natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This situation poses an unprecedented challenge for the European Union.
Od skončenia studenej vojny došlo k nebývalým rýchlym a rozsiahlym zmenám.
During most of its existence, it constituted an anchor of internal stability, creating peace, democracy and a fair share of prosperity on half of the continent following the Second World War.
V posledných dvadsiatich rokoch nič nezostalo nezmenené: spôsob našej práce, našej spotreby, nášho cestovania, naše vzájomné vzťahy, dôvody vyvolávajúce náš súcit, ako aj otázky, z ktorých máme obavy – to všetko sa zmenilo.
In time, it brought Europe’s other half on board through a process of unprecedented political and economic integration.
A väčšina týchto zmien nás prekvapila.
These successes allowed the EU to become the world’s largest economic power, encompassing a single market and currency.
Celosvetová finančná kríza je len jednou z nedávnych udalostí, ktoré otriasli našimi systémami viery a presvedčenia.
And yet, as European citizens peer into an ever more complex and uncertain future, they do so without the common purpose which characterised the post-war years.
Po prvýkrát v novodobých dejinách Európy panuje všeobecná obava, že dnešné deti sa budú mať horšie ako ich rodičia. V súčasnosti žijeme v dobe neistoty.
Since the end of the Cold War, the speed and scope of change has been breathtaking.
Táto situácia predstavuje pre Európsku úniu nebývalú výzvu.
The last twenty years have left nothing untouched: how we work, how we consume, how we travel, how we relate to each other, the reasons we empathise, the issues that scare us have all been transformed.
Počas väčšiny svojej existencie poskytovala po druhej svetovej vojne na polovici tohto kontinentu istotu pre vnútornú stabilitu a zabezpečovala mier a demokraciu, ako aj primeraný podiel na prosperite.
The global financial crisis is only the latest in a series of events which have shaken our convictions and belief systems.
Tieto úspechy umožnili, aby sa EÚ stala najväčšou ekonomickou mocnosťou sveta, ktorá má jednotný trh a jednotnú menu.
For the first time in Europe's recent history there is widespread fear that today’s children will be less well off than their parents’ generation. Today, we live an age of insecurity.
Avšak v čase, keď občania Európy hľadia do stále zložitejšej a neistejšej budúcnosti, nemajú spoločný cieľ, ktorý bol charakteristický pre povojnové roky.
vation. By 2030 Asia is expected to be at the forefront of scientific and technological developments, producing high-value goods capable of transforming production and overall quality of life.
Aký bude podľa Vás život európskych občanov v roku 2030
The EU’s past achievements were focussed on its own corner of the world.
„Predstavte si Európsku úniu v roku 2030.
During successive stages of integration, Europe’s external environment remained relatively stable.
V porovnaní s dneškom bude životeurópskych občanov …?“
Rapid changes are sweeping across the world.
Zdroj: Eurobarometer 6/2009; EÚ 27
In the next twenty years, there will not only be several poles of power, but the world’s centre of gravity will also have shifted – to Asia and the global south, to new public and private actors, upwards to transnational institutions.
Ako krajiny s rozvíjajúcou sa ekonomikou dosahujú životnú úroveň rozvinutého priemyselného sveta, rastie aj celosvetová spotreba energie.
The challenges which Europe faces today stem as much from developments outside its borders as they do from the EU’s timidity in responding to them.
Odhaduje sa, že do roku 2030 sa svetový dopyt po energii zvýši oproti súčasnosti o 50percent, pričom fosílne palivá budú predstavovať 80 percent zásob.
If the Union is to secure its future, it will need to adjust its objectives and policies to cope with this fast-changing world.
Zvýši sa závislosť na dovoze, pričom EÚ bude dovážať takmer dve tretiny svojej energie.
Facing up to the world’s dramatic transformations
Úspechy, ktoré EÚ dosiahla v minulosti, sa týkali jej vlastných končín sveta.
As the emerging economies catch up with living standards in the advanced industrialised world, the global consumption of energy is increasing.
V najbližších dvadsiatich rokoch nebudú existovať len viaceré póly moci, ale ťažisko sveta sa presunie do Ázie a na juh zemegule, na nových verejných a súkromných aktérov, smerom nahor k nadnárodným inštitúciám.
By 2030 world energy requirements are likely to be 50 per cent higher than today, with fossil fuels representing 80 per cent of supply.
Výzvy, ktorým Európa v súčasnosti čelí, vyplývajú z vývoja mimo jej hraníc, ako aj z plachosti EÚ pri reakcii na ne.
Dependence on energy imports is set to increase, with the EU importing nearly two thirds of its needs.
Ak má Únia zabezpečiť svoju budúcnosť, bude musieť upraviť svoje ciele a politiky tak, aby sa dokázala vysporiadať s týmto rýchlo sa meniacim svetom.
In addition, the availability of energy and other essential resources is likely to be adversely affected by climate change and many predict severe shortages by 2030.
Okrem toho dostupnosť energie a iných základných zdrojov pravdepodobne nepriaznivo ovplyvní zmena klímy a podľa mnohých prognóz sa do roku 2030 vyskytnú prípady závažného nedostatku energie.
Price volatility and supply uncertainties will also be exacerbated by political volatility in energy-rich countries.
Nestálosť cien a neistota dodávok sa zhorší aj v dôsledku politickej nestálosti v krajinách bohatých na energiu.
Renewable energy will have grown more rapidly than traditional energy sources, but by 2030 it will still only represent a small part of world energy supply.
Hoci rast voblasti obnoviteľných zdrojov energie bude rýchlejší ako voblasti tradičných zdrojov, v roku 2030 budú obnoviteľné zdroje energie naďalej predstavovať len malú časť svetových zásob energie.
Compounding this trend is our failure to curb losses in biodiversity, with serious implications for longterm economic sustainability.
Tento trend zhoršuje naša neschopnosť znížiť stratu biodiverzity, čo má vážne dôsledky pre dlhodobú hospodársku udržateľnosť.
If the last twenty years have been disruptive, the next twenty are likely to be even more unsettling.
To všetko sa uskutočňuje vkontexte ďalekosiahlych spoločenských premien vnašich krajinách.
A new multi-polar world is emerging where power is more diffuse and international dynamics more complex.
So znižovaním domácej ponuky pracovnej sily a zručností bude Európa musieť prilákať viac migrujúcich pracovníkov,
With slower growth than its main competitors, the EU’s share of global wealth is inevitably declining.
Ak bolo posledných dvadsať rokov rušných, tak budúcich dvadsať bude ešte nepokojnejších.
The EU’s human capital has long underpinned its economy, based on cutting-edge innovation and creativity.
Nový viacpólový svet vzniká vtedy, ak sa moc sústreďuje na čoraz viacerých miestach a medzinárodný vývoj je komplexnejší.
But other regions are now moving ahead through higher levels of investment in research, technological development and inno-
Keďže EÚ vykazuje nižší rast ako jej hlavní konkurenti, jej podiel na celosvetovom bohatstve nevyhnutne klesá.
All this is taking place against a background of sweeping societal transformations in our countries.
Teraz však prostredníctvom väčších investícií do výskumu, technického rozvoja a inovácie dosahujú úspechy iné regióny.
In an ageing society with almost twice as many people over65 per worker as today, EU Member States will have to make considerable efforts to finance their social support
Očakáva sa, že v roku 2030 bude na čele vedeckého a technického rozvoja Ázia, pričom bude vyrábať vysokohodnotný tovar, ktorý dokáže zmeniť výrobu a celkovú kvalitu života.
As the domestic supply of labour and skills declines, Europe will need to attract more migrant workers, with consequences for our ability to manage societal integration.
čo bude mať dôsledky pre našu schopnosť riadiť sociálnu integráciu.
Finally, a technological and communications revolution is changing both our private and professional relationships, imposing new patterns of life and work which many find too difficult to cope with.
A napokon revolúcia v oblasti technológií a komunikácií mení tak naše súkromné, ako aj profesijné vzťahy, a zároveň nám vnucuje nový spôsob života a práce, s ktorými sa mnohí ľudia ťažko vyrovnávajú.
becoming an increasingly irrelevant western peninsula of the Asian continent. Embracing a global ambition should not result in scaling back domestic reforms, far from it; external influence cannot be achieved without solid growth and internal cohesion throughout the European Union.
Rozhodnutie sa pre globálne ambície by však v žiadnom prípade nemalo mať negatívny vplyv na reformy doma; vonkajší vplyv však nemožno dosiahnuť bez solídneho rastu a vnútornej súdržnosti v celej Európskej únii.
But our current era has decisively become a global one, a transformation which is creating new winners and losers.
Ale doba, v ktorej žijeme, sa jednoznačne stala dobou globálnou, ktorú charakterizujú premeny, z ktorých vychádzajú noví víťazi a porazení.
If we do not want to join the losing ranks, we have to take bold action now.
Ak sa nechceme dostať na miesta porazených, musíme teraz podniknúť odvážne kroky.
The choice for the EU is clear: reform or decline
Voľba pre EÚ je jasná: reforma alebo úpadok
Many of these developments have been accelerated by the current financial and economic crisis, the worst crisis of its kind since the Great Depression, and one from which the EU will take some years to fully recover.
Mnohé aspekty tohto vývoja urýchlila súčasná hospodárska a finančná kríza, ktorá je najhoršou svojho druhu od veľkej hospodárskej krízy a EÚ bude trvať niekoľko rokov, kým sa z nej plne spamätá.
The crisis has highlighted the structural weaknesses which underlie most of the European economy: lower productivity, structural unemployment, inadequate labour market flexibility, outdated skills and poor growth.At the same time, the softer impact of the crisis in countries such as China and India and their much faster recovery have led many to take a less benign view of the rapid changes affecting the world economy.
Touto krízou sa odhalili slabé štrukturálne stránky, ktoré sú charakteristické pre väčšinu európskeho hospodárstva: nižšia produktivita, štrukturálna nezamestnanosť, nedostatočná pružnosť trhu práce, zastarané zručnosti a nízky rast.
Today there is concern that emerging economies might realise their full economic potential while taking advantage of Europe’s structural weaknesses.
Výzvy, ktorým čelíme v súčasnosti, sa odlišujú od výziev v minulosti a vyžadujú si rozdielne riešenia.
In truth, current shifts in economic output can be mutually beneficial, leading to increased levels of investment, trade and consumption on all sides.
Či sa už dívame na relatívny demografický a hospodársky pokles, zmenu klímy alebo nedostatok energie, tieto výzvy sa dajú náležite pochopiť a riešiť len vtedy, ak sa umiestnia do regionálneho a globálneho kontextu.
But the EU cannot assume that the “rise of the rest” will necessarily result in a win-win situation.
Práve tu môže EÚ preukázať svoju hodnotu ako celok, ktorý je viac ako len súhrnom jej členských štátov.
If the EU does not adjust to the needs of the global economy, there is a real danger that Europe’s relative decline may become absolute.
Kombináciou viacerých úrovní moci, od globálnej až po miestnu, je schopnejšia ako ktorýkoľvek členský štát obstáť v hlavných skúškach 21. storočia.
The challenges we face today are different to those of the past and call for different responses.
Aj keď má EÚ k dispozícii potrebné štruktúry a nástroje, členské štáty ich musia využívať rozhodne a na správny účel.
Whether we look at relative demographic and economic decline, climate change or energy shortages the challenges can only be properly understood and tackled when situated in a regional and global context.
Zároveň miernejší vplyv krízy v krajinách ako Čína a India a ich podstatne rýchlejšie hospodárske oživenie viedlo k tomu, že sa na zmeny ovplyvňujúce svetové hospodárstvo často hľadí menej priaznivo.
This is where the EU as an entity, which is much more than the sum of its Member States, can demonstrate its value.
V súčasnosti existujú obavy, že krajiny s rozvíjajúcou sa ekonomikou by mohli uplatniť svoj plný hospodársky potenciál využitím štrukturálnych nedostatkov Európy vosvoj prospech.
By combining multiple levels of power, from the global to the local, the EU is more capable than any Member State of meeting the major trials of the 21st century.
Pravdupovediac, súčasný presun hospodárskeho výstupu by mohol byť vzájomne prospešný a mohol by viesť k zvýšeniu investícií, obchodu a spotreby na všetkých stranách.
This will not happen automatically.
Ale EÚ nemôže vychádzať z toho, že rast ostatných krajín bude mať nevyhnutne za následok situáciu, z ktorej by mali zisk všetci.
Even if the EU enjoys the necessary structures and instruments, these need to be harnessed by the Member States with determination – and for the right purpose.
Ak sa EÚ neprispôsobí potrebám globálneho hospodárstva, vznikne skutočné nebezpečenstvo, že relatívny úpadok Európy sa stane absolútnym.
Funda-mentally, the EU’s common agenda boils down to two overarching and integrated challenges: ensuring the sustainability of our social and economic model; and developing the means to support and defend this model, along with our common values and interests, in the global arena.
Zo spoločného programu EÚ v zásade vyplývajú dve všeobecné a komplexné výzvy: zabezpečenie udržateľnosti nášho sociálneho a ekonomického modelu a rozvoj prostriedkov na jeho podporu a ochranu spolu s našimi spoločnými hodnotami a záujmami na celosvetovej úrovni.
The Commission’s new ‘Europe2020’ agenda should therefore be supported, yet ultimately will need to be embedded in a broader perspective.
Je preto potrebné podporiť nový program Komisie „Európa 2020“, ktorý by sa mal nakoniec začleniť do širšieho kontextu.
After 50 years of consolidation, through both deepening and widening, the EU faces a fundamental choice.
Po 50 rokoch konsolidácie, a to prostredníctvom prehlbovania i rozširovania, stojí EÚ pred zásadnou voľbou.
2010 could mark the beginning of a new phase for the EU and the next 50 years could be about Europe's role as an assertive global actor or, alternatively, the Union and its Member States could slide into marginalisation,
Rok 2010 by mohol byť začiatkom novej etapy pre EÚ, ktorá by ďalších 50 rokov plnila úlohu Európy ako asertívneho globálneho aktéra, alebo – alternatívne – Únia a jej členské štáty by mohli stratiť na význame a postupne sa stávať stále bezvýznamnejším západným polostrovom ázijského kontinentu.
entitlement – it depends on individual and collective responsibility.
Aké budú podľa Vás dve najdôležitejšie výzvy (VO VAŠEJ KRAJINE) v roku 2030?“ (NAJVIAC 2 ODPOVEDE)
As such, it can and must inform EU policymaking and relations at all levels, between individuals and generations and between localities, regions and Member States.
Zdroj: Eurobarometer 6/2009; EÚ 27 cami a generáciami a medzi menšími územnými celkami, regiónmi a členskými štátmi.
Yet European citizens are still hard-pressed to find answers to their problems in the EU.
Avšak európski občania sú ešte stále pod veľkým tlakom, pokiaľ ide o nájdenie riešení svojich problémov v EÚ.
If our mission is to be shared, politicians and citizens must take ownership of the European venture.
Ak si máme našu úlohu rozdeliť, politici a občania musia prevziať zodpovednosť za európsky projekt.
If governments continue as and when it suits them to treat the EU and its institutions as alien or hostile, there is little hope of creating the kind of popular identification with the EU which is needed for its success.
Ak sa vlády budú naďalej stavať k EÚ a jej inštitúciám ako k cudzím alebo nepriateľským, podľa toho, ako sa im to hodí, je len malá nádej na vytvorenie takého všeobecného identifikovania sa s EÚ, aké je potrebné pre jej úspech.
On the contrary, renewing the support of its citizens by enabling greater participation and transparency is what a successful EU requires.
Naopak, čo úspešná EÚ potrebuje, je obnovenie podpory jej občanov umožnením väčšej účasti a zvýšením transparentnosti.
RENEWING EUROPE’S ECONOMIC AND SOCIAL MODEL and adapted to a changing context.
OBNOVENIE EURÓPSKEHO HOSPODÁRSKEHO A SOCIÁLNEHO MODELU
At the heart of the European community is a distinctive economic and social model, referred to as a ‘highly competitive Social Market Economy’ in the Lisbon Treaty.
V centre európskeho spoločenstva sa nachádza jasný hospodársky a sociálny model, ktorý sa v Lisabonskej zmluve označuje ako „sociálne trhové hospodárstvo s vysokou konkurencieschopnosťou“.
A number of variants of this model exist with qualitatively varying performances, but they all fit broadly within a common framework.
Existuje viacero variantov tohto modelu s kvalitatívne rozdielnou výkonnosťou, ale vo všeobecnosti všetky spadajú do spoločného rámca.
Based on the idea that economic growth should be pursued through the market for social ends, the model enjoys wide public acceptance.
Tento model, ktorý vyšiel z myšlienky, že hospodársky rast by sa mal sledovať prostredníctvom trhu na sociálne účely, verejnosť vo všeobecnosti vo veľkej miere akceptuje.
It helped transform Europe after the Second World War into an area of powerful industries and services with strong employment creation potential which, in turn, allowed for a fair system of social protection.
Pomohol premeniť Európu po druhej svetovej vojne na oblasť silného priemyslu a služieb so silným potenciálom na vytváranie pracovných miest, ktorý na druhej strane umožnil spravodlivý systém sociálnej ochrany.
A “virtuous circle” was thus completed, binding together solidarity, responsibility and competitiveness.
Vznikol tak „účinný cyklus“, v ktorom sa spája solidarita, zodpovednosť a konkurencieschopnosť.
Yet against the background of new domestic and global pressures, this model needs to be re-defined
Avšak v kontexte nových tlakov na národnej, ako aj globálnej úrovni, je naliehavo potrebné tento model preformulovať a prispôsobiť ho meniacej sa situácii.
At the same time, the consensus that exists around the model depends on a continued balance between its social and market dimensions.
Súčasná finančná a hospodárska kríza je signálom na prebudenie, keďže odhalila štrukturálne nedostatky európskeho hospodárstva.
Market in the city – in the end, all business is local.
Trh v meste – v konečnom dôsledku je obchod vždy miestnou záležitosťou
Vocational training and education programmes for professional success.
Odborná príprava a programy vzdelávania pre úspech v profesijnom živote
Photo: Hass disrupted over time as social inequalities have increased.
Fotografia: Hass subjekt a revolúcia v informačno-komunikačných technológiách (IKT) môže zabezpečiť široký priestor pre rast v produktivite na desiatky rokov.
For some EU citizens, social exclusion and poor working conditions are still a reality.
Sociálne vylúčenie a zlé pracovné podmienky sú ešte stále pre niektorých občanov EÚ skutočnosťou.
The answer to this problem is not an end to economic reform.
Riešenie tohto problému neznamená koniec hospodárskej reformy – práve naopak.
On the contrary, a renewed emphasis on increasing economic efficiency needs to go hand in hand with new social policies.
Obnovený dôraz, ktorý sa kladie na zvýšenie účinnosti hospodárstva, však musí ísť ruka vruke snovými sociálnymi politikami.
In other words, the sustainability of Europe’s economic and social model will depend on our ability to restore a dynamic equilibrium between the economic, social and environmental dimensions of development.
Inými slovami, udržateľnosť hospodárskeho a sociálneho modelu Európy bude závisieť od našej schopnosti obnoviť dynamickú rovnováhu medzi hospodárskym, sociálnym a environmentálnym rozmerom rozvoja.
The EU can enhance the growth process by further developing the internal market, e.g. in the area of services, as well as by fighting all forms of protectionism and enhancing a successful completion of the Doha round.
EÚ môže posilniť rast ďalším rozvojom vnútorného trhu, napríklad v oblasti služieb, ako aj bojom proti všetkým formám protekcionizmu a zabezpečením úspešného ukončenia dauhaského kola rokovaní.
Unnecessary burdens on labour and companies must not stifle the growth of dynamic and innovative service production while entrepreneurship and risk taking should be encouraged.
Nesmieme zbytočne zaťažovať pracovníkov a spoločnosti na úkor rastu produkcie dynamických a inovatívnych služieb, ale je potrebné podporovať podnikateľského ducha a ochotu ísť do rizika.
Our shared vision is that technological change, globalisation and ageing populations call for urgent structural reforms with a view to enhancing flexibility, competitiveness and dynamism.
Našou spoločnou víziou je, že technologická zmena, globalizácia a starnúce obyvateľstvo si žiadajú bezodkladné štrukturálne reformy, aby sa tak zvýšila pružnosť konkurencieschopnosť a dynamika.
The quest for growth and jobs
Hľadanie rastu a pracovných miest
Reforming the labour market is central to creating more and better jobs.
Reforma trhu práce je rozhodujúca pre vytváranie väčšieho počtu lepších pracovných miest.
Member States should aim at improving three key aspects of their labour markets: the flexibility and security of their workforce (“flexicurity”); labour mobility; and the culture and management practices of enterprises.
Členské štáty by sa mali zamerať na zlepšenie troch kľúčových aspektov svojich trhov práce: flexibility a istoty svojej pracovnej sily („flexiistoty“), pracovnej mobility a kultúry a postupov riadenia podnikov.
Workforce participation rates must also be increased (see section on demography below).
Tiež sa musí zvýšiť miera účasti pracovnej sily (pozri časť o demografii).
The capacity of the workforce to adapt to constant shifts in production is a key element in maintaining productivity.
Silné a celosvetovo konkurencieschopné hospodárstvo vyznačujúce sa vysokou produktivitou je podmienkou pre zlepšenie životnej úrovne.
Labour flexibility needs to have its counterpart in labour security. In a fast-changing world
Hospodársky rast sa stále viac odvíja od technologickej zmeny a vyššej špecializácie v kontexte prehlbujúcej sa globalizácie.
A strong and globally competitive economy characterised by high productivity is a precondition for improving living standards.
Tento vývoj má prostredníctvom procesu štrukturálnej zmeny vplyv na pracovníkov a spoločnosti, ale aj na fungovanie trhov a riadenie spoločností.
Economic growth is increasingly based on technological change and enhanced specialisation in the context of deepening globalisation.
Digitalizácia rozširuje oblasti pre presúvanie aktivít podniku na externý špecializovaný
Digitalisation is increasing the scope for outsourcing, and the ICT-revolution may give ample scope for growth in productivity for decades to come.
Kľúčovým prvkom zachovania produktivity je schopnosť pracovnej sily prispôsobovať sa neustálym zmenám vo
Rights and entitlements must be balanced with responsibilities and obligations. In particular, social security systems should be adapted in favour of rapid reintegration into the labour market rather than longterm support of people of working age.
Predovšetkým systémy sociálneho zabezpečenia by sa mali upraviť tak, aby viac presadzovali rýchlu reintegráciu osôb v produktívnom veku do trhu práce než ich dlhodobú podporu.
it is not jobs that need to be protected, but rather the person who loses a job by enhancing his or her employability.
V rýchlo sa meniacom svete to nie sú pracovné miesta, ktoré je potrebné chrániť, ale skôr osoby, ktoré stratia prácu, a to zvýšením ich zamestnateľnosti.
“Flexicurity” is the best way to provide this protection, by allowing workers to take advantage of shifting labour markets and make the transition to better jobs.
Flexiistota je najlepším spôsobom na zabezpečenie tejto ochrany, a to tým, že pracovníkom umožňuje využívať pohyby na trhu práce s cieľom získať lepšie pracovné miesta.