natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Greece: The ISCED 2 biology syllabus does not refer to either ‘verifying a scientific law through experiment’ or ‘formulating and testing hypotheses’.
Fínsko: Od školského roku 2006/07 sa prírodovedné predmety budú vyučovať osobitne v posledných dvoch ročníkoch stupňa ISCED 1. Luxembursko: V technických lýceách ISCED 2 sa prírodovedné predmety vyučujú integrovane.
France: The ISCED 2 physics syllabus encourages ‘science-related project work’, but does not make it mandatory.
Holandsko: Na stupni ISCED 2 sa podporuje integrovaný prístup. Ciele výučby, ktoré sa presadzujú s účinnosťou od roku 2006 sa zakladajú na predmete „človek a príroda“, namiesto biológie, fyziky a chémie.
Cyprus: The ISCED 2 biology syllabus does not refer to the ‘ability to select and use appropriate apparatus and equipment’, the ‘ability to follow experimental instructions accurately’, the ‘ability to propose and discuss experimental protocols in response to defined objectives’, ‘verifying a scientific law through experiment’ or ‘formulating and testing hypotheses’. Luxembourg: The data relate to the curriculum for the general lycée.
Tento obrázok uvádza, či učebné osnovy vypracované ústrednými orgánmi pre vzdelávanie zabezpečujú výučbu prírodovedných predmetov ako jediný integrovaný predmet, prostredníctvom niekoľkých predmetov, alebo pomocou oboch prístupov. Na stupni ISCED 2 je zavedený len všeobecný typ výučby.
Netherlands: The ISCED 2 biology syllabus makes no reference to ‘verifying a scientific law through experiment’.
Ako uvádza obrázok 3.1, prírodovedné predmety sa môžu vyučovať plne integrovaným prístupom alebo naopak, ako osobitné predmety (napr. fyzika, chémia, biológia).
Austria: Physics and biology syllabuses for the Hauptschulen make no mention of the ‘ability to select and use appropriate apparatus and equipment’.
Okrem Holandska všetky učebné osnovy pre základné vzdelávanie zahrňujú prírodné vedy ako integrovaný predmet.
The biology syllabus does not refer to ‘verifying a scientific law through experiment’ or ‘formulating and testing hypotheses’.
Na nižšom strednom stupni vzdelávania je tento trend opačný, zahrňuje osobitné prírodovedné predmety vo väčšine učebných osnov.
Slovenia: The ISCED 2 physics syllabus makes no mention of ‘science-related project work’.
V niekoľkých štátoch sa presadzujú oba prístupy na tomto stupni, narp. v Španielsku, Litve, Maďarsku, Malte, Slovinsku, Švédsku a Spojenom kráľovstve (Škótsko).
At ISCED 2, a difference in information for physics and biology syllabuses is indicated in an additional note, where this is the case.
Prvá časť tejto kapitoly skúma, či učebné osnovy zahrnujú prístup, ktorý pokrýva obsahové aspekty prírodovedných predmetov, predovšetkým históriu prírodných vied a súčasné spoločenské otázky.
‘Carrying out experiments following a pre-defined protocol’, ‘making observations’ and ‘proposing experimental protocols in response to defined objectives’ are classified as learning activities, whereas the ‘ability to follow experimental instructions accurately’, the ‘ability to make scientific observations’ and the ‘ability to propose and discuss experimental protocols in response to defined objectives’ are regarded as learning objectives.
Druhá časť sa zaoberá obsahom oficiálnych učebných osnov, ako je vyjadrený z hľadiska predpísaných alebo odporúčaných činností alebo cieľov, zameriavajúc sa hlavne na tri aspekty: praktická alebo experimentálna činnosť, informačno-komunikačná technika (IKT) a komunikácie. Posledná časť uvádza prehľad prebiehajúcich reforiem a diskusie o učebných osnovách prírodovedných predmetov v školách.
The use of ICT is not the preserve solely of science courses. Thus ‘researching the Internet for data’ and ‘communicating with other pupils’ are activities that may be organised for learning any subject.
