natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Compared with the previousyear, the fiscal surplus increased by 1.7percentage points and the public debt ratioremained constant.
V porovnanís predchádzajúcim rokom sa rozpočtovýprebytok zvýšil o 1,7 percentuálneho bodua pomer verejného dlhu zostal nezmenený.
In 2004, the surplus isforecast to decrease to 0.3% and the publicdebt ratio is projected at 4.8%.
Narok 2004 sa prognózuje zníženie prebytku na0,3%, pomer verejného dlhu má dosiahnuť4,8%.
Estonia is notin an excessive deficit situation.
Estónsko v súčasnosti nie je v situáciinadmerného deficitu.
Since 1996, a pattern of initially volatile andsubsequently improving outturns has beenobserved in the deficit to GDP ratio, with theratio remaining consistently below the 3%reference value except in 1999 (see Chart 3aand Table 7).
Od roku 1996 možno pozorovať typický vývojod počiatočnej volatility k následnémuzlepšovaniu pomeru deficitu k HDP, pričomtento pomer trvalo zostával pod referenčnouhodnotou 3%, s výnimkou roku 1999 (graf 3aa tabuľka 7).
Starting from a deficit ratio of1.7% in 1996, the balance turned to a surplus of1.7% in 1997, before deteriorating to a deficitof 3.7% in 1999.
Z východiskového pomeru deficituna úrovni 1,7% HDP v roku 1996 sa saldov roku 1997 zmenilo na prebytok 1,7%, ktorýsa potom v roku 1999 zhoršil na deficit vo výške3,7% HDP.
Noncyclical changes inthe government budget balance could reflecteither a lasting structural change or the effectof temporary measures. Available evidencesuggests that measures with a temporary effecthad only a minor impact on the deficit in 2002and 2003.
Neskôr sa saldo rýchlo zlepšovaloa v roku 2003 bol dosiahnutý prebytok 3,1%.Za členské štáty, ktoré sa pripojili k EÚ 1. mája2004, nie sú k dispozícii homogénne odhadysáld očistené o cyklické vplyvy.
Looking back over the years 1996 to 2003, thepublic debt to GDP ratio gradually declinedby 2.2 percentage points (see Chart 2a and Table 5).
Z tohto dôvoduzmeny rozpočtového salda v grafe 3b nie súčlenené na zmeny spôsobené cyklickýmia necyklickými faktormi.
As shown in greater detail in Chart2b, debtincreasing deficitdebt adjustmentslargely offset the effects of primary surpluses inthe years 2001 to 2003.
Necyklické zmenyv bilancii štátneho rozpočtu by mohli vyjadrovaťbuď pretrvávajúce štrukturálne zmeny, aleboefekty dočasných opatrení.
In Estonia, acquisitionof securities has accounted for a large part ofthe deficitdebt adjustment (see Table 6).
Dostupnéinformácie nasvedčujú, že dočasné opatreniamali na deficity v rokoch 2002 a 2003 iba malýdosah.
Moving on to examine trends in other fiscalindicators, it can be seen from Chart 4 and Table 7 that the general government totalexpenditure ratio, after declining in 1997,showed an upward movement until 1999.
Čo sa týka trendov ostatných fiškálnychukazovateľov, z grafu 4 a tabuľky 7 je zrejmé,že pomer celkových výdavkov verejnej správysa od poklesu v roku 1997 až do roku 1999zvyšoval.
Theincrease was due to higher capital expenditureand current expenditure. Between 1999 and2003, the expenditure ratio declined sharplydue to lower capital expenditure as well asexpenditure reductions across all other majorcategories relative to GDP.
Toto zvýšenie bolo zapríčinenévyššími investičnými a bežnými výdavkami.V rokoch 1999 až 2003 pomer výdavkov k HDPprudko klesol v dôsledku nižších investičnýchvýdavkov, ako aj zníženia výdavkov v pomere
On balance, theexpenditure ratio in 2003 was 6.3 percentagepoints lower than in 1996.
Pri spätnom pohľade na roky 1996 až 2003 sapomer verejného dlhu k HDP postupne znížilo 2,2 percentuálneho bodu (graf 2a a tabuľka 5).Ako to podrobnejšie ilustruje graf 2b, rozdielmedzi deficitom rozpočtového hospodáreniaa zmenou štátneho dlhu, ktorým sa zvyšuje dlh,vo veľkej miere vykompenzoval efektprimárnych prebytkov rozpočtového hospodárenia v rokoch 2001 až 2003.
