natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“the achievement of a high degree of price stability; this will be apparent from a rate of inflationwhich is close to that of, at most, the three best performing Member States in terms of pricestability”.
„dosiahnutie vysokého stupňa cenovej stability, ktorý vychádza z miery inflácie, ktorá sapribližuje k miere inflácie najviac troch členských štátov, ktoré v cenovej stabilite dosahujúnajlepšie výsledky“.
Article 1 of the Protocol on the convergence criteria referred to in Article 121 of the Treatystipulates that:
Článok 1 Protokolu o kritériách konvergencie, na ktorý Zmluva odkazuje v článku 121stanovuje, že:
“the criterion on price stability referred to in the first indent of Article 121 (1) of this Treatyshall mean that a Member State has a price performance that is sustainable and an average rateof inflation, observed over a period of one year before the examination, that does not exceed bymore than 1½ percentage points that of, at most, the three best performing Member States interms of price stability.
„kritérium cenovej stability uvedené v článku 121 ods. 1 prvá zarážka tejto zmluvy znamená,že členský štát si udržiava dlhodobú cenovú stabilitu a priemernú mieru inflácie vykazovanú v priebehu roka pred skúmaním, ktorá neprekračuje viac ako o 1,5 % miery inflácie maximálnetroch členských štátov, ktoré dosiahli v oblasti cenovej stability najlepšie výsledky.
Inflation shall be measured by means of the consumer price index on acomparable basis, taking into account differences in national definitions.”
Infláciasa meria pomocou indexu spotrebiteľských cien na porovnateľnom základe, ktorý zohľadnírozdiely medzi vnútroštátnymi definíciami.“
Application of Treaty provisions
Aplikácia ustanovení Zmluvy
In the context of this report, the ECB applies the Treaty provisions as outlined below:
Pre účely tejto správy aplikuje ECB ustanovenia zmluvy nasledovným spôsobom:
–First, with regard to “an average rate of inflation, observed over a period of one year before theexamination”, the inflation rate has been calculated using the increase in the latest available 12month average of the HICP over the previous 12month average.
Po prvé, pre potreby „priemernej miery inflácie vykazovanej v priebehu roka predskúmaním“ sa miera inflácie počíta ako nárast posledného dostupného dvanásťmesačného priemeru HICPoproti predchádzajúcemu dvanásťmesačnému priemeru.
Hence, with regard to the rate ofinflation, the reference period considered in this report is September 2003 to August 2004.–Second, the notion of “at most, the three best performing Member States in terms of pricestability”, which is used for the definition of the reference value, has been applied by takingthe unweighted arithmetic average of the rate of inflation of the following three EUcountries: Finland (0.4%), Denmark (1.0%) and Sweden (1.3%).
Po druhé, požiadavka „najviac troch členských štátov, ktoré v cenovej stabilite dosahujúnajlepšie výsledky“, ktorá sa používa pre definíciu referenčnej hodnoty, bola aplikovanápoužitím neváženého aritmetického priemeru miery inflácie nasledujúcich troch štátov EÚ:Fínska (0,4 %), Dánska (1,0 %) a Švédska (1,3 %).
As a result, the averagerate is 0.9% and, adding 1½ percentage points, the reference value is 2.4%.
Priemerná miera inflácie teda dosahujehodnotu 0,9 % a pridaním 1,5 percentuálneho bodu bola získaná referenčná hodnota naúrovni 2,4 %.
The pricedevelopments in Lithuania over the reference period, which resulted in a 12month averagerate of 0.2% due to the accumulation of specific factors, have been judged to be an outlier.This figure has consequently been excluded from the calculation of the reference value as itmight otherwise have given rise to a distortion in the reference value and reduced theusefulness of the reference value as an economically meaningful benchmark.
Cenový vývoj v Litve počas daného referenčného obdobia, ktorý v dôsledkukumulácie viacerých špecifických faktorov v dvanásťmesačnom priemere dosiahol úroveň-0,2 %, bol posúdený ako nerelevantný. Z tohto dôvodu nebol tento údaj zahrnutý dovýpočtu referenčnej hodnoty, keďže by ju mohol skresliť a znížiť jej význam akohospodársky relevantného kritéria.
It should benoted that the concept of “outlier” was already referred to in earlier convergence reports.
Na tomto mieste treba tiež poznamenať, že princíp„relevantnosti“ bol spomenutý už v predchádzajúcich konvergenčných správach.
Itdoes not imply any mechanical approach to the exclusion of certain inflation rates but wasintroduced in the 1998 EMI Convergence Report to appropriately deal with potentialsignificant distortions in individual countries’ inflation developments.
Bolzavedený Konvergenčnou správou EMI z roku 1998 za účelom vyrovnať sa s potenciálnymirizikami podstatného skreslenia vývoja inflácie v jednotlivých krajinách, pričom jehopoužitie vedúce k vylúčeniu istých mier inflácie nesmie byť mechanické.
Inflation has been measured on the basis of the HICP, which was developed for the purpose ofassessing convergence in terms of price stability on a comparable basis (see the statistical annexto Chapter I).
Inflácia sa meria na základe HICP(harmonizovaný index spotrebiteľských cien), ktorý bolvyvinutý práve na účely hodnotenia konvergencie v oblasti cenovej stability na porovnateľnomzáklade (štatistická príloha ku kapitole I).
From aforwardlooking perspective, a view is providedof prospective inflationary developments in theimmediate future, including forecasts by majorinternational organisations.
ÚVOD AZHRNUTIE budúcnosti obsahuje správa aj predpokladanývývoj inflácie pre najbližšie obdobie vrátaneprognóz významných medzinárodných inštitúcií.
Moreover,structural aspects which are relevant formaintaining an environment conducive to pricestability after adoption of the euro are discussed.
Správa sa taktiež venuještrukturálnym otázkam relevantným vzhľadomna udržanie prostredia napomáhajúceho zachovanie cenovej stability aj po zavedeníeura.
has been primarily on achieving andmaintaining price stability, as well as to thecontribution of other areas of economic policyto this objective.
Ustanovenia Zmluvy v oblasti fiškálnehovývoja a ich aplikáciu ECB spolu sprocedurálnymi otázkami obsahuje box 2.
Moreover, the implications ofthe macroeconomic environment for theachievement of price stability are taken intoaccount.
ostatné oblasti hospodárskej politiky.
Price developments are examined inthe light of demand and supply conditions,focusing on, inter alia, factors influencing unitlabour costs and import prices.
Okremtoho sa do úvahy berú aj vplyvymakroekonomického prostredia na cenovústabilitu.
Finally, pricetrends across other relevant price indices(including the national CPI, the privateconsumption deflator, the GDP deflator and
Cenový vývoj sa skúma vo svetlepodmienok dopytu a ponuky so zameraním,okrem iného, na faktory ovplyvňujúce nákladyna jednotku pracovnej sily a dovozné ceny.Napokon sa cenový vývoj v jednotlivýchkrajinách zvažuje vo vzťahu k inýmrelevantným cenovým indexom vrátanenárodného indexu spotrebiteľských cien,deflátora súkromnej spotreby, deflátora HDPa cien výrobcov. Čo sa týka pohľadu do
Article 121 (1), second indent, of the Treaty requires:
Článok 121 ods. 1 druhá zarážka Zmluvy vyžaduje:
“the sustainability of the government financial position; this will be apparent from havingachieved a government budgetary position without a deficit that is excessive, as determined inaccordance with Article 104 (6)”. Article 2 of the Protocol on the convergence criteria referredto in Article 121 of the Treaty stipulates that this criterion “shall mean that at the time of theexamination the Member State is not the subject of a Council decision under Article 104 (6) ofthis Treaty that an excessive deficit exists”.
„udržanie stability stavu štátnych finančných prostriedkov, ktorý vychádza zo stavu štátnehorozpočtu, ktorý nevykazuje nadmerný deficit v zmysle článku 104 ods. 6.“ Článok 2 Protokoluo kritériách konvergencie, na ktorý Zmluva v článku 121 odkazuje, vymedzuje, že totokritérium „znamená, že v čase vykazovania sa na členský štát nevzťahuje rozhodnutie Radypodľa článku 104 ods. 6 tejto zmluvy o existencii nadmerného deficitu.“
Article 104 sets out the excessive deficit procedure.
Článok 104 definuje postup pri výskyte nadmerného deficitu.
According to Article 104 (2) and (3), the Commission prepares a report if a Member State does not fulfil the requirements for fiscaldiscipline, in particular if:
Vzmysle článku 104 ods. 2 a 3pripraví Komisia správu, ak členský štát neplní požiadavky rozpočtovej disciplíny a najmä:
(a)the ratio of the planned or actual government deficit to GDP exceeds a reference value(defined in the Protocol on the excessive deficit procedure as 3% of GDP), unless:–either the ratio has declined substantially and continuously and reached a level thatcomes close to the reference value; or, alternatively,–the excess over the reference value is only exceptional and temporary and the ratioremains close to the reference value;
(a)ak pomer plánovaného alebo skutočného štátneho deficitu k hrubému domácemu produktuprekročí referenčnú hodnotu (v Protokole o postupe pri nadmernom deficite stanovenú naúrovni 3 % HDP), okrem prípadov:–ak tento pomer podstatne klesol alebo ak sa neustále znižuje a dosahuje úroveň, ktorása približuje referenčnej hodnote, –alebo ak prekročenie nad referenčnú hodnotu je len výnimočné alebo dočasné, a tentopomer sa pohybuje tesne pri referenčnej hodnote;
(b)the ratio of government debt to GDP exceeds a reference value (defined in the Protocol onthe excessive deficit procedure as 60% of GDP), unless the ratio is sufficiently diminishingand approaching the reference value at a satisfactory pace.
(b)ak pomer štátneho dlhu k hrubému domácemu produktu prekročí referenčnú hodnotu (v Protokole o postupe pri nadmernom deficite stanovenú na úrovni 60 % HDP), okremprípadov, keď sa tento pomer dostatočne znižuje a vyhovujúcim tempom sa približujereferenčnej hodnote.
In addition, the report prepared by the Commission must take into account whether thegovernment deficit exceeds government investment expenditure and all other relevant factors,including the mediumterm economic and budgetary position of the Member State.
Správa pripravená Komisiou musí prihliadať aj na to, či štátny dlh prekračuje štátne výdavkyna investície a taktiež na všetky ostatné relevantné faktory vrátane strednodobej hospodárskeja rozpočtovej situácie členského štátu.
The Commission may also prepare a report if, notwithstanding the fulfilment of the criteria, it is of
Komisia môže tiež pripraviť správu v prípade, ak napriek
the opinion that there is a risk of an excessive deficit in a Member State. The Economic and Financial Committee formulates an opinion on the Commission’s report.
splneniu kritérií členským štátom dospela k názoru, že v tomto členskom štáte existuje rizikovzniku nadmerného deficitu.
Finally, inaccordance with Article 104 (6), the EU Council, on the basis of a recommendation from the Commission and having considered any observations which the Member State concerned maywish to make, decides, acting by qualified majority and following an overall assessment,whether an excessive deficit exists in a Member State.
K správe Komisie sa vyjadruje Hospodársky a finančný výbor.Napokon Rada v zmysle článku 104 ods. 6 na základe odporúčania Komisie a po zhodnotenípripomienok, ktoré členský štát prípadne uvedie, ako aj po celkovom posúdení kvalifikovanouväčšinou rozhodne, či sa nadmerný deficit v členskom štáte vyskytuje.
For the purpose of examining convergence, the ECB expresses its view on fiscal developments.With regard to sustainability, the ECB examines key indicators of fiscal developments from1996 to 2003, considers the outlook and challenges for public finances and focuses on the linksbetween deficit and debt developments.
Pre účely skúmania konvergencie ECB vyjadruje svoj názor k fiškálnemu vývoju. Z hľadiskaudržateľnosti ECB skúma hlavné ukazovatele vývoja verejných financií v období rokov 1996až 2003, zvažuje výhľad ďalšieho vývoja, súvisiace možné problémy a sústreďuje sa na vzťahmedzi štátnym deficitom a štátnym dlhom.
With regard to Article 104, the ECB, in contrast to the Commission, has no formal role in theexcessive deficit procedure.
Podľa článku 104 nemá ECB v prípade nadmerného štátneho deficitu, na rozdiel od Komisie,nijakú formálnu úlohu.
The ECB report only recounts whether the country is subject to anexcessive deficit procedure.
Úlohou správy ECB je len konštatovať, či štát skutočne dosiaholnadmerný deficit.
With regard to the Treaty provision that a debt ratio of above 60% of GDP should be“sufficiently diminishing and approaching the reference value at a satisfactory pace”, the ECBexamines past and current trends and provides a number of illustrative calculations based onthe analytical framework developed by the EMI and ECB in previous Convergence Reports.For countries with debt ratios of between 60% and 80% of GDP, these calculations refer to thepotential future path of the debt ratio under various assumptions.
Čo sa týka ustanovenia Zmluvy, že pomer štátneho dlhu k HDPprekračujúci 60 % by sa mal„dostatočne znižovať a vyhovujúcim tempom približovať referenčnej hodnote“, skúma ECBminulé a súčasné trendy a poskytuje rad vzorových výpočtov vychádzajúcich z analytickéhorámca vypracovaného EMI a ECB v predchádzajúcich konvergenčných správach. Pri krajinách,kde sa pomer štátneho dlhu k HDPpohybuje v rozmedzí od 60 % do 80 %, naznačujú tietovýpočty možný budúci vývoj v danej oblasti na základe rôznych predpokladov.
The examination of fiscal developments is based on data compiled on a national accountsbasis, in compliance with the ESA 95.
Skúmanie vývoja verejných financií vychádza z údajov zostavených na základe národnýchúdajov v súlade s ESA95.
The harmonisation of public finance statistics achievedso far is insufficient (see further the statistical annex to Chapter I).
Harmonizácia štatistiky verejných financií je zatiaľ nedostatočná(viac v štatistickej prílohe ku kapitole I).
Most of the figurespresented in this report were provided by the Commission in October 2004 and includegovernment financial positions in 2002 and 2003 as well as Commission Services projectionsfor 2004.
Väčšina údajov prezentovaná v tejto správe bolaposkytnutá Komisiou v októbri 2004 a zahŕňa stav štátnych finančných prostriedkov za roky2002 a 2003 a projekcie Komisie na rok 2004.
provide more information on the contributionof fiscal consolidation efforts as reflected inthe primary balance and on the role played byspecial factors as included in the deficitdebtadjustment.
vynakladané úsilie smerujúce k fiškálnejkonsolidácii, odrážajúce sa v primárnom saldeštátneho rozpočtu, a na úlohu, ktorú zohrávajúšpecifické faktory zahrnuté v rozdiele medzideficitom rozpočtového hospodárenia a zmenouštátneho dlhu.
In addition, the structure ofgovernment debt is considered, focusing inparticular on the shares of debt with a shortterm maturity and foreign currency debt, aswell as their development.
Okrem toho správa sleduje ajštruktúru štátneho dlhu, najmä podielkrátkodobého dlhu a dlhu v cudzích menách,ako aj ich vývoj.
By comparing theseshares with the current level of the debt ratio,the sensitivity of fiscal balances to changes inexchange rates and interest rates is highlighted.
Porovnanie týchto dvochukazovateľov s aktuálnou úrovňou štátnehodlhu odhalí citlivosť štátneho rozpočtu nazmeny výmenných kurzov a úrokových sadzieb.
With regard to the sustainability of fiscaldevelopments, the outcome in the referenceyear, 2003, is reviewed in the light of the Member States’ performance over the lasteight years.
Výsledky v oblasti udržateľnosti fiškálnehovývoja za referenčný rok 2003 sa taktiežanalyzujú vo svetle ukazovateľov členskýchštátov v uplynulých ôsmich rokoch.
As a startingpoint, thedevelopment of the government debt ratio inthis period is considered, as well as the factorsunderlying it, i.e. the difference betweennominal GDP growth and interest rates, theprimary balance, and the deficitdebtadjustments.
Zavýchodisko sa považuje vývoj pomeru štátnehodlhu k HDPv tomto období spolu s faktormi,ktoré ho určujú, to znamená rozdielom medzinominálnym rastom HDPa úrokovýmimierami, primárnym saldom štátneho rozpočtua faktormi spôsobujúcimi rozdiel medzideficitom rozpočtového hospodárenia a zmenouštátneho dlhu.
Such a perspective can offerfurther information on the extent to which themacroeconomic environment, in particular thecombination of growth and interest rates, hasaffected the dynamics of debt.
Takýto prístup ponúka ďalšieinformácie o tom, do akej mierymakroekonomické prostredie a konkrétne vzťahhospodárskeho rastu a úrokových mierovplyvnilo dynamiku štátneho dlhu.
Turning to a forwardlooking perspective,budget plans and recent forecasts for 2004 arerecalled and account is taken of the mediumterm fiscal strategy as reflected in the Convergence Programme.
ÚVOD AZHRNUTIE a poslednými prognózami na rok 2004 a prihliada na strednodobú fiškálnu stratégiuobsiahnutú v Konvergenčnom programe.
This includes anassessment of the projections regarding theattainment of a budgetary position close tobalance or in surplus as foreseen in the Stability and Growth Pact.
Tozahŕňa zhodnotenie projekcií vo vzťahu k dosiahnutiu rozpočtovej situácie blížiacej sak vyrovnanému alebo prebytkovému saldu, akoto očakáva Pakt stabilitu a rastu.
Furthermore, longterm challenges to the sustainability ofbudgetary positions are emphasised,particularly those related to the issue ofunfunded public pension systems inconnection with demographic change and toguarantees given by the government.
Okrem tohovenuje správa pozornosť možným ťažkostiam s udržaním rozpočtovej pozície v dlhodobomhorizonte, najmä otázkam financovaniaverejných dôchodkových systémov v súvislostiso zmenami demografického vývoja a tiežproblémom vyplývajúcim z poskytnutýchvládnych záruk.
With regard to exchange rate developments,the Treaty provisions and their application bythe ECB are outlined in Box 3.
v typickom prípade ovplyvňovaná viacerýmizákladnými faktormi.
These influences are often divided into“cyclical effects” on the one hand, whichreflect the reaction of deficits to changes in theoutput gap, and “noncyclical effects” on theother, which are often taken to reflectstructural or permanent adjustments to fiscalpolicies.
Tieto vplyvy sa častočlenia na „cyklické“, ktoré odrážajú správaniesa deficitu štátneho rozpočtu pod vplyvomzmien v oblasti produkčnej medzery, a na„necyklické“, ktoré sa často považujú zadôsledok štrukturálnych alebo trvalých zmienfiškálnej politiky.
However, such noncyclical effects,as quantified in this report, cannot necessarilybe seen as entirely reflecting a structuralchange to fiscal positions, because they willalso include the impact of policy measures andspecial factors with only temporary effects onthe budgetary balance.
Necyklické vplyvykvantifikované v tejto správe nemožno všakjednoznačne považovať iba za výsledokštrukturálnych zmien v oblasti fiškálnejpolitiky, pretože zahŕňajú aj dopady opatrení a špecifických faktorov, ktoré majú na saldorozpoětu iba dočasný vplyv.
No homogeneousestimates of cyclically adjusted balances areavailable for the Member States which joinedthe EU on 1 May 2004.
Čo sa týkacyklických vplyvov na rozpočty členskýchštátov, ktoré pristúpili k EÚ 1. mája 2004,nemáme k dispozícii nijaké jednotné odhady.
Past public expenditure and revenue trends arealso considered in more detail and the broadareas for future consolidation are outlined.
Správa taktiež podrobnejšie zvažujepredchádzajúci vývoj verejných výdavkov a príjmov a zhruba načrtáva oblasti pre budúcukonsolidáciu.
Three of the Member States examined in thisreport have been participating in ERM II witheffect from 28 June 2004.
Zo všetkých štátov hodnotených v tejto správesa tri zapojili do ERM II s účinnosťou od 28.júna 2004.
The performance of
Priemerné hodnoty za
Article 121 (1), third indent, of the Treaty requires:
Článok 121 ods. 1 tretia zarážka Zmluvy požaduje:
“the observance of the normal fluctuation margins provided for by the exchangeratemechanism of the European Monetary System, for at least two years, without devaluing againstthe currency of any other Member State”.
„sledovanie normálneho fluktuačného rozpätia stanoveného mechanizmom výmenných kurzov Európskeho menového systému, minimálne počas dvoch rokov bez devalvácie voči mene inéhočlenského štátu“.
Article 3 of the Protocol on the convergence criteria referred to in Article 121 of the Treatystipulates that:
Článok 3 Protokolu o kritériách konvergencie, na ktorý Zmluva v článku 121 odkazuje,ustanovuje:
“the criterion on participation in the exchangerate mechanism of the European Monetary System referred to in the third indent of Article 121 (1) of this Treaty shall mean that a Member State has respected the normal fluctuation margins provided for by the exchangeratemechanism of the European Monetary System without severe tensions for at least the last twoyears before the examination.
„kritérium účasti v mechanizme výmenných kurzov Európskeho menového systému, uvedenév článku 121 odsek 1 tretia zarážka tejto zmluvy, znamená, že členský štát dodržiaval normálnerozpätie, ako je stanovené mechanizmom výmenných kurzov Európskeho menového systému,bez výrazného napätia minimálne dva predchádzajúce roky pred skúmaním.
In particular, the Member State shall not have devalued itscurrency’s bilateral central rate against any other Member State’s currency on its owninitiative for the same period.”
Osobitne v tomtoobdobí členský štát z vlastného podnetu nedevalvoval bilaterálny výmenný kurz svojej menyvoči mene ktoréhokoľvek iného členského štátu.“
With regard to exchange rate stability, the ECB examines whether the country has participatedin ERM II (which superseded the ERM as of January 1999) for a period of at least two yearsprior to the convergence examination without severe tensions, in particular without devaluingagainst the euro.
Voblasti stability výmenných kurzov ECB skúma, či sa krajina zapojila do mechanizmu ERMII (ktorý od januára 1999 nahradil mechanizmus ERM) po obdobie najmenej dvoch rokov predskúmaním bez toho, aby to vyvolalo výrazné tlaky na menu a najmä bez devalvácie meny vočieuru.
In previous cases of shorter periods of participation, the EMI describedexchange rate developments over a twoyear reference period, which is also the case in thisreport.
Vprípade kratšej účasti v ERM vychádzal v minulosti EMI z vývoja výmenných kurzovpočas dvojročného referenčného obdobia. Rovnaký prístup aplikuje aj táto správa.
The assessment of exchange rate stability against the euro focuses on the exchange rate beingclose to the ERM II central rate while also taking into account factors that may have led to anappreciation, which is in line with the approach taken in the past.
Hodnotenie stability výmenného kurzu voči euru sa zameriava na to, či sa výmenný kurzpohybuje v blízkosti centrálnej parity ERM II, pričom rovnako ako v minulosti venuje súčasnepozornosť faktorom, ktoré mohli viesť k zhodnoteniu meny.
In this respect, the width ofthe fluctuation band within ERM II does not prejudice the assessment of the exchange ratestability criterion.
Šírka fluktuačného pásma v rámcimechanizmu ERM II pritom nemá vplyv na hodnotenie kritéria stability výmenného kurzu.
Moreover, the issue of the absence of “severe tensions” is generally addressed by i) examiningthe degree of deviation of exchange rates from the ERM II central rates against the euro; ii)using indicators such as shortterm interest rate differentials visàvis the euro area and theirdevelopment; and iii) considering the role played by foreign exchange interventions.
Otázka absencie „výrazného napätia“ sa vo všeobecnosti hodnotí i) podľa miery odchýlkyvýmenných kurzov od centrálnych parít voči euru v mechanizme ERM II; ii) podľaukazovateľov, ako sú diferenciály krátkodobých úrokových mier v eurozóne a ich vývoj; a iii)podľa úlohy, ktorú zohrali devízové intervencie.