natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The award aims to provide an incentive for cities to inspire each other and share best practices, while at the same time engaging in friendly competition.
Súťaž v priateľskom duchu by mala slúžiť ako podnet pre jednotlivých účastníkov, aby sa inšpirovali a vymieňali si cenné skúsenosti.
In other words, the cities become role models for each other.
Inými slovami, mestá by si navzájom mali ísť dobrým príkladom.
Parks and pollution-free environments.
Zeleň a priestranstvá bez znečisteného ovzdušia.
High quality urban living.
Kvalitný mestský život.
Sustainable ideas for a fit city.
Trvalo udržateľný rozvoj v„zelenom meste“.
The race has begun for the prestigious position as an environmentally friendly frontrunner.
Začali sa preteky o prestížny titul, ktorý získa priekopník v boji o zachovanie zdravého životného prostredia.
Cities from all over Europe can now compete for the EUROPEAN GREEN CAPITAL AWARD, introduced by the European Commission.
Mestá zo všetkých kútov Európy sa teraz môžu zapojiť do súťaže „Európske hlavné zelené mesto“, ktorú vyhlásila Európska komisia.
Healthy urban living The European Green Capital Award is given to a city that has improved its urban living environment as a whole through concrete activities such as:
Zdravý život v meste Víťazom súťaže sa stane mesto, ktoré celkovo zlepšilo svoje životné prostredie vďaka činnostiam ako napríklad:
How to claim the award Once a year from 2010 a European city will be appointed the European Green Capital by a panel of environmental experts and a jury.
Pre koho je cena určená Od roku 2010 bude skupina nezávislých odborníkov spolu s porotou každoročne udeľovať titul „Európske hlavné zelené mesto“.
The award is given to the European city that has demonstrated a well-established record of achieving high environmental standards and is committed to ongoing and ambitious goals for further environmental improvement and sustainable development.
Cenu získajú také mestá, ktorým sa podarí preukázať dosiahnuté úspechy v dodržiavaní vysokých environmentálnych štandardov, a ktoré sa zaviažu k ďalším ambicióznym projektom v oblasti zlepšovania životného prostredia a trvalo udržateľného rozvoja.
The European Green Capital should also be able to promote best practices to all other European cities.
„Európske hlavné zelené mesto“ by tiež malo dokázať prezentovať svoje osvedčené postupy ostatným európskym mestám.
Co-operation and partnership among authorities, citizens, business life and other stakeholders aimed at developing and improving urban living conditions Implementation of sustainable mobility solutions Introduction and expansion of parks and recreational areas A modern approach to waste management Innovative solutions to noise pollution An integrated approach to urban management ensuring positive long-term effects ects
• • • spolupráca a partnerstvá medzi samosprávami, občanmi, podnikateľskými a inými subjektmi so zameraním na zlepšenie mestského životného prostrediazavádzanie trvalo udržateľných riešení v dopravebudovanie a rozširovanie parkov a rekreačných areálovmoderný prístup k spracovaniu odpadovnovátorské riešenia v boji proti znečisteniu hlukomjednotná politika mestského riadenia, ktorá prináša dlhodobý pozitívny vývoj
Race for environmental recognition The idea of a European Green Capital was originally conceived at a meeting in Tallinn, Estonia, held on May 15th 2006, on the initiative of the former City Mayor, Jüri Ratas.
Uznanie a prestíž M y š l i en k a „Európskeho hlavného zeleného mesta“ vznikla na stretnutí v estónskom Tallinne, ktoré sa konalo 15. mája 2006. Jej iniciátorom bol vtedajší primátor mesta Jüri Ratas.
Now, major cities from all over the EU are getting ready to take part in this race for environmental recognition.
Dnes sa na prestížnu súťaž pripravujú mestá z celej Európy, aby si získali uznanie za úspechy, ktoré dosahujú pri zlepšovaní životného prostredia.
How and when to apply All European cities with more than 200,000inhabitants can apply for the European Green Capital Award.
Ako a kedy sa prihlásiť O titul „Európske hlavné zelené mesto“ sa môžu uchádzať všetky európske mestá s počtom obyvateľov vyšším než 200 000.
In countries, where there are no cities with more than 200,000 inhabitants, the largest city will be eligible to participate.
V tých krajinách, kde sa nenachádza žiadne mesto nad 200 000 obyvateľov, môže súťažiť najväčšie mesto.
The deadline for applications for both 2010 and 2011 titles is 1 October 2008.
Uzávierka prihlášok na roky 2010 aj 2011 je 1. október 2008.
Read more about terms and conditions on www. europeangreencapital.eu.
Viac o podmienkach a pravidlách sa dočítate na internetovej stránke www.europeangreencapital.eu.
Cities as role models The general aim of the initiative is to improve the European urban living environment – and thus the environment as a whole.
Mestá ako inšpirácia Cieľom projektu je zlepšiť životné prostredie v európskych mestách, a tým aj na celom svete.
80 pct. of the European population live in an urban environment.
Osemdesiat percent populácie dnes žije v mestských
KEY DATES IN 2008
DÔLEŽITÉ DÁTUMY V ROKU 2008
Announcement of the first two European Green Capitals for 2010 and 2011
1. október uzávierka prihlášok október – november prvá hodnotiaca fáza november – december druhá hodnotiaca fáza december zasadanie poroty a rozhodnutie vyhlásenie nositeľov titulu„Európske hlavné zelené mesto“ na roky 2010 a 2011
SELECTION PROCESS
VÝBEROVÝ PROCES
The selection of cities to be given the European Green Capital award for 2010 and 2011 will be assessed on the basis of 10 environmental indicators.
Pri výbere Európskych hlavných zelených miest na roky 2010 a 2011 sa bude posudzovať desať environmentálnych ukazovateľov.
The applications from the cities should for each indicator include the following information:
Súťažiace mestá by preto mali uviesť ku každému ukazovateľu nasledujúce údaje:
Panel assessment A panel of internationally acknowledged experts will assess the information supplied.
Hodnotenie Nezávislá skupina odborníkov posúdi poskytnuté údaje.
They will then select three cities per award year for a second round of applications.
Potom vyberie tri mestá, ktoré postúpia do druhého kola.
In their second application each city will provide detailed documentation of their achievements and plans.
V tejto fáze kandidáti pripravia detailný popis dosiahnutých výsledkov a pripravovaných činností.
Finally, the winning cities for 2010 and 2011 will be appointed by a jury composed of representatives from:
Víťazov na roky 2010 a 2011 napokon určí porota zložená zo zástupcov týchto inštitúcií:
• the European Commission the European Environment Agency (EEA)ICLEI - Local Governments for Sustainabilitythe European Federation for Transport and Environment (T & E)the Union of Capitals of the European Union (UCUE)Committee of the Regions
• stručný popis súčasnej situácie životného prostredia a dosiahnuté výsledkystručný popis prijatých opatrení na zlepšenie životného prostredia v mestestručný popis plánov do budúcnosti a pripravovaných projektovstručný popis naplánovaných činností a podujatí zameraných na rozširovanie skúseností a osvedčených postupov v oblasti životného prostredia
INDICATORSThe evaluation panel will base its assessments on these 10 indicator areas:
Viac informácií o podávaní prihlášok, hodnotiacich kritériách a pravidlách nájdete na internetovej stránke www.europeangreencapital.eu.
Local contribution to global climate change Local transportation Availability of green areas open to the public Quality of local ambient air Noise pollution Waste production and management Water consumption Waste water treatment Environmental management of the local authority Sustainable land use
• • • • • • • • • • vplyv na celkové klimatické zmenydopravamestská zeleň a jej prístupnosť pre obyvateľovkvalita ovzdušiaznečistenie hlukomprodukcia a spracovanie odpadovspotreba vodyspracovanie odpadových vôdmiestna politika životného prostrediatrvalo udržateľné využívanie pôdy
Green Capital Secretariat The application process, the work of the evaluation panel and the jury, are facilitated by the Green Capital Secretariat, currently run by the Danish company COWI.
Zelená kancelária Podávanie prihlášok, prácu nezávislej skupiny odborníkov i zasadanie poroty riadi Zelená kancelária, ktorú v súčasnosti prevádzkuje dánska spoločnosť COWI.
The secretariat also assists with PR activities related to the award scheme through the Green Capital website and through various communication channels such as brochures, news -fl flashes and film clips etc.
Kancelária sa podieľa aj na propagačných činnostiach, medzi ktoré patrí príprava internetovej stránky, informačných letákov, reklamných brožúrok, upútaviek a pod.
Groundwater Protection in Europe
Ochrana podzemných vôd v Európe
THE NEW GROUNDWATER DIRECTIVE – CONSOLIDATING THE EU REGULATORY FRAMEWORK
NOVÁ SMERNICA PRE PODZEMNÉ VODY ZJEDNOTENIE REGULAČNÉHO SYSTÉMU EU
Why a new Groundwater Directive?. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Prečo nová smernica o podzemných vodách?. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
A brief history of groundwater EU legislative development . . . . . . . . . . . 92.1.1.
Stručná história vývoja legislatívy Európskej únieo podzemných vodách . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 92.1.1.
The first directive (1980). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 92.1.2. Assessment (1982) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 102.1.3.
Prvá smernica (1980). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 92.1.2.
A groundwater action programme (1996) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
Akčný program pre podzemné vody (1996). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
The policy context . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 112.2.1.
Súvislosti stratégie . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 112.2.1.
Groundwater in the Water Framework Directive. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 112.2.2.
Podzemná voda v Rámcovej smernici o vode. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 112.2.2.
Other related directives. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
Príbuzné smernice. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
The consultation process . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202.3.1.
Odborná konzultácia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202.3.1.
The Commission proposal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202.3.2. Impact assessment . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202.3.3.
Návrh komisie.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202.3.2.
The CIS Working Group on Groundwater. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 212.3.4.
Pracovná skupina CIS pre podzemné vody . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 212.3.4.
The political negotiation. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23
Politické rokovania. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23
Building blocks of the directive. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 243.1.
Základné kamene smernice . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 243.1.
General introduction . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 243.2.
Všeobecný úvod . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 243.2. Dobrý chemický stav . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 253.3.
Measures to prevent or limit pollutant inputs. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27
Opatrenia na zamedzenie, alebo obmedzenievstupu znečisťujúcich látok. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27
Towards effective implementation. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 294.1. WFD milestones. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 294.2.
Smerom k efektívnej implementácii . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 294.1.
Specific milestones of the new directive. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 314.3.
Špecifické medzníky novej smernice . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 314.3.
Supporting guidelines – cooperation on implementation. . . . . . . . . . . . . 314.4.
Podporné usmernenia – spolupráca na implementácii. . . . . . . . . . . . . . . . 314.4.
Supporting research. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 324.5.
Podporný výskum. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 324.5.
Links to international associations and programmes. . . . . . . . . . . . . . . . . . 34
Prepojenia na medzinárodné organizácie a programy . . . . . . . . . . . . . . . . 34
Next steps. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35
Ďalšie kroky. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35
As we know for a long time, groundwater needs to be protected.
Ako už dlho vieme, podzemnú vodu treba chrániť.
Our efforts to do so have for many years suffered from a lack of overall planning, notably due to the lack of specific instrument to ensure concerted action across the European Union.
Naše úsilie v tejto oblasti už dlho trpí nedostatočným celkovým plánovaním, najmä kvôli absencii osobitného nástroja na zabezpečenie zosúladenej akcie na celom území Európskej únie.
The very first groundwater legislation (Directive 80/68/EEC) had a limited scope and focused on controlling emissions of substances from industrial and urban sources.
Úplne prvý právny predpis vzťahujúci sa na podzemnú vodu (smernica 80/68/EHS) mal obmedzený rozsah pôsobnosti a jeho zameraním bola kontrola emisií látok z priemyselných a komunálnych zdrojov.
Directives aimed at controlling diffuse pollution from agricultural and industrial sources were introduced later.
Smernice zamerané na kontrolu difúzneho znečistenia z poľnohospodárskych a priemyselných zdrojov sa prijali neskôr.
The Ministerial Seminar on Groundwater in The Hague on 26 and 27 November 1991 called for an action programme to avoid the long-term deterioration of groundwater quantity and quality across the European Union.
Na seminári ministrov o podzemných vodách v Haagu 26. a 27. novembra 1991 sa požadovalo vypracovanie akčného programu na zabránenie dlhodobého zhoršovania množstva a kvality podzemných vôd v celej Európskej únii.
This first led to the adoption by the Commission of a communication on a groundwater action programme in 1996 which was incorporated into the Water Framework Directive (WFD), adopted four years later (2000/60/EC).