Governmentrevenue in relation to GDP declined between1996 and 2001, and increased in 2002 and
O veľkúčasť rozdielu medzi deficitom rozpočtového hospodárenia a zmenou štátneho dlhu sav Estónsku postarali nákupy cenných papierov
assessment of the appropriateness andsustainability of Estonia’s currency board, itwas accepted that Estonia would join theexchange rate mechanism with its existingcurrency board arrangement in place, as aunilateral commitment, thus placing noadditional obligation on the ECB.
Po dôkladnom posúdení vhodnostia udržateľnosti režimu estónskej menovej radysa súhlasilo s tým, že Estónsko sa zapojí domechanizmu výmenných kurzov, pričom sajeho režim menovej rady bude chápať akojednostranný záväzok, ktorý teda ECBk ničomu dodatočne nezaväzuje.
A standardfluctuation band of ±15% is observed aroundthe ERM II central rate of 15.6466 kroons pereuro.
Sleduje sadodržiavanie štandardného fluktuačnéhopásma ERM II v rozmedzí ±15% okolocentrálnej parity 15,6466 estónskych korún zaeuro.
According to the Estonian mediumterm fiscalpolicy strategy as stated in the Convergence Programme for 200408, dated May 2004, thebudget surplus and public debt ratios areexpected to decline in 2004.
Podľa strednodobej rozpočtovej stratégie Estónska prezentovanej v Konvergenčnomprograme na roky 2004 – 2008 z mája 2004 saočakáva pokles prebytku rozpočtového hospodárenia a pomeru verejného dlhu v roku2004.
Total revenue andexpenditure are projected to increase, in partreflecting transactions in relation to EUaccession.
Celkové príjmy a výdavky by sa malizvýšiť, vyjadrujúc tak sčasti transakcie spojenéso vstupom do EÚ.
There is currently no evidence ofsignificant measures with a temporary effect inthe 2004 budget.
Informácie o prípadných podstatnejších opatreniach dočasnéhocharakteru sa v rozpočte na rok 2004v súčasnosti neobjavujú.
For 2005 and the followingyears, the Convergence Programme foreseesbalanced budgets and gradually decliningrevenue and expenditure ratios, and thegovernment debt ratio is expected to decline to3.4% of GDP in 2008.
Na rok 2005a nasledujúce roky Konvergenčný programprognózuje vyrovnané rozpočty a postupneklesajúce pomery príjmov a výdavkov.Predpokladá sa, že pomer štátneho dlhu v roku2008 klesne na 3,4% HDP.
In general, Estonia hasoutperformed previous fiscal targets. On thebasis of the fiscal balances projected in the Convergence Programme, Estonia willcontinue to comply with the Stability and Growth Pact’s mediumterm objective of abudgetary position that is close to balance or insurplus.
Vo všeobecnosti Estónsko prekračovalo svoje rozpočtové ciele.S rozpočtovými schodkami, tak ako súplánované na nadchádzajúce roky, bude Estónsko naďalej plniť strednodobý cieľ Pakturastu, t. j. dosiahne vyváženú alebo prebytkovúrozpočtovú pozíciu.
Such prudent fiscal policies arewarranted in light of Estonia’s very largecurrent account deficit.
Takáto obozretnározpočtová politika je potrebná aj vzhľadom narozsiahly deficit bežného účtu Estónska.
In the part of the reference period prior to itsparticipation in ERM II, the kroon was stableat its future central rate against the euro, whichis used as a benchmark for illustrative purposesin the absence of an ERM II central parity inthis period.
V časti hodnoteného obdobia pred zapojenímdo ERM II sa estónska koruna stabilne držalana úrovni svojej budúcej centrálnej parity vočieuru.
The stability of the kroon reflectedthe unchanged Estonian exchange rate policyunder the currency board regime.
V dôsledku neexistencie centrálnej parity ERM II v uvedenom období sa na ilustračnéúčely tento budúci kurz používa akoreferenčná hodnota.
Since joining ERM II, the kroon has not exhibited anydeviation from its central rate (see Chart 5 and Table 9a).
Stabilita estónskej korunyodzrkadľuje nezmenenú kurzovú politiku Estónska v rámci režimu menovej rady.
Moreover, within ERM II Estoniahas not devalued its currency’s central rateagainst the euro on its own initiative.
Odzapojenia sa do ERM II nevykázala estónskakoruna voči svojej centrálnej parite žiadnuodchýlku (graf 5 a tabuľka 9a) a Estónsko anizo svojej vlastnej iniciatívy centrálnu paritusvojej meny voči euru nedevalvovalo.