Vo väčšine štátov učebné osnovy pre výučbu prírodovedných predmetov v základných školách a nižšom strednom stupni sa týkajú prírodných vied v kontexte buď z hľadiska histórie prírodných vied alebo súčasných spoločenských otázok, alebo oboch.
In the case of science, they feature prominently in most curricula, especially at general lower secondary level.
Učebné osnovy pre stupeň ISCED 1 nezahrňujú ani jeden z týchto aspektov v troch školských systémov.
Figure 3.5: Use of ICT in the prescribed or recommended curriculum (ISCED 1 and 2), 2004/05
To isté sa týka jedného štátu na stupni ISCED 2.
Simulation
Obrázok 3.2.
Ability to use ICT (e.g. for recording data)
Obsahové aspekty vo výučbe prírodných vied vo schválených alebo odporúčaných učebných osnovách (SCED 1 a 2), 2000-2005
ISCED 1
Základné vzdelávanie (SCED 1)
Belgium (BE nl): At ISCED level 2, data relate solely to the biology syllabus.
Belgicko: Na stupni ISCED 2 sa údaje týkajú výlučne učebných osnov z biológie.
Czech Republic: The data are based on Základní škola programmes.
Česká republika: Údaje sa zakladajú na programoch Základní školy.
Denmark: At ISCED level 2, the first three items are present solely in the physics syllabus.
Grécko: Na stupni ISCED 2 obrázok znázorňuje stav len o učebných osnovách z fyziky.
Spain: At ISCED level 1, syllabuses refer to activities involving ‘use of ICT’ without giving any details on the type of activities envisaged.
Učebné osnovy z biológie obsahujú len súčasné spoločenské otázky.
Cyprus: In the case of the first four items, the information for ISCED 2 relates to the physics syllabus.
Cyprus: V prípade ISCED 2 obrázok znázorňuje stav len o učebných osnovách z fyziky.
The biology syllabus refers to all four except ‘logging and presenting experimental results and data’ and ‘researching the Internet for data’.
Lotyšsko: Nové učebné osnovy prírodných vied pre ISCED 1, ktoré boli postupne prijaté od 2005/06, sa týkajú histórie prírodných vied.
Luxembourg: The data relate to the curriculum for the general lycée.
Luxembursko: Údaje sa týkajú učebných osnov pre všeobecnovzdelávacie lýceá.
Austria: At ISCED 2, the biology syllabus for the Hauptschulen does not refer to ‘simulation’ and the physics syllabus does not include ‘communicating with other pupils’.
Rakúsko: V prípade ISCED 2 sa uvádzajú učebné osnovy fyziky na allgemeinbildende höhere Schulen.
The biology syllabus for the allgemein bildende höhere Schulen makes no mention of any of the items.
Učebné osnovy biológie zahrňujú len súčasné spoločenské otázky.
Slovenia: At ISCED 2, the information shown relates to the biology syllabus.
Slovinsko: Na stupni ISCED 2 sa uvádza len postavenie učebných osnov pre integrované zabezpečenie a pre fyziku.
The syllabus for integrated provision refers to all items except the last, and the physics syllabus to all except the last two.
Učebné osnovy z biológie obsahujú históriu prírodných vied a súčasné spoločenské otázky.
At ISCED 2, a difference in information for physics and biology syllabuses is indicated in an additional note, where this is the case. The first four items are classified as learning activities, whereas the last one is regarded as a learning objective.
Na stupni ISCED 2 (všeobecné nižšie stredné vzdelávanie) sa uvádza rozdiel v informáciách pre fyziku a biológiu v doplňujúcej poznámke tam, kde je to náležité
‘Logging and presenting experimental results and data’ and ‘simulation’ correspond to ICT activities more characteristic of science subjects.
Historický aspekt prírodných vied sa uvádza asi v 10 učebných osnovách na základnom stupni a o dvojnásobok viac na strednom stupni vzdelávania.
They – and simulation in particular – are less frequently referred to in curricula, especially at ISCED level 1, which includes them in only nine curricula.
Holandsko je jediným štátom, kde sa učebné osnovy ISCED 1 týkajú výlučne histórie prírodných vied.