Na základe tejto výzvy najprv Komisia v roku 1996 prijala oznámenie o akčnom programe v oblasti podzemných vôd a následne došlo k jeho začleneniu do rámcovej smernice o vode (RSV) prijatej o štyri roky neskôr (2000/60/ES).
For the first time groundwater became part of an integrated water management system, a very natural context for this essential component of the environment.
Prvýkrát sa podzemné vody stali súčasťou integrovaného systému hospodárenia s vodami, veľmi prirodzeného kontextu pre tento základný komponent životného prostredia.
The WFD includes groundwater in its river basin management planning, and sets clear milestones for (ground)water bodies in terms of delineation, economic analysis, characterisation (analysis of pressures and impacts), monitoring, and the design of programmes of measures to ensure that, by the end of 2015, there is a sufficient quantity of groundwater of good chemical status.
V RSV sa podzemné vody zahŕňajú do plánovania vodohospodárskeho manažmentu povodí a určujú sa jasné míľniky pre (podzemné) vodné útvary v zmysle vymedzenia, hospodárskej analýzy, charakteristiky (analýza tlakov a vplyvov), monitorovania a návrhov programov opatrení na zabezpečenie toho, aby do konca roku 2015 existovalo dostatočné množstvo podzemnej vody v dobrom chemickom stave.
This was then complemented by the adoption on 12 December 2006 of a daughter directive laying down additional technical specifications (Directive 2006/118/EC on the protection of groundwater against pollution and deterioration).
Prijatie dcérskej smernice, ktorou sa ustanovujú doplňujúce technické špecifikácie, (smernica 2006/118/ES o ochrane podzemných vôd pred znečistením a zhoršením kvality) 12. decembra 2006 doplnilo uvedenú smernicu.
We are now entering the practical implementation phase of the WFD and of its groundwater daughter directive.
V súčasnosti začíname s fázou vykonávania RSV a jej dcérskej smernice o podzemných vodách v praxi.
Key milestones are expected over the next two years, the most important being the development of the first river basin management plans (2009-2015).
Kľúčové míľniky, z ktorých najdôležitejší je rozvoj prvých plánov vodohospodárskeho manažmentu povodí (2009 – 2015), sa očakávajú v nasledujúcich dvoch rokoch.
There will also be specific features on groundwater, as Member States are notably required to establish ‘threshold values’ (quality standards) by the end of 2008.
Pripravujú sa aj špecifické charakteristiky podzemných vôd, keďže sa od členských štátov vyžaduje, aby do konca roku 2008 určili najmä „hraničné hodnoty“ (normy kvality).
Sound implementation of the overall EU legislative framework will be closely dependent on improved exchanges between Member States, sectors and disciplines.
Riadne vykonávanie celého legislatívneho rámca EÚ bude úzko súvisieť so zlepšenou komunikáciou medzi členskými štátmi, odvetviami a vednými odbormi.
As a common interpretation of the provisions of the WFD is essential to ensure its best and most effective implementation across the EU, guidance and other supporting documents are being produced.
Keďže spoločný výklad ustanovení RSV je nevyhnutný na zabezpečenie jej najlepšieho a najúčinnejšieho vykonávania v celej EÚ, pripravujú sa usmernenia a podporné materiály.
This brochure is part of that process.
Táto brožúra je súčasťou tohto procesu.
It explains the relevant legislative framework for groundwater protection and clarifies the main practical measures still required in order to achieve the ‘good status’ objective by 2015.
Vysvetľuje sa v nej príslušný legislatívny rámec na ochranu podzemných vôd a vyjasňujú sa hlavné praktické opatrenia, ktoré sa naďalej vyžadujú s cieľom dosiahnuť „dobrý stav“ do roku 2015.
Groundwater constitutes the largest reservoir of freshwater in the world, accounting for over 97% of all freshwaters available on earth (excluding glaciers and ice caps).
Podzemné vody tvoria najväčší rezervoár sladkých vôd na svete, viac ako 97 % celosvetovej zásoby (s výnimkou horských a kontinentálnych ľadovcov).
The remaining 3% is composed mainly of surface water (lakes, rivers, wetlands) and soil moisture.
Zvyšné 3 % sú tvorené najmä povrchovými vodami (jazerami, riekami, močiarmi) a pôdnou vodou v nenasýtenej zóne.
Until recently, focus on groundwater mainly concerned its use as drinking water (e.g. about 75% of European Union (EU) residents depend on groundwater for their water supply), and recognising that it is also an important resource for industry (e.g. cooling waters) and agriculture (irrigation).