Shortterm interest rate differentials against thethreemonth EURIBOR have also been small,falling slightly from 0.6 percentage point in thefourth quarter of 2002 to 0.3 percentage pointin the third quarter of 2004 (see Table 9b).
Ajrozdiely krátkodobých úrokových mier vočitrojmesačnej sadzbe EURIBOR sú malé;mierne klesli z úrovne 0,6 percentuálnehobodu v štvrtom štvrťroku 2002 na 0,3percentuálneho bodu v treťom štvrťroku 2004(tabuľka 9b).
As highlighted in Table 8, fromaround 2010 onwards a marked ageing of thepopulation is expected.
Ako vyplývaz tabuľky 8, približne od roku 2010 možnoočakávať výrazné starnutie populácie.Estónsko ťaží z veľmi nízkeho pomeruverejného dlhu, rozsiahlych verejnýchfinančných rezerv a rýchlo rastúceho plnesporivého dôchodkového piliera.
While Estonia benefitsfrom a very low public debt ratio, considerablepublic financial reserves and a rapidly growingfullyfunded pension pillar, population ageingis expected to induce pressures on theremaining payasyougo pension system.
Očakáva savšak, že starnutie populácie vyvolá silné tlakyna zostávajúci priebežný dôchodkový systém.
In a longerterm context, both bilaterallyagainst the euro and in effective terms, the realexchange rate of the Estonian kroon was in September 2004 close to historical averages ascalculated from the first quarter of 1996 andsince the launch of the euro (see Table 10).However, these measures should be interpretedwith caution, as Estonia was subject to aprocess of transition to a market economy inthe reference period, which complicates anyhistorical assessment of real exchange ratedevelopments.
V dlhodobom kontexte bol v septembri 2004reálny výmenný kurz estónskej koruny vočieuru a aj v efektívnom vyjadrení v blízkostisvojich historických priemerov, počítaných odprvého štvrťroka 1996, resp. od zavedenia eura(tabuľka 10).
As regards other externaldevelopments, Estonia has consistently rundeficits in the combined current and capitalaccount balance, which, for the most part,were large.
Tieto hodnotenia by sa však maliinterpretovať opatrne, pretože Estónskov hodnotenom období prechádzalo procesomtransformácie na trhovú ekonomiku, čokomplikuje všetky hodnotenia uplynulého
markets, there are no indications suggesting anegative assessment.
korunu a vydané verejnými alebo súkromnýmiemitentmi neexistujú.
For the concluding summary on Estonia,please see the “Introduction and Executive Summary”.
Súhrnné hodnotenie Estónska je v časti „Úvoda zhrnutie“.
among the countries under review (see Table11).
vývoja reálneho výmenného kurzu.
Longterm capital flows have contributedto the financing of a large part of the externaldeficit, although they have displayed somevolatility.
Čo sa týkazahraničnej oblasti, Estónsko trvalo vykazujeväčšinou vysoké deficity na spojenom bežnoma kapitálovom účte.
The widening of the combinedcurrent and capital account deficit translatedinto a growing negative net internationalinvestment position, which rose from 14% of GDP in 1996 to 68.4% in 2003.
Po znížení v rokoch 1996až 1999 sa deficit sústavne zvyšoval, zo 4,4%HDP v roku 1999 na 12,7% HDP v roku 2003;v tomto prípade išlo o najväčší deficitspomedzi hodnotených krajín (tabuľka 11).
It may berecalled that Estonia is a small, open economywith – according to the most recent dataavailable – a ratio of foreign trade in goods andservices to GDP of 75% for exports and 83%for imports.
Zvyšovanie deficituna spojenom bežnom a kapitálovom účte saprenieslo do rastúcej zápornej čistejmedzinárodnej pozície, ktorá vzrástla zo 14%HDP v roku 1996 na 68,4% HDP v roku 2003.Možno poukázať aj na to, že Estónsko je malouotvorenou ekonomikou, ktorej podielzahraničného obchodu v oblasti tovarova služieb podľa posledných údajov dosahoval75% HDP v prípade vývozu a 83% v prípadedovozu.
In 2003 exports of goods to theeuro area and to the EU as a share of totalexports amounted to 45% and 82.4%respectively.
V roku 2003 tvoril vývoz tovarov doeurozóny a do EÚ 45%, resp. 82,4%z celkového objemu vývozu.
The corresponding figures forimports as a percentage of total imports in2003 were 48% and 76.5%.
Podiel dovozuz eurozóny a z EÚ predstavoval 48% a 76,5%z celkového objemu dovozu.
2.4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS
2.4.VÝVOJ DLHODOBÝCH ÚROKOVÝCH MIER
Due to very low public debt ratios, the Estonian financial system is characterised bythe absence of a welldeveloped market forlongterm government bonds denominated inkroons.
V dôsledku veľmi nízkeho pomeru verejnéhodlhu k HDP je estónsky finančný systémcharakteristický tým, že rozvinutejší trhs dlhodobými štátnymi dlhopismidenominovanými v korunách neexistuje.
Since April 2004 the ECB haspublished a separate longterm interest rateindicator for Estonia, representing the interestrates on new kroonsdenominated loans tononfinancial corporations and householdswith maturities over five years.
Odapríla 2004 uverejňuje ECB pre Estónskoosobitný indikátor dlhodobých úrokovýchmier, ktorý predstavuje úrokové miery novýchpôžičiek nefinančným spoločnostiama domácnostiam v korunách so splatnosťou nadpäť rokov.
However, alarge part of the claims underlying thisindicator are at variable interest rates linked toshortterm interest rates. The indicator is thusnot comparable with the longterm interestrates used for the other Member States in theconvergence assessment.
Veľká časť pohľadávok skrývajúcichsa za týmto indikátorom však má premenlivúúrokovú sadzbu previazanú s krátkodobýmiúrokovými mierami.
With respect to debtsecurities other than longterm governmentbonds, no other comparable debt securitiesdenominated in kroons issued by either publicor private issuers exist.
Z toho dôvodu nie jeuvedený indikátor porovnateľný s dlhodobýmiúrokovými mierami ostatných členských štátovpoužitými pri hodnotení konvergencie.
Ultimately, a harmonised longterm interestrate to examine the degree of convergence isnot available for Estonia. However,considering the low level of government debtand on the basis of a broad analysis of financial
Čo satýka dlhových cenných papierov iných akodlhodobé štátne dlhopisy, nijaké porovnateľnédlhové cenné papiere znejúce na estónsku
IIIEXCHANGE RATE DEVELOPMENTSTable 9(a) Exchange rate stability
3.VÝVOJ VÝMENNÉHO KURZUTabuľka 9(a)Stabilita výmenného kurzu
(b) Key indicators of exchangerate pressure for the Estoniankroon
(b)Kľúčové indikátory tlakovna výmenný kurz estónskejkoruny
HICP inflation Price developments
Inflácia HICPCenový vývoj
Chart 5
Graf 5
Deviations from ERM II centralrate over the last two years
Miera inflácie a súvisiaceindikátory
Measures of inflation and relatedindicators
Odchýlky od centrálnej parity ERM II počas poslednýchdvoch rokov
(a)Recent trends in the Harmonised Index of Consumer Prices
Vývoj výmenného kurzu Vývoj vo vzťahu k zahraničiu
(b)Inflation forecasts
(a)Aktuálny vývoj HICP(b)Prognózy inflácie
IIFISCAL DEVELOPMENTS
2.FIŠKÁLNY VÝVOJ
General governmentsurplus (+) / deficit ()
Prebytok (+)/deficit ()verejnej správy
GDP deflator Producer prices 1)Related indicators Real GDP growth
Deflátor HDPCeny výrobcov 1)Súvisiace indikátory Rast reálneho HDP
Sources: Eurostat, national data (CPI).Note: a positive (negative) sign indicates an appreciation (depreciation).1) Total industry excluding construction; data from 1996 to 2002 are based on domestic and nondomestic sales; data for 2003 are based ondomestic sales only.2) Definition conforms to ILO guidelines.
Zdroj: Eurostat, národné údaje (CPI).Poznámka: Kladné znamienko znamená zhodnotenie a záporné znehodnotenie meny.1) Priemysel okrem stavebníctva; údaje za roky 1996 – 2002 zodpovedajú domácemu a zahraničnému odbytu, údaje za rok 2003 lendomácemu odbytu.2) Definícia v súlade so smernicami Medzinárodnej organizácie práce.
Data for 1996 are based on national definition.3) Nominal effective exchange rate. 4) Annual percentage change of end of period data, ECB definition.
Údaje za rok 1996 sú na základe národnej definície.3) Nominálny efektívny výmenný kurz.4) Ročné percentuálna zmena údaja z konca obdobia, definícia ECB.
The increase in lending from banks in 2003 partly reflects a change inthe asset structure.
Nárast bankových úverov v roku 2003 čiastočne vyjadruje zmenuštruktúry aktív.
Total debt (as a percentage of GDP)Composition by currency (% of total)In domestic currency In foreign currencies Euro 1)
Celkový dlh (v percentách HDP)Zloženie podľa mien (v % z celku) V domácej mene V cudzích menách V eurách 1)
Shortterm (up to and including one year)Medium and longterm (over one year)
Krátkodobý dlh (do 1 roku vrátane) Stredno a dlhodobý dlh (viac ako 1 rok)
Chart 3 General government surplus (+) / deficit (-)
Graf3 Prebytok (+)/deficit (-) verejnej správy
Sources: ESCB and European Commission.Note: Differences between totals and the sum of their components are due to rounding.1) Includes the difference between the nominal and market valuation of general government debt at issue.2) Transactions in other accounts payable (government liabilities) and sector reclassifications.
Zdroj: ESCB a Európska komisia.Poznámka: Rozdiely medzi výslednou sumou a súčtom položiek sú spôsobené zaokrúhľovaním.1) Vrátane rozdielov medzi nominálnym a trhovým ocenením štátneho dlhu v čase emisie.2) Transakcis ostatnými pohľadávkami (pasíva vlády) a sektorové reklasifikácie.
Primary balance Surplus/deficit, net of governmentinvestment expenditure
Primárne saldo Prebytok/deficit po očistení o investičnévýdavky štátnej správy
Elderly dependency ratio (population aged 65 and over as aproportion of the population aged 15-64)
Pomer populácie v postproduktívnom veku (počet osôb staršíchako 65 rokov k počtu osôb vo veku od 15 do 64 rokov)
Maximumdownward deviation
Maximálnaodchýlka nadol
28 June 2004 to 30 September 2004:Euro
28. jún 2004 až 30. september 2004:Euro
Source: ECB.1) Maximum percentage deviations from ERM II central rate.
Zdroj: ECB.1) Maximálna percentuálna odchýlka od centrálnej parity ERM II.
Tenday moving average of daily data at business frequency.
Desaťdňový kĺzavý priemer údajov podľa denného kurzového lístka.
(b) Key indicators of exchange rate pressure for the Estonian kroon
(b) Kľúčové indikátory tlakov na výmenný kurz estónskej koruny
Chart 5 Estonian kroon: Deviation from ERM II central rate
Graf 5 Estónska koruna – odchýlka od centrálnejparity ERM II
(daily data; percentage deviation; 1 October 2002 to30 September 2004)
(denné údaje; percentuálna odchýlka; 1. október 2002 až30. september 2004)
Source: ECB.Note: The vertical line indicates the date of entry in ERM II(28 June 2004).A positive/negative deviation from the central parity implies thatthe currency is at the strong/weak side of the band.
Zdroj: ECB.Poznámka: Vertikálna linka znamená dátum vstupu do ERM II(28. jún 2004). Kladná/záporná odchýlka od centrálnej parityznamená, že mena je na silnej/slabej strane pásma.
For the Estonian kroon the fluctuation band is +/ 15%.
Fluktuačnépásmo estónskej koruny je +/ 15 %.
Deviations priorto 28 June 2004 refer to the Estonian kroon’s central rate asestablished upon ERM II entry.
Odchýlky pred 28. júnom2004 zodpovedajú centrálnej parite estónskej koruny ako bolastanovená pri vstupe do ERM II.
Table 10 Estonian kroon: Real exchange rate developments
Tabuľka 10 Estónska koruna – vývoj výmenného kurzu
Current account plus capital account balance Combined direct and portfolio investment balance 1)Direct investment balance Portfolio investment balance Net international investment position
Saldo bežného účtu plus kapitálového účtu Spojené saldo priamych a portfóliových investícií 1)Bilancia priamych investícií Bilancia portfóliových investícií Čistá medzinárodná investičná pozícia
Over the reference period from September2003 to August 2004 the average rate of HICPinflation in Cyprus was 2.1%, i.e. below thereference value of 2.4% (see Table 1).
V sledovanom období od septembra 2003 doaugusta 2004 dosahovala priemerná inflácia HICP na Cypre 2,1%, čo je pod úrovňoureferenčnej hodnoty 2,4% (tabuľka 1).
economy, its growth has outpaced labourproductivity expansion, resulting in rising unitlabour costs.
hospodársky rast predstihol rast produktivitypráce, čo vyústilo do zvyšujúcich sajednotkových nákladov práce.
Import prices, driven to a largeextent by fluctuations in oil prices and the Cyprus pound US dollar exchange rate, havebeen volatile.
Dovozné cenyznačne ovplyvnené kolísaním cien ropya výmenným kurzom cyperskej libry vočiamerickému doláru sú volatilné.
The spikes in inflation in 2000and 2003 were primarily driven by energy andfood prices, which increased on the back of oilprice shocks and higher excise duties on gas,oil, petrol and alcohol, and a higher VATstandard rate. Changes in excise duties and the VAT standard rate, introduced gradually over20002004, were part of a general tax reformwhich included the reform of the indirect taxsystem required by EU accession.
Inflačnéšpičky v rokoch 2000 a 2003 boli spôsobenénajmä cenami energií a potravín, ktoré sazvyšovali na pozadí ropných šokov a vyššíchspotrebných daní z plynu, nafty, benzínua alkoholu a vyššej základnej sadzby DPH.Zmeny spotrebných daní a základnej sadzby DPH postupne zavádzané v rokoch 2000– 2004 boli súčasťou celkovej daňovej reformy,zahŕňajúcej aj reformu systému nepriamychdaní, ktorú si vyžiadal vstup do EÚ.
The generalpattern of inflation is also apparent from otherprice indices (see Table 2).
Typickývývoj inflácie vyjadrujú aj iné cenové indexy(tabuľka 2).
Looking back over a longer period, both HICPand CPI inflation in Cyprus have beenrelatively contained, although occasionalperiods of relatively high inflation stronglyinfluenced by adverse exogenous factors havebeen recorded (see Chart 1). Between 1997 and2003, HICP inflation amounted on average to2.9%, but in 2000 and 2003 it peaked at 4.9%and 4.0% respectively (see Table 2).
Pri spätnom pohľade na dlhšie obdobie možnokonštatovať, že inflácia HICP a CPI na Cyprebola relatívne pod kontrolou, aj keď sapríležitostne zaznamenali obdobia s relatívnevysokou infláciou, ktorá bola silne ovplyvnenánepriaznivými exogénnymi faktormi (graf 1).V rokoch 1997 – 2003 bola priemerná inflácia HICP 2,9%, v roku 2000 však dosiahlamaximum vo výške 4,9% a v roku 2003 4,0%(tabuľka 2).
Theinflation performance of Cyprus reflects anumber of important policy choices, mostnotably the decision to maintain a peggedexchange rate arrangement sinceindependence in 1960.
História inflácie na Cypreodzrkadľuje viaceré dôležité hospodárskopolitické rozhodnutia, najmä rozhodnutiezachovať režim viazaného výmenného kurzupri získaní nezávislosti v roku 1960.
In 1992 the Cypruspound was pegged to the ECU, and in 1999 itwas pegged to the euro at a rate of 1.7086EUR/CYP, with a fluctuation band of ±2.25%.In 2001 the band was widened to ±15%.
V roku1992 sa cyperská libra pevne naviazala na ECUa v roku 1999 na euro, pri výmennom kurze1,7086 EUR/CYP a fluktuačnom pásme± 2,25%.
Pricestability is the primary objective of monetarypolicy in Cyprus and was enshrined in the 2002Central Bank of Cyprus Law.
V roku 2001 sa toto pásmo rozšírilona to ±15%.
Relativelycontained levels of inflation have beensupported by the liberalisation of productmarkets and network industries.
Cenová stabilita ako hlavný cieľmenovej politiky Cypru bola zakotvená dozákona o centrálnej banke Cypru z roku 2002.Relatívne nízke úrovne inflácie súpodporované liberalizáciou trhov tovarova služieb a sieťových odvetví.
The positiveeffects of this process are most apparent in thecommunication sector, where prices havenearly halved since 1998.
Kladné efektytohto procesu sa najvýraznejšie prejavujúv telekomunikačnom sektore, kde ceny od roku1998 klesli skoro na polovicu.
Turning to recent trends and forecasts, in early2004 HICP inflation dropped to a very lowlevel as oneoff inflationary factors from 20022003 died out.
Pri pohľade na posledné trendy a prognózyzisťujeme, že po doznení jednorazovýchinflačných faktorov z rokov 2002 – 2003inflácia HICP na začiatku roka 2004 klesla naveľmi nízku úroveň.
In May, however, the trendreversed on account of stronger increases infood and energy prices.
V máji sa však tento trendzmenil z dôvodu podstatného zvýšenia cienpotravín a energií.