The use of relatively complex cognitive skills as well as the need for proficiency in the use of ICT no doubt account for this difference between ISCED levels 1 and 2.
Súčasné spoločenské otázky sú zahrnuté vo väčšine učebných osnov.
In Belgium (the Flemish Community) and Sweden, it should be noted that no examples of any form of learning activity are referred to in the curricula.
Tento aspekt sa prejavuje v zahrnutí diskusie o každodenných otázkach v štátoch, kde sú učebné osnovy zamerané špeciálne na vzdelávacie činnosti.
Figure 3.6: Communication in science learning in the prescribed or recommended curriculum (ISCED 1 and 2), 2004/05
Obrázok 3.3: Diskusné činnosti o otázkach každodennej činnosti a spoločnosti vo schválených alebo odporúčaných učebných osnovách (ISCED 1 a 2), 2004/05
Additional notes (Figure 3.6)
Doplňujúce poznámky (obrázok 3.3).
Belgium (BE nl): At ISCED level 2, data relate solely to the biology syllabus.
Belgicko (BE nl): Na stupni ISCED 2 sú údaje o učebných osnovách biológie.
Czech Republic: The data are based on Základní škola programmes.
Česká republika: Údaje sú založené na programoch Základní školy.
Spain: At ISCED level 1, syllabuses refer to activities involving ‘engaging in a discussion’, ‘use of scientific documentation’ and ‘use of ICT’ without giving any details on the type of activities envisaged.
Španielsko: Na stupni ISCED 1 sa učebné osnovy týkajú činností zahrnujúcich ‘zapájanie sa do diskusií’, bez uvedenia akýchkoľvek podrobností o type predpokladaných činností.
Luxembourg: The data relate to the curriculum for the general lycée.
Luxembursko: Údaje sa týkajú učebných osnov pre všeobecné lýceá
At ISCED 2, a difference in information for physics and biology syllabuses is indicated in an additional note, where this is the case.
Učebné osnovy prírodovedných predmetov v školách: učebné výsledky a činnosti
This is usually coupled with discussions about researching information (24 education systems).
Učebné osnovy prírodovedných predmetov v školách možno prezentovať rôznymi spôsobmi.
Science in everyday life may also, of course, point to discussions about a ‘common-sense understanding’ of science, allowing teachers to establish what level of comprehension their pupils have and, consequently, what learning activities are most appropriate for them (see Figure 1.2a and ‘Science Education Research and the Training of Science Teachers’).
Zahrnujú široké vedné oblasti (pojmy), špecifické činnosti, ktoré sa vykonávajú (požadujú sa od žiakov) a/alebo študijné výsledky, ktoré treba dosiahnuť (zručnosti, ktoré by žiaci mali nadobudnúť).
Discussions about science experiments are also covered extensively in prescribed or recommended primary-level science curricula (Cyprus is the only system to focus exclusively on this type of discussion).
Rozsah vzdelávacích činností v prírodovedných predmetoch môže byť koncipovaný tak, aby spĺňal jeden konkrétny cieľ; i jediná činnosť môže prispieť viac ako jednému učebnému výsledku.
An analysis of data handling skills, or more specifically activities associated with using scientific documentation (see the annexe which gives a detailed breakdown of these activities), further underlines the importance attached to presenting and communicating information.
Vo všetkých vzdelávacích systémoch – vrátane systémov v štátoch bez celonárodných učebných osnov per se – sú učebné osnovy prírodných vied aspoň čiastočne predmetom smerníc najvyšších školských orgánov.
Where education systems include one or more of these kinds of activities in prescribed or recommended curricula, presenting and communicating information is always referred to, with the exception of Slovakia at ISCED 1.
Tri štáty, konkrétne Belgicko (Flámske spoločenstvo), Holandsko (ISCED 1) a Švédsko, neurčujú ani neodporúčajú prírodovedné činnosti učiva, ale vyjadrujú prírodovedné vzdelávanie z hľadiska učebných a vzdelávacích cieľov.
Because lower secondary school curricula tend to be more extensive in general, this pattern is most apparent once again at primary level.
Na druhej strane Luxembursko zvyčajne uvádza skôr učebné a vzdelávacie činnosti, než ciele.
Whereas the other activities are included in just under half of prescribed or recommended curricula, presenting and communicating information is included in 26 education systems and is the only activity identified in relation to the use of scientific documentation at ISCED 1 in Ireland, Italy, Malta, Finland, Norway and Romania.
Niektoré vzdelávacie systémy obsahujú plný rozsah činností a vzdelávacích cieľov vo schválených alebo odporúčaných učebných osnovách prírodovedných predmetov v školách.
Learning to present and communicate procedures and results is a further aspect of communication in science education. This falls into the group of practical activities shown in Figure 3.4: the procedures and results indicated here form part of scientific experimental or investigative work.
Prílohy s podrobným rozdelením žiaducich výsledkov a určených alebo odporúčaných prírodovedných činností sú na webovej stránke www.eurydice.org.
Every single education system, without exception, includes this aspect in lower secondary education. At primary level, only seven education systems do not include it.
V každom štáte uvádzajú rozsah činností, ktoré môžu byť súčasťou prírodovedných osnov v školách a zručností, ktoré majú žiaci dosiahnuť.
School science curricula are currently the subject of debate and reforms in the great majority of European countries. Discussion centres on a wide range of matters (methodological approaches, the amount of teaching time, etc.) and, in some countries, is associated with a blanket reform of the curriculum.
Témy zahrnujú vedomosti o prírodovedných pojmoch a teóriách, laboratórne práce, prácu s vedeckou dokumentáciou, diskusie, používanie informačnej techniky, výskumnú činnosť, prácu v teréne, atď. Vzťah medzi obsahom učiva z prírodných vied a ich vzdelávacími výsledkami, treba prejednávať opatrne.
Reforms concerned with curricular content often mean that changes have to be made in other areas, such as pupil assessment (section 4.4) and, at a prior stage, in teacher education.
Zdá sa, že nedostatok stanovených činností nemožno chápať, že príslušné činnosti nie sú realizované tak, aby splnili konkrétny cieľ.
For example, revised syllabuses were introduced in Ireland (in 2003) with comprehensive programmes of inservice teacher training.
Opak je pravdou: nedostatok vzdelávacieho výsledku neznamená, že neexistuje cieľ, ak sú vyjadrené z hľadiska vzdelávacích činností, ktoré treba uskutočniť v školách.
Teachers in primary education whose training in science has generally been limited have thus been able to participate in courses that help them to satisfy the latest requirements of the curriculum, which attaches greater importance to science.
Na ilustráciu uvedieme používanie výpočtovej techniky môže byť stanovenou činnosťou v školách (napríklad „komunikácia s inými žiakmi“), ale schopnosť používať výpočtovú techniku nie je nevyhnutne vzdelávacím výsledkom.
As a result, school curricula are currently undergoing radical changes.
Experimentálna alebo praktická činnosť
Different aspects of science teaching are the subject of discussion, including its content, the skills that should be acquired, its methodology and, in particular, the role of teacher and pupil in the learning process.
Eexperimentálna a praktická činnosť tvorí dôležitý, veľmi charakteristický aspekt výučby prírodných vied, a schválené alebo odporúčané učebné osnovy sa ich dotýkajú.
In the United Kingdom (Scotland), an overhaul of the entire curriculum got under way in 2004 with the revised version due to begin piloting in the 2006/07 school year.
„Uskutočňovanie pozorovaní“ je zahrnuté takmer vo všetkých učebných osnovách ako forma činnosti, alebo cieľ.
With effect from 2006, schools and teachers in the Netherlands are being granted greater freedom to devise school curricula as they wish.
V sledovaní výučby prírodovedných vied bol veľký záujem o komplexné kognitívne zručnosti.
In the United Kingdom (England), the 2005 White Paper 14-19 Education and Skills set out the government's aim to reform the curriculum, assessment and the range of opportunities on offer to 14 to 19-year-olds.
Činnosti vyžadujúce komplexné vedomosti a odborné znalosti, ako aj určitý stupeň samostatnosti žiakov, sú vo väčšine učebných osnov prírodných vied na nižšom strednom stupni vzdelávania.
At the same time, it highlighted the importance of ensuring that more young people reach the age of 14 with a strong grounding in the basics and engaged by education.
Na druhej strane sa menej vyskytujú v učebných osnovách základného stupňa, ako v prípade „navrhovanie experimentálnych protokolov ako odpoveď na definované ciele/schopnosť navrhovať a prejednávať experimentálne protokoly ako odpoveď na definované ciele“ a „overovanie vedeckého zákona prostredníctvom experimentu“.
The current review of the Key Stage 3 science curriculum aims to move away from a long shopping list of facts to be learnt and to produce a more relevant and flexible curriculum, with an emphasis on key conceptual underpinnings and
Tento rozdiel medzi základným stupňom a nižším stredným stupňom sa tiež týka iných holistických činností, ktoré sú nevyhnutné z kognitívneho hľadiska, napríklad „formulovanie a testovanie hypotéz“ a „výskumná činnosť zameraná na prírodovedu“.
Policies and Research on key processes such as investigation and evaluation.
Kapitola 3 – Učebné osnovy prírodovedných predmetov
In Italy, new curricula formulated in terms of specific learning objectives have been introduced at primary and lower secondary level as part of more general education reforms. Moreover, in relation to science more specifically, the education minister launched the Insegnare Scienze Sperimentali project in 2006.
Tento typ rozdielu medzi spomínanými dvomi stupňami vzdelávania možno tiež pozorovať v dvoch menej komplexných činnostiach, a síce „schopnosť správne sledovať experimentálne pokyny“ a „schopnosť zvoliť si a používať správne nástroje a vybavenie“.
Figure 3.7: Ongoing reforms or debates concerning the science curriculum (ISCED 1 and 2), 2004/05
Obrázok 3.4: Praktická činnosť vo schválených alebo odporúčaných učebných osnovách (ISCED 1 a 2), 2004/05
Existence of debate and/or reforms
Uskutočňovanie experimentov podľa stanoveného protokolu
Data not available
Vykonávanie pozorovaní
In a few countries, the position and curricular organisation of science is at the heart of the debate.
Schopnosť správneho výberu a používania zariadení a vybavenia
Thus, in Latvia and Finland, reforms are concerned with the amount of teaching time for science.
Schopnosť navrhovať a prejednávať experimentálne protokoly ako odpoveď na stanovené ciele
Furthermore, in the latter, science subjects are being taught separately in the last two years of ISCED 1 with effect from 2006/07.
Navrhovanie experimentálnych protokolov v rámci stanovených cieľov
In Malta, the debate is concerned with how science should be offered in lower secondary education.
Overovanie vedeckého zákona pomocou experimentu
In Portugal, the reform of the primary and lower secondary school curriculum will lead to a revision of the currently used syllabuses.
Formulovanie a testovanie hypotéz
Reforms may also be concerned with methodology.
Výskumná činnosť v oblasti prírodných vied nezahrnuté zahrnuté
Chapter 3 – The School Science Curriculum
Zdroj: Eurydice Doplňujúce poznámky
They seek to introduce an investigative dimension already present in syllabuses at primary level under the heading of la main à la pâte (a ‘hands-on’ approach) and give pupils an important part to play in developing their own knowledge.
Belgicko (BE nl): Na stupni ISCED 2 sú údaje len o učebných osnovách z biológie.
New materials are now being developed to support science teaching in Greece, Lithuania and Latvia.
Obecná škola a Národni škola majú svoje vlastné programy.
Debate in Cyprus is currently concerned with reducing the content of the syllabus, which is excessive compared to the amount of time available to teach it.
Grécko: Učebné osnovy biológie na stupni ISCED 2 sa netýkajú ani „overovania vedeckého zákona prostredníctvom experimentu”, ani “formulácie a testovania hypotéz”.
Science curricula are the subject of reforms or debate in many countries. These reforms are concerned with matters as varied as the organisation, content and methodology of provision.
Francúzsko: Učebné osnovy fyziky na stupni ISCED 2 podporujú “výskumnú činnosť zameranú na prírodné vedy”, ale ju nestanovujú.
Where they relate to the entire school curriculum, they seek to establish educational standards, for example in the form of key competencies, and may also broaden the discretion of schools in actually determining curricula.
Cyprus: Učebné osnovy z biológie na stupni ISCED 2 neuvádzajú „schopnosť selektovať a používať vhodné prostriedky a vybavenie“, „schopnosť správne dodržiavať experimentálne pokyny“, „schopnosť navrhovať a prejednávať experimentálne protokoly v rámci stanovených cieľov“, „overovanie vedeckého zákona pomocou experimentu“ alebo „formulácia a testovanie hypotéz“.
Reforms of this kind generally go hand in hand with the introduction or strengthening of external pupil assessment based on tests to measure their proficiency and knowledge with respect to the standards established (see Chapter 4).
Luxembursko: Údaje sa týkajú učebných osnov pre všeobecnovzdelávacie lýceá.
CHAPTER 4 STANDARDISED PUPIL ASSESSMENTS
Doplňujúce poznámky (obrázok 3. 4 – pokračovanie)
Assessment of pupils can take a number of different forms (e.g. written, oral, computer-administered or practical tests) and can have several different functions.
Holandsko: Učebné osnovy z biológie na stupni ISCED 2 neuvádzajú “overovanie vedeckého zákona prostredníctvom experimentu“.
The results of such evaluation may be used, for example, to determine whether a student has reached a sufficiently high standard of performance in order to proceed to a more advanced class or to the next stage of schooling.
Rakúsko: Učebné osnovy z fyziky a biológie pre Hauptschulen neuvádzajú “schopnosť výberu a používania vhodného zariadenia a vybavenia”.
When conducted by a national or regional agency in the form of standardised tests or examinations, summative assessment sometimes leads to formal certification.
Učebné osnovy z biológie neuvádzajú “overovanie vedeckého zákona prostredníctvom experimentu’’ ani “formulaciu a testovanie hypotéz”.
So-called continuous assessment refers to the fact that assessments are carried out over a period of time and throughout a course.
Slovinsko: Učebné osnovy z fyziky na stupni ISCED 2 neuvádzajú “výskumnú činnosť zameranú na prírodné vedy.”
Given this, standardised examinations or tests can act as either a powerful brake on curriculum and pedagogical reform or a powerful agent for change.
Na stupni ISCED 2 sa uvádza rozdiel v informáciách o učebných osnovách z fyziky a biológie v doplňujúcej poznámke tam, kde je to náležité.
Where such tests are conducted, they are slightly more common at ISCED 2 (Figure 4.1).
Používanie IKT nie je uvedené v štúdiu prírodných vied.
No country has standardised pupil assessments only at ISCED 1 and six countries have standardised pupil assessments only at ISCED 2.
Takže „hľadanie údajov na internete“ a „komunikácia s inými žiakmi“ sú činnosti, ktoré môžu prebiehať pri vzdelávaní a štúdiu hocijakého predmetu.
Eight education systems conduct standardised pupil assessments at both levels.
V prípade prírodovedných predmetov figurujú vo väčšine učebných osnov, hlavne na všeobecnom nižšom strednom stupni.
Figure 4.1: Standardised national science examinations/tests (ISCED 1 and 2), 2004/05
Obrázok 3.5: Používanie IKT vo schválených a odporúčaných učebných osnovách (ISCED 1 a 2), 2004/05
No standardised examinations/tests
Zápis a prezentácia experimentálnych výsledkov a dát
Standardised examinations/tests at ISCED 2
Vyhľadávanie údajov na internete
Standardised examinations/tests at ISCED 1 and 2
Komunikácia s inými žiakmi
A number of other countries are also considering introducing standardised science assessments, and an overview of current debates and reforms is given in section 4.4.
Belgicko: Na stupni ISCED 2 sú údaje len o učebných osnovách z biológie.
For example, in Germany, standardised pupil assessments in physics and biology are under development in all Länder.
Česká republika: Údaje sa zakladajú na programoch Základní školy.
Baden-Württemberg, Bavaria and North Rhine-Westphalia have announced the introduction of such tests.
Obecná a národná škola majú svoje vlastné programy.