Donedávna sa problematika podzemných vôd sa sústreďovala najmä na ich využitie ako zdroj pitnej vody (okolo 75 % občanov Európskej únie (EÚ) je závislých na podzemnej vode ako zdroji pitnej vody), a ako dôležitého zdroja pre priemysel (napr. chladiace účely) a poľnohospodárstvo (závlahy).
It has, however, become increasingly obvious that groundwater should not only be viewed as a water supply reservoir, but should also be protected for its environmental value.
V poslednom čase sa však ukazuje, že podzemné vody by sa mali posudzovať nielen ako zdroj, ale že by mali byť chránené aj pre ich úlohu v životnom prostredí.
Groundwater plays an essential role in the hydrological cycle and be critical for maintaining wetlands and river flows and acting as a buffer during dry periods.
Podzemná voda je nenahraditeľnou súčasťou hydrologického cyklu a kľúčovým prvkom pre udržanie močiarov a prietokov v riekach počas suchých období.
In other words, it provides the base flow (i.e. the water which feeds rivers all year round) to surface water systems, many of which are used for water supply and recreation.
Inými slovami, podzemná voda poskytuje základný odtok (t.j. trvalý celoročný prítok do riek) do povrchových hydrologických systémov, z ktorých sa mnohé využívajú ako zdroj vody, alebo na rekreačné účely.
In many rivers across Europe, more than 50% of the annual flow is derived from groundwater.
V mnohých Európskych riekach tvorí podzemná voda viac ako 50 % priemerného ročného odtoku.
In low-flow periods this figure can rise to more than 90% and hence, deterioration of groundwater quality may directly affect related surface water and terrestrial ecosystems.
Počas suchých období toto množstvo môže presahovať 90 %. Výsledok je, že zhoršenie kvality podzemnej vody môže mať priame následky na povrchové vody a suchozemské ekosystémy.
Since groundwater moves slowly through the subsurface, the impact of anthropogenic activities may last for a long time.
Keďže prúdenie podzemných vôd je relatívne pomalé, následky antropogénnych aktivít môžu byť dlhodobé.
This means that pollution that occurred some decades ago – whether from agriculture, industry or other human activities – may still be threatening groundwater quality today and, in some cases, will continue to do so for several generations to come.
Znečistenie, spôsobené pred niekoľkými desaťročiami napríklad poľnohospodárstvom, priemyslom alebo inými aktivitami, môže ohrozovať kvalitu podzemných vôd aj dnes, a v niektorých prípadoch ešte aj mnoho generácií v budúcnosti.
In addition, experience with contamination remediation over the last 20 years has shown that the measures taken have in most cases not been able to completely remove all contaminants and that pollutant sources, even if partially removed, continue to release pollutants for a long period of time (i.e. several generations).
Naviac, skúsenosti s odstraňovaním znečistenia z posledných 20tich rokov ukazujú, že vykonanými opatreniami vo väčšine prípadov neboli znečisťujúce látky odstránené úplne a že zdroje znečistenia, aj keď čiastočne odstránené, naďalej dlhodobo (t.j. obdobia niekoľkých generácií) produkujú znečistenie.
Therefore, an important focus must be on preventing pollution in the first place.
Takže je veľmi dôležité sa v prvom rade sústrediť najmä na prevenciu pred znečistením.
Secondly, since surface water systems receive inflowing groundwater, groundwater quality will ultimately be reflected in the quality of surface waters.
Po druhé, keďže podzemná voda tvorí dôležitý prítok pre povrchové hydrologické systémy, kvalita podzemnej vody sa odrazí i na kvalite vody povrchovej.
In other words, the effect of human activity on groundwater quality will eventually impact on the quality of associated aquatic ecosystems and directly dependent terrestrial ecosystems if so-called natural attenuation reactions such as biodegradation in the subsurface are not sufficient to remove the contaminants.
Inými slovami, vplyv antropogénnych aktivít na kvalitu podzemnej vody sa časom odrazí i na kvalite príslušných vodných ekosystémov a na nich závislých suchozemských ekosystémov, pokiaľ tzv. prirodzené tlmiace reakcie, ako napr. biodegradácia (rozklad) v podzemí sú nedostatočné na to aby odstránili znečisťujúce látky.