up to 14 years) decreased by almost a quarter (-24%) while the population at retirement age increased by 18.2%, refl ected in a rise in the old age dependency ratio from 23.5% to 29.2%.
Uvedený pohyb nie je homogénny v rámci generácií: počet veľmi mladých obyvateľov vo veku do 14 rokov klesol takmer o štvrtinu (-24 %), kým počet obyvateľov v dôchodkovom veku vzrástol o 18,2 %. Výsledkom je zvýšenie pomeru sociálne odkázaných osôb v staršom veku z 23,5 na 29,2 %.
Regional responses to ageing
Ako regióny riešia otázku starnutia
In conclusion, it is clear that as an underlying societal trend demographic change requires a broad range of policy responses.
Z uvedeného jasne vyplýva, že zásadný spoločenský trend demografických zmien si vyžaduje široké spektrum politických odpovedí.
EU Cohesion Policy – promoting integrated strategic planning to address development objectives through partnership working – allows regional responses to be tailored to the specific circumstances faced by each region with financial support in the form of a multi-annual budget.
Politika súdržnosti EÚ propaguje integrované strategické plánovanie, ktoré sa zameriava na rozvoj cieľov prostredníctvom partnerskej spolupráce. Reakciu tak možno prispôsobiť špecifickým okolnostiam, ktorým čelí každý región, i s pomocou finančnej podpory vo forme niekoľkoročného rozpočtu.
With the diversity of demographic structure and trends and the increasing importance of regional and local public authorities as policy initiators and service providers, it is vital that the effects of long-term population trends are taken into account in framing medium-term strategies. A number of regions have already been active and are at the forefront of strategic thinking and actions in relation to the demographic challenge.
Vzhľadom na rôznorodosť demografickej štruktúry a rast významu regionálnych a miestnych orgánov, ktoré sú iniciátormi politík a poskytovateľmi služieb, je veľmi dôležité, aby strednodobé stratégie zohľadnili účinky dlhodobých populačných tendencií Mnoho regiónov už aktívne pracuje na strategických úvahách a činoch, ktoré majú riešiť demografické výzvy.
Under existing EU programmes, a number of projects have addressed aspects of demographic change.
V rámci existujúcich programov EÚ sa veľký počet projektov orientuje na viaceré aspekty demografických zmien.
These include successful initiatives to address depopulation in urban, rural and sparsely populated areas, positive migration initiatives, reinforcing non discrimination and gender equality, and making regions more attractive places to live.
Ide o úspešné iniciatívy zamerané na pokles počtu obyvateľov v mestách, na vidieku a v riedko osídlených oblastiach, iniciatívy v oblasti pozitívnej migrácie, posilňovania zákazu diskriminácie a rodovej rovnoprávnosti a pri zvyšovaní príťažlivosti regiónov pre život.
Even in regions which believe they will suffer ‘inevitable’ population reduction – arising, for instance, from the delayed effects of urbanisation – proactive thinking in responding to depopulation and ageing can have an important effect in securing quality of life and mitigating the effects of these likely trends on the remaining population.
Dokonca aj v regiónoch, kde sa nazdávajú, že trpia „nevyhnutným“ poklesom populácie ako jedným z oneskorených následkov urbanizácie, môže mať proaktívne myslenie vo vzťahu k poklesu populácie a k starnutiu významný vplyv na zabezpečenie kvality života a na zmiernenie účinkov týchto pravdepodobných trendov na zostávajúce obyvateľstvo.
Indeed, the experience of some regions is that proactive, integrated policies can begin to redress patterns which were previously considered irreversible.
Skúsenosť niektorých regiónov je skutočne taká, že proaktívna integrovaná politika môže pomôcť zmeniť vzorce, ktoré sa predtým považovali za nezvratné.
The Union’s Cohesion Policy provides Member States with a valuable tool to adapt regional and national economies in the context of ageing.
Politika súdržnosti EÚ poskytuje členským štátom hodnotný nástroj na prispôsobenie regionálnej a vnútroštátnej politiky v kontexte starnutia obyvateľstva.
The Community Strategic Guidelines for EU Cohesion Policy identify three overarching guidelines in line with the Lisbon Agenda:
Strategické smernice Spoločenstva pre Politiku súdržnosti EÚ identifikujú tri preklenovacie smernice, ktoré sú v zhode s Lisabonskou stratégiou:
Redevelopment of old industrial sites in Graz West, Austria.
Obnova starších industriálnych lokalít v západnej časti mesta Graz v Rakúsku.
The demographic future of Europe – from challenge to opportunity
Demografická budúcnosť Európy – od výzvy k príležitosti
Europe can do more to promote its demographic renewal.
Európa môže urobiť viac pre podporu svojej demografickej obnovy
This implies creating conditions enabling all Europeans to realise their desire to have a family.
Patrí sem vytvorenie podmienok umožňujúcich všetkým občanom Európy uskutočniť svoju túžbu po založení rodiny.
Having children should be an option for everyone and requires, in particular, being able to reconcile work, family and private life.
Každý by mal dostať možnosť založiť si rodinu, čo však vyžaduje predovšetkým schopnosť zlúčiť prácu, rodinný a súkromný život.
Far too often, women still have to choose between a job and a family.
No ženy si príliš často musia vybrať medzi prácou a rodinou.
The Commission, at the same time as adopting the Communication on demography, has consulted the social partners on further measures that should be taken to facilitate this reconciliation, notably in the areas of parental leave and work organisation.
Zároveň s prijatím Oznámenia o demografii Komisia uskutočnila konzultácie so sociálnymi partnermi o ďalších opatreniach, ktoré by uľahčili proces zlúčenia predovšetkým v oblasti rodičovskej dovolenky a organizácie práce.
Most measures to respond to demographic change are the responsibility of the Member States – central, regional and local government; many involve the social partners and civil society organisations.
Za väčšinu opatrení, ktoré majú reagovať na demografické zmeny, zodpovedajú členské krajiny – ich centrálne, regionálne a miestne správy.
Nevertheless, the European Union can play a useful role in facilitating the process of adapting to change.
Na mnohých sa podieľajú aj sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti.
Demographic change is a shared concern across the EU, as was made clear by the heads of state and government who, at the 2005 European Summit in Hampton Court (UK), studied the future of Europe in the context of globalisation.
Demografická zmena je spoločnou starosťou celej EÚ, ako to jasne uviedli hlavy štátov a vlád, ktoré na summite EÚ v Hampton Courte (Veľká Británia) v roku 2005 rokovali o budúcnosti Európy v kontexte globalizácie.