natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The quest for excellence does not preclude a parallel effort to promote greater access to university education with a view to improving average education levels among the wider population.
Snaha o excelentnosť nevylučuje paralelné úsilie o podporu lepšieho prístupu k univerzitnému vzdelávaniu scieľom zlepšiť priemernú úroveň vzdelania u širšieho obyvateľstva.
Excellence requires critical mass and competition, in effect a “common space” for students, universities and academic research.
Excelentnosť si vyžaduje kritické množstvo a konkurenciu, teda „spoločný priestor“ pre študentov, univerzity a akademický výskum.
The administrative and financial autonomy of universities must also be encouraged, as this is the most effective way to increase private funding for higher educa-
Priveľa európskych občanov, ako aj občanov tretích krajín žijúcich v Európe, nemá prístup k najkvalitnejším systémom vzdelávania.
A solid educational foundation at primary and secondary school level can have a huge influence on a person’s ability to progress through life.
Je potrebné nabádať na správnu a finančnú samostatnosť univerzít, keďže je to najúčinnejší spôsob, ako zvýšiť súkromné financovanie vysokoškolského vzdelávania.
tion. As future beneficiaries, high income students should contribute to the mounting cost of education while a system of scholarships and student loans should be made available to students who need financial support.
! & " ' * + $"- # $" vania, v rámci ktorej sa ľudia budú môcť v ktoromkoľvek bode svojej kariéry vrátiť kvzdelávaniu za podobných podmienok ako mladí.
Competition between universities must also be promoted, as should governance models based on accountability and transparency.
Základnou zásadou v celom vzdelávacom systéme sa musí stať zásada „naučiť sa učiť sa“.
use of new technologies and skills. The necessary precondition, in turn, will be the realisation of a flexible, life-long learning culture, where individuals are able to return to education at any point in their careers under conditions similar to the young.
prispievať k zvyšujúcim sa nákladom na vzdelanie, pričom pre študentov, ktorí potrebujú finančnú podporu, by mal byť k dispozícii systém štipendií a študentských pôžičiek.
“Learning to learn” must become a guiding principle throughout the education system.
Je tiež potrebné podporovať súperenie medzi univerzitami, ako aj modely ich riadenia, ktoré sú založené na zodpovednosti a transparentnosti.
Towards a European Research Area: raising the stakes for R & D spending
Smerom k európskemu výskumnému priestoru: zvýšiť závažnosť otázky financovania výskumu a vývoja
University systems characterised by clientelism and corporatism must be thoroughly challenged.
Voči univerzitným systémom, ktoré sa vyznačujú klientelizmom a korporatizmom, sa musí zaujať kritický postoj.
The focus must shift to ensuring that universities have greater exposure to the real economy in Europe and the rest of the world.
Namiesto toho sa musí dôraz presunúť na zabezpečenie toho, že univerzity sú viac vystavené reálnej ekonomike v Európe i inde vo svete.
This reform process should include measures to increase student mobility, by encouraging greater up-take of the ERASMUS programme and by providing advantages to students holding diplomas from more than one country.
Tento reformný proces musí zahŕňať opatrenia na zvýšenie mobility študentov prostredníctvom podpory väčšieho využívania programu ERASMUS a poskytovania výhod študentom, ktorí majú diplomy z viac ako jednej krajiny.
Universities must do more to provide graduates with the skills needed by industry.
Univerzity sa musia viac usilovať poskytnúť absolventom zručnosti, ktoré potrebuje priemysel.
Indeed, correcting the mismatch between the supply and demand for expertise must become one of the top priorities of the educational system.
Na dosiahnutie cieľa stanoveného v programe „Európa 2020“, ktorým je 3-percentný výdavok na výskum a vývoj a vytvorenie „Únie inovácií“, je potrebné v Európe zosúladiť úsilie.
This will require a strong emphasis on skills upgrading in order to prepare individuals for employment transitions as well as the
To musí zahŕňať presuny v rozpočte a väčšie príspevky súkromného sektora.
Despite numerous calls for substantial increases in R & D spending, the last decade saw relatively little change – the EU’s expenditure remains at 1.8 per cent of GDP.
Jednou z najvyšších priorít systému vzdelávania sa musí stať odstránenie nepomeru medzi ponukou odborných znalostí a dopytom po nich.
A concerted effort is needed in Europe to reach the ‘Europe2020’ target of 3 per cent expenditure on R & D and the creation of an “Innovation Union”.
Bude si to vyžadovať veľký dôraz na zlepšenie zručnosti scieľom pripraviť jednotlivcov na prechod medzi zamestnaniami, ako aj na využívanie nových technológií a zručností.
This must include budgetary reallocations and greater private sector funding.
Nevyhnutnou podmienkou bude vytvorenie kultúry pružného celoživotného vzdelá-
EU centres for pre-competitive applied research should be developed (public-private partnerships between states, regions and private industry) together with increased support for investigator-driven free research through the European Research Council.
Na tento účel bude zásadne dôležité zjednodušiť postupy prístupu k verejnému financovaniu vrátane finančných
A lack of competition in service markets inhibits innovation, raises costs and limits growth.
zdravia a vzdelávania majú obrovský potenciál.
Financial services, next generation digital services, energy solutions and services to promote health and learning have all huge potential. The EU is well placed to become a leader in the new service industries, but only if service providers are supported by a Europe wide market and a new regulatory environment where innovation and creativity can actually flourish.
EÚ má dobré predpoklady získať vedúce postavenie v odvetviach nových služieb, avšak len vtedy, ak sa budú poskytovatelia služieb opierať o celoeurópsky trh a nové regulačné prostredie, v ktorom sa môže inovácii a tvorivosti skutočne dariť.
This would above all benefit small dynamic businesses, which are often the driving force for forward-looking innovations.
Bolo by to prínosom predovšetkým pre malé dynamické podniky, ktoré sú často hnacou silou pokrokových inovácií.
Today, SMEs account for half of the EU's GDP although they benefit from only 15 per cent of R & D programmes.
MSP v súčasnosti vytvárajú polovicu HDP Európskej únie, využívajú však len 15 percent programov v oblasti výskumu a vývoja.
New forms of partnership are needed between researchers at publicly-financed universities and researchers at privately-financed companies to ensure a continuous pooling of knowledge throughout the process of research and innovation.
Je potrebné vytvoriť nové formy partnerstva medzi výskumnými pracovníkmi na univerzitách financovaných zverejných financií a výskumnými pracovníkmi v súkromných spoločnostiach, aby sa tak zabezpečilo neustále zhromažďovanie znalostí v celom procese výskumu a inovácie.
In particular, more funding is needed for applied research that would benefit SMEs.
Predovšetkým je potrebné posilniť financovanie aplikovaného výskumu, z ktorého by mali prospech MSP.
Free global markets that respect intellectual property rights are the essential breeding ground for innovation.
Voľné globálne trhy, ktoré rešpektujú práva duševného vlastníctva, sú základnou živnou pôdou pre inováciu.
It is therefore important that Europe remains committed to improving market access both inside and outside Europe, most effectively through the completion of the Single Market, both in regard to services and new technologies.
Preto je dôležité, aby bola Európa naďalej odhodlaná zlepšovať prístup na trh v rámci Európy i mimo nej, pričom najúčinnejší spôsob je dokončenie jednotného trhu v oblasti služieb, ako aj nových technológií.
At the same time, the EU must reform the rules on intellectual property, for instance through the creation of a straightforward European patent system that is affordable, quick and reasonable, and offers effective protection on a European scale.
EÚ musí zároveň zreformovať svoje pravidlá v oblasti duševného vlastníctva, napríklad vytvorením jednoduchého európskeho patentového systému, ktorý je cenovo dostupný, rýchly a primeraný a na európskej úrovni poskytuje účinnú ochranu.
Excellence must be the main criterion for granting public aid both at national and EU levels.
Hlavným kritériom pre udelenie štátnej pomoci – či už na vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni EÚ–musí byť excelentnosť.
The role of the European Research Council must be expanded and strengthened, with funds allocated strictly on the basis of peer reviewed excellence, actual or potential.
Úloha Európskej rady pre výskum sa musí rozšíriť a posilniť, pričom finančné prostriedky sa majú prideľovať výhradne na základe skutočnej alebo potenciálnej partnersky preskúmanej excelentnosti.
Likewise, the EU must encourage the development of “European poles of excellence” while ensuring that this process of concentration would not lead to the creation of “intellectual deserts”.
EÚ musí tiež podporovať rozvoj európskych centier excelentnosti a zabezpečiť, aby tento proces koncentrácie neviedol k vytvoreniu tzv. intelektuálnych púští.
In this context, it will equally be important to put in place the measures needed to reinforce risk capital markets and the availability of seed capital.
V tejto súvislosti bude rovnako dôležité zaviesť opatrenia potrebné na posilnenie trhov s rizikovým kapitálom a dostupnosť počiatočného kapitálu do nového podniku.
In particular, SMEs – which are very often at the forefront of innovation – need more adequate support mechanisms, including access to risk capital, to help them compete in the global marketplace.
Konkrétne MSP, ktoré veľmi často zaujímajú popredné miesto v inovácii, potrebujú primeranejšie podporné mechanizmy vrátane prístupu k rizikovému kapitálu, ktoré im umožnia konkurovať na globálnom trhu.
Last but not least, the European Research Area must become a reality – an area without borders where all scientific potential, wherever it is, can be fully tapped thanks to the free movement of researchers, ideas, technologies and capital.
V neposlednom rade sa musí skutočnosťou stať Európsky výskumný priestor – priestor bez hraníc, v ktorom je možné plne čerpať z vedeckého potenciálu, kdekoľvek sa nachádza, vďaka voľnému pohybu výskumných pracovníkov, myšlienok, technológií a kapitálu.
This process of “Europeanization” must itself be part of a more general openness to the world.
Tento proces „europeizácie“ sa musí ako taký stať súčasťou všeobecnejšej otvorenosti svetu.
Transfers of knowledge have now become the indispensable complement to the traditional drivers of globalisation based on material and capital flows.
Presuny znalostí sa stali nevyhnutným doplnkom tradičných hnacích síl globalizácie založených na toku materiálu a kapitálu.
A regulatory framework for unleashing innovation and creativity
Základom akéhokoľvek regulačného rámca v tejto oblasti preto musí byť pružnosť a schopnosť reagovať.
Europe often finds it difficult to translate scientific research into new products, new patents, new entre-
Len to umožní EÚ naplno ťažiť z výskumu a experimentálnej činnosti a zároveň vytvárať nové pracovné miesta.
Every day it reveals new horizons and revolutionary prospects.
Regulačný rámec pre zvýšenie inovácie a tvorivosti
Flexibility and responsiveness must therefore be the backbone of any regulatory framework in this field.
Pre Európu je často ťažké premietnuť vedecký výskum do nových produktov, nových patentov, nových podnikateľských činností a nových pracovných miest.
Facilitating a culture of risk taking and entrepreneurship is even more important.
Nedostatok konkurencie na trhoch so službami bráni inovácii, zvyšuje náklady a obmedzuje rast.
Only this will allow the EU to fully reap the rewards of research and experimentation, and with it to create new jobs.
Finančné služby, digitálne služby ďalšej generácie, energetické riešenia a služby na podporu
Europe’s demographic trends are becoming entrenched
Demografické trendy v Európe sa stabilizujú
Europe combines the demographic extremes of very high life expectancy and very low fertility.
V Európe sa spájajú demografické extrémy: veľmi dlhá stredná dĺžka života a veľmi nízka pôrodnosť.
In most EU Member States, life expectancy - currently 75 years for men and 82 for women on average – is set to increase by an additional 15 to 20 years in the course of this century.
Vo väčšine členských štátov EÚ sa stredná dĺžka života, ktorá v súčasnosti dosahuje vpriemere 75 rokov u mužov a 82 rokov u žien, predĺži v priebehu tohto storočia o ďalších 15 až 20 rokov.
With women giving birth to 1.5 children on average, and more and more women foregoing children altogether, Europe's population is ageing and its nativeborn labour force declining.
Priemerná pôrodnosť Európaniek je 1,5 dieťaťa, pričom stále viac a viac žien sa materstva vzdáva úplne, dôsledkom čoho európske obyvateľstvo starne a podiel jeho domácej pracovnej sily klesá.
Bearing in mind Europe’s current average retirement age (62 years for men and just over 60 for women), in the absence of compensatory policies, in the next 40 years Europe’s support ratio
So zreteľom na súčasný priemerný dôchodkový vek (62 rokov u mužov a niečo nad 60 rokov u žien) sa bez kompenzačných politík v nasledujúcich 40 rokoch pomer pracujúcich a dôchodcov v Európe výrazne zhorší, pričom štyria prispievajúci pracujúci budú
The combination of ageing populations and a contracting domestic labour force is set to have drastic consequences for Europe.
Kombinácia starnúcej populácie a znižovania domácej pracovnej sily bude mať pre Európu drastické následky.
Left unchecked, it will translate into unsustainable pressure on pension, health and welfare systems, and into negative outcomes for economic growth and taxation.
Ak sa tento problém nebude riešiť, premietne sa do neudržateľného tlaku na dôchodkové a systémy zdravotnej starostlivosti, akoaj systémy sociálneho zabezpečenia a do negatívnych výsledkov v oblasti hospodárskeho rastu a zdaňovania.
If Europe is serious about moving towards a knowledge society, efforts to enhance economic efficiency and upgrade the skills of the existing population must be complemented with active measures to address this demographic challenge.
Ak Európa myslí prechod na znalostnú spoločnosť vážne, úsilie o posilnenie hospodárskej efektívnosti a zlepšenia zručností súčasného obyvateľstva sa musí doplniť aktívnymi opatreniami na riešenie demografickej výzvy.
Not least, it must include a concerted effort to make the EU an attractive destination for immigrants.
Vneposlednom rade musí zahŕňať zosúladenie úsilia o to, aby sa EÚ stala atraktívnou destináciou pre prisťahovalcov .
Without migration, the EU will not be able to meet future labour and skills shortages.
Bez migrácie sa EÚ budúci nedostatok pracovnej sily a zručností vyriešiť nepodarí.
It will also see a reduction in cultural diversity and experimentation, prerequisites for creativity and innovation.
Zároveň sa zníži jej kultúrna rozmanitosť a experimentálna činnosť, ktoré sú predpokladom pre tvorivosť a inováciu.
Urgent action is needed to counterbalance these negative trends.
Na vyrovnanie týchto negatívnych trendov sú potrebné naliehavé opatrenia.
graphic challenge will only be addressed through two sets of complementary actions: boosting labour market participation rates; and implementing a balanced, fair and pro-active immigration policy.
sa dopĺňajúcich opatrení: posilnenie miery účasti na trhu práce; a vykonávanie vyrovnanej, spravodlivej a aktívnej prisťahovaleckej politiky.
Expanding labour market participation: a sine qua non
Zvýšenie účasti na trhu práce je nevyhnutnou podmienkou
To begin with, family-friendly policies aimed at stabilising or increasing fertility levels should be put in place.
Ako prvý krok by sa mali zaviesť politiky podporujúce rodinu zamerané na stabilizovanie alebo zvýšenie úrovne pôrodnosti.
Additionally, the impact of reduced domestic labour forces, including the related issues of financing healthcare and pension schemes could be partly offset by increased productivity.
Okrem toho by sa vplyv menšieho množstva domácej pracovnej sily a súvisiacich otázok, akými sú financovanie zdravotníctva a dôchodkových systémov, mohol čiastočne vykompenzovať vyššou produktivitou.
Steady growth in productivity would allow for a revised allocation of resources that could help fill the increasing gap between pension receivers and contributors.
Stály rast produktivity by umožnil revidované vyčlenenie zdrojov na vyplnenie rastúcej medzery medzi poberateľmi dôchodkov a prispievateľmi na ne.
But with European demographic patterns becoming entrenched, the impact of these measures will not be sufficient.
Avšak vzhľadom na to, že európske demografické vzorce sa zakoreňujú hlbšie, vplyv týchto opatrení bude nedostatočný.
In the end, the European Union’s demo-
Na tento účel sa bude demografická výzva Európskej únie riešiť prostredníctvom dvoch súborov vzájomne
Devising and implementing effective work-life balance strategies (leave arrangements, tele-working, etc.) is the first step to increase labour force participation.
Vypracovanie a vykonávanie účinných stratégií na dosiahnutie rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom (dovolenky, práca na diaľku atď.) je prvým krokom na zvýšenie účasti pracovnej sily.
The objective must be to provide the conditions in which people, in particular women with young children, and older workers, can remain in the workforce.
Cieľom musí by poskytnúť podmienky, najmä ženám smalými deťmi a starším pracovníkom, aby mohli zostať v pracovnom procese.
Despite a higher life expectancy, women are retiring early and their overall employment rates are lower than
Ženy napriek svojej vyššej strednej dĺžke života odchádzajú do dôchodku skôr a ich celková miera zamestnanosti je nižšia ako u mužov – 58,3 percenta v porovnaní so 72,5 percen-
Municipal services fulfilling the needs of migrants.
Miestne úrady pomáhajú prisťahovalcom
Immigration policies: towards a pro-active approach those of men – 58.3 per cent as against 72.5 per cent.
Prisťahovalecké politiky: smerom k aktívnemu prístupu tami.
Responding to this will require an increased focus on equal opportunities and non-discrimination, as well as child care programmes and school systems supporting working parents.
Reakcia na tento trend si bude vyžadovať väčšie zameranie sa na rovnaké príležitosti a nediskrimináciu, ako aj programy starostlivosti o deti a školské systémy, ktoré podporujú pracujúcich rodičov.
The second step will involve removing the legal, administrative and cultural barriers to promote greater intraEU labour mobility.
Druhý krok bude zahŕňať odstránenie právnych, administratívnych a kultúrnych prekážok, ktoré podporujú väčšiu mobilitu v rámci EÚ.
Key instruments in this regard include the full portability of welfare and pension rights, improved language training, full recognition of academic degrees as well as professional skills throughout the EU and the development at all political levels of a truly nondiscriminatory environment.
Kľúčovými nástrojmi na dosiahnutie tohto cieľa sú úplná prenosnosť práv sociálneho zabezpečenia a dôchodkových práv, lepšie jazykové vzdelávanie, úplné uznávanie akademických titulov, ako aj profesionálnych zručností v rámci EÚ, a vytvorenie skutočne nediskriminujúceho prostredia na všetkých politických úrovniach.
Even if internal measures aimed at boosting labour market participation could be fully realised, they will not be sufficient to compensate fully for the consequences of demographic change on future labour supply.
Ak by sa aj vnútorné opatrenia zamerané na posilnenie účasti na trhu práce naplno realizovali, nebudú postačovať na to, aby v plnej miere kompenzovali dôsledky demografickej zmeny na ponuku pracovnej sily v budúcnosti.
The reality is that by 2050, in the unlikely absence of immigration, and at constant labour force participation, the EU labour force would decline by around 68 million workers.
Realitou je, že do roku 2050 pri teoretickom modeli bez prisťahovalcov, a pri nezmenenej miere ekonomickej aktivity obyvateľstva poklesne pracovná sila EÚ o približne 68 miliónov pracovníkov.
Since not all immigrants become economically active, a net gain of some 100 million people would eventually be needed to fill the gap.
Vzhľadom na to, že nie všetci prisťahovalci sú ekonomicky činní, bude na zaplnenie rozdielov v demografickej štruktúre v konečnom dôsledku potrebný čistý prísun približne 100 miliónov ľudí.
Realistically such a large net intake over the next 40 years is neither likely nor necessarily desirable.
Z reálneho pohľadu nie je takýto masívny čistý prísun v nasledujúcich 40 rokoch ani pravdepodobný, ani nutne žiaduci.
Nevertheless, migrant labour will be part of the solution to Europe’s future labour and skills shortages and the EU will need to develop a pro-active approach to immigration.
Napriek tomu bude pracovná sila migrantov súčasťou riešenia budúceho nedostatku pracovnej sily a zručností a EÚ bude musieť k prisťahovalectvu zaujať aktívnejší postoj.
In general there is a need in Europe for a shift in attitudes.
V neposlednom rade je potrebná zásadná zmena v našom prístupe k dôchodku.
Too often, immigration is perceived as a burden to be shouldered rather than an opportunity to be seized.
Malo by sa odrádzať od súčasnej praxe predčasného odchodu do dôchodku.
Last but not least a major shift is required in our approach to retirement.
Odchod do dôchodku by sa pre ľudí mal stať možnosťou, a nie povinnosťou.
Current early retirement practices should be discouraged.
Pracovný život by sa mal predĺžiť zvýšením skutočného, ako aj zákonného dôchodkového veku.
Retirement should become an option for individuals rather than an obligation.
V Európe je vo všeobecnosti potrebná zmena postojov.
Working life should be prolonged through an increase in the actual as well as the statutory pension age.
Prisťahovalectvo sa príliš často vníma ako záťaž, a nie ako príležitosť, ktorú je potrebné využiť.
Adult education and training programmes, salary schemes, working conditions and pension systems should be adapted to create a labour market for 50–70 year-olds by making recruitment and employment of older workers more attractive.
Európa sa v tejto oblasti má čo učiť od Austrálie, Kanady a Spojených štátov, s ktorými priamo súťaží o talentovaných a kvalifikovaných prisťahovalcov. Na základe skúseností týchto krajín je
full access to formal labour markets and the possibility to set up their own businesses. Wide-ranging integration initiatives are needed at EU and Member State levels, but particularly at the local level, which is often best-placed to identify and meet the needs of immigrant and non-immigrant populations.
potrebné, aby EÚ vypracovala spoločnú prisťahovaleckú politiku s cieľom prilákať najkvalifikovanejších, najtalentovanejších a najmotivovanejších prisťahovalcov a zároveň aby prijala opatrenia na zabránenie straty ľudského kapitálu vo vysielajúcich krajinách.
grants. Drawing on the experience of these countries, the EU needs to develop a common immigration policy with the aim of attracting the most qualified, talented and motivated immigrants while taking measures to prevent the loss of human capital in sending countries A common immigration policy for the EU should set out a specific medium- to longterm strategy for targeting skilled immigrants.
Európa sa však stane atraktívnou destináciou pre kvalifikovaných prisťahovalcov len vtedy, ak sa títo prisťahovalci budú cítiť akceptovaní, budú mať úplný prístup k formálnym trhom práce a možnosť založiť si svoj vlastný podnik.
Clear information promoting the advantages of setting up in Europe should be readily accessible. There is also a need for an agreed approach around common criteria for the acceptance of immigrants (a points-based or assessment system), while taking account of particular needs in Member States.
Potrebné sú rozsiahle integračné iniciatívy na úrovni EÚ a členských štátov, ale najmä na miestnej úrovni, ktorá má často najlepšie možnosti určiť a plniť potreby obyvateľov z radov prisťahovalcov i mimo nich.