natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Latvia, in a project to develop water services, the contractor repudiated the contract because he was no longer in a position to work at the agreed prices as rapid inflation occurred shortly a er the start of the works. is led to a revision of the contract, with an increased cost.
Pri projekte rozvoja vodárenských služieb v Lotyšsku zmluvný dodávateľ vypovedal zmluvu, pretože nebol ďalej schopný vykonať práce za dohodnuté ceny, lebo krátko po začatí prác došlo k prudkej inflácii. To viedlo k revízii zmluvy a zvýšeniu nákladov.
The replies to the survey of project managers indicated that the reasons forcost overrunscan be explained mainly bytwocategories offac-tors(see Figure 7):
Z odpovedí v prieskume projektových manažérov vyplýva, že dôvody prekročení nákladov možno vysvetliť hlavne pomocou dvoch kategórií faktorov(pozri obrázok 7): a) problémysprípravouprojektov,napríkladneprimeranéodhady nákladov; b)problémyprirealizácii,napríkladnedostatočné monitorovanie alebo oneskorenia.
COST OVERRUNS
PREKROČENIA NÁKLADOV
In case of overruns, what were the main reasons?
Aké boli dôvody v prípadoch prekročenia nákladov?
Planning-related reasons
Dôvody súvisiace s plánovaním
Implementation-related reasons
Dôvody súvisiace s realizáciou
Other19 %
Iné19 %
Inadequate costestimates20 %
Neprimerané odhady nákladov20 %
Weak monitoring14 %
Slabé monitorovanie14 %
Modifications tothe project26 %
Oneskorenia12 %
WERE PROJECTS CONTRIBUTING TO BENEFICIARY COUNTRIES’ COMPLIANCE WITH THE EU ENVIRONMENTAL DIRECTIVES AND TO THEIMPROVEMENT OF TENT?
PRISPELI PROJEKTY K ZOSÚLADENIU PRIJÍMATEĽSKÝCH KRAJÍN SO SMERNICAMI EÚ O ŽIVOTNOM PROSTREDÍ A ZLEPŠENIU SIETE TESD?
The main objective of ISPA was to help the candidate countries reduce their structural gap in the environment and transport sectors.
Hlavným cieľom nástroja ISPA bolo pomôcť kandidátskym krajinám zmenšiťzaostávanievštrukturálnejoblastivodvetviachživotného prostredia a dopravy.
(a)whether the environmental projects were consistent with EU direc-tivesinthefields of watersupply and wastewater;
S cieľom zhodnotiť účinnosť projektov z hľadiska konkrétneho prispenia k zlepšeniu v oblastiach životného prostredia a dopravy Dvor audítorov kontroloval: a) či boli environmentálne projekty v súlade so smernicami EÚ v oblastiach zásobovania vodou a čistenia odpadových vôd; b)či dopravné projekty prispeli k dokončeniu transeurópskej doprav-nejsiete.
As at the time of the audit final reports were available on only a limited number ofthe 279infrastructure projects co-financed by ISPA, only partial conclusions could be drawn.
Keďže v čase auditu boli k dispozícii záverečné správylen pre obmedzený počet z 279 projektov v oblasti infraštruktúry spolufinancované nástrojom ISPA, možno vyvodiťlen čiastočné závery.
COMPLIANCE WITH EU ENVIRONMENTAL STANDARDS HASINCREASED
SÚLAD S NORMAMI EÚ V OBLASTI ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA SA ZVÝŠIL
Intheenvironmentalsector,outof16projectsinthesample,only three werecompletedatthetimeoftheaudit.Theassessmentof theseprojectsshowsthat,inspiteofsomeshortcomings,theyare contributingtocompliance with EU environmental standards (see Textbox 10).
Zo 16 projektov zo vzorky, ktoré sa týkali oblasti životného prostredia, bolivčaseaudituukončenélentri.Zhodnoteniatýchtoprojektov vyplýva,ženapriekniektorýmnedostatkomprojektyprispievajú k dosiahnutiu súladu s normami EÚ v oblasti životného prostredia (pozrirámček 10).
In Latvia, the objective of one project was to improve water supply and sewage services, ensuring that drinking water and purified sewage conform to the national legislation and the requirements of the EU directives.
Cieľom jedného projektu v Lotyšsku bolo zlepšiť zásobovanie vodou a kanalizačné služby a zaistiť tak, aby pitná voda a upravená odpadová voda spĺňali požiadavky národných právnych predpisov a smerníc EÚ.
According to the final report, the project has ensured adequate quality of the treated water according to the EU urban wastewater treatment directive (91/271/EEC) and of the drinking water.
Podľa záverečnej správy sa projektom zaistila primeraná kvalita upravenej vody v súlade so smernicou EÚ o čistení komunálnych odpadových vôd (91/271/EHS) a pitnej vody.
In Latvia, the objective of one project was to develop drinking water quality and wastewater services. e EU standards for drinking water quality have been met.
Normy EÚ vzťahujúce sa na kvalitu pitnej vody boli splnené. Pri odpadových vodách sa však zatiaľ nepodarilo dosiahnuť úplný súlad s právnymi požiadavkami.
However, for wastewater, full compliance with legal requirements had not yet been achieved. e rehabilitation and upgrading of a biological wastewater treatment plant had been completed but the nitrogen and phosphorus content in the effluent still exceeded the EU and local norms at the time of the audit.
Rekonštrukcia a modernizácia biologickej čističky odpadových vôd bola dokončená, no obsah dusíka a fosforu vo filtráte v čase auditu stále presahoval normy EÚ i miestne normy.
In spite of some shortcomings, the projects that were not completed atthetimeoftheaudit,ifimplementedasplanned,arelikelyto contribute to compliance with EU environmental standards (see Textbox 11).
Napriek určitým nedostatkom projekty, ktoré neboli v čase auditu dokončené, a za predpokladu, že budú zrealizované podľa plánu, pravdepodobne prispejú k zosúladeniu s normami EÚ v oblasti životného prostredia(pozrirámček 11).
IMPROVEMENTSIN LINKS TO THE TRANSEUROPEAN TRANSPORT NETWORK
ZLEPŠENIE PREPOJENÍ NA TRANSEURÓPSKU DOPRAVNÚ SIEŤ
In the transport sector out of 16 projects contained in the sample only two had been completed at the time of the audit. The assessment of these projects shows that they are contributing to the completion/ development of trans-European networks (see Figures 8 and 9 and Textboxes 12 and 13).
Zo 16 projektov vo vzorke týkajúcich sa odvetvia dopravy boli v čase auditudokončenélendvaprojekty.Zhodnoteniatýchtoprojektov vyplýva, že prispievajú k dokončeniu / rozvoju transeurópskych sietí (pozri obrázky 8 a 9 arámčeky 12 a 13).
The other projectsthat atthetime ofthe audit were not completed areconsistent with the TEN-T network(seeforexample Textbox 11 and Figure 11).
Iné projekty, ktoré neboli v čase auditu dokončené, sú v súlade so sieťou TES-D(pozrinapríkladrámček11aobrázok11).
For example in Romania, the Bucharest Cernavoda project should speed up the traffic between Bucarest and Constanta and is expected to contribute to the development of European Transport Corridor No 7, Igumenitsa–Patras–Athens–Sofia–Budapest (see Figure 10).
Napríkladprojekt „Bukurešť — Čierna voda“ by mal urýchliť premávku medzi Bukurešťou a Konstancou a očakáva sa, že prispeje k rozvoju Európskeho dopravnéhokoridoruč.7Igumenica-Patras-Atény-Sofia-Budapešť (pozri obrázok 10).
In Poland, a wastewater treatment project should increase the percentage of the population of the city of Wrocław who are connected to the sewage network to 97 %. is city, with a population of more than 600 000 inhabitants, was considered the main polluter of the river Odra.
Projekt spracovania odpadových vôd v Poľsku by mal zvýšiť percentuálny podiel obyvateľov mesta Vroclav pripojených na kanalizačnú sieť na 97 %. Toto mesto s počtom obyvateľov vyše 600 000 bolo považované za hlavného znečisťovateľa rieky Odry.
In Romania, a project consisted of the rehabilitation and upgrading of a wastewater treatment plant, a sewage network and a drinking water network.
V Rumunsku projekt pozostával z rekonštrukcie a modernizácie čističky odpadových vôd, kanalizačnej siete a rozvodnej siete pitnej vody.
Due to delays concerning the wastewater treatment plant, the risk of pollution of the river remains.
Pre oneskorenia pri čističke odpadových vôd naďalej trvá riziko znečistenia rieky.
In the Czech Republic the project ‘Modernisation of the line section Zabori–Prelouc’ is in the pan-European multimodal corridor IV from Dresden to Bratislava.
Projekt modernizácie časti trate Záboří — Přelouč v Českej republike sa nachádza v paneurópskom multimodálnom koridore IV z Drážďan do Bratislavy.
In Figure 8, the projects co-financed by ISPA in the Czech Republic are highlighted.
Na obrázku 8 sú znázornené projekty v Českej republike spolufinancované z nástroja ISPA.
In Latvia, the upgrading of the motorway from Riga to Adazi, which is a section of Via Baltica linking Warsaw to Tallinn, improved the traffic and pedestrian safety as well as the traffic fluidity by bringing this road section in compliance with European road standards and norms (see Figure 9).
Modernizácia diaľnice z Rigi do Adazi v Lotyšsku, ktorá je časťou koridoru Via Baltica spájajúceho Varšavu s Talinom zvýšila bezpečnosť dopravy a chodcov, ako aj plynulosť premávky tým, že uviedla túto cestu do súladu s európskymi cestnými štandardmi a normami (pozri obrázok 9).
ISPA PROJECTSIN THE CZECH REPUBLIC
PROJEKTYISPA V ČESKEJ REPUBLIKE
ROAD NETWORKIN LATVIA
CESTNÁ SIEŤ V LOTYŠSKU
TENT NEWORKS
SIETE TESD
CONCLUSIONS ANDRECOMMENDATIONS
ZÁVERY A ODPORÚČANIA
The Court’s main conclusions are asfollows.
Hlavné závery Dvora audítorov: a)
(a)Acoherentstrategicframework was in place and national ISPA strategies proved to be a good programming tool clearly identifying needs, objectivesandresources.
Bol uplatnený ucelený strategický rámec a národné stratégie ISPA sa ukázali ako dobrý programovací nástroj s jasnou identifikáciou potrieb, cieľov a zdrojov.
Nonetheless, projects were notalwaysadequatelypreparedbyapplicants.This waspartly duetothefactthatthreeimportantguidancedocuments were providedlateinrelationtothefirst wave of applications bythe Commission(see paragraphs 16to 24).
Napriektomu projekty neboli vždy žia-dateľmidostatočnépripravené.Tátoskutočnosťbolačiastočne spôsobená tým, že Komisia neskoro poskytla tri dôležité dokumenty s usmerneniami v súvislosti s prvou vlnou žiadostí (pozri body 16 až 24).
(b)Projects were often not implemented as planned.
b)Projekty často neboli realizované podľa plánu.
Financing plans hadto be adjustedto changed circumstances and almost allthe projects wereexperiencingsignificantdelays, mainlyrelatedto thelength of the procedures (at thelevel of the Commission and ofthe beneficiarycountries)andto weaknessesinthe planning process(atthelevelofbeneficiarycountries)(seeparagraphs 25to 36).
Finančné plány sa museli upraviť podľa zmenených podmienok a takmer pri všetkých projektoch sa vyskytli významné oneskorenia, ktoré prevažne súviseli so zdĺhavosťou postupov (na úrovni Komisie a prijímateľských krajín) a s nedostatkami v procese plánovania (na úrovni prijímateľských krajín)(pozri body 25 až 36).
(c)The Court’s audit included five completed projects and 27 projects which are stillin progress.
Audit Dvora audítorov zahŕňal päť ukončených projektov a 27 projektov, ktoré stále prebiehali.
Three of the completed projects were environmental.
Tri ukončené projekty boli z oblasti životného prostredia.
The audit shows that they increase the compliance with EU environmentaldirectives in the respective beneficiary states.
Z auditu vyplýva, že projekty zvyšujú súlad s normami EÚ vzťahujúcimi sa naživotné prostredie v príslušných prijímateľskýchštátoch.
The other two completed projects were transport related.
Ďalšie dva ukončené projekty boli z oblasti dopravy.
The auditshowsthatthey contributetotheimprovement ofthe trans-European network in the respective beneficiary states.
Podľa výsledkov auditutieto projekty prispievajú k zlepšeniu transeurópskej siete v príslušných prijímateľských štátoch.
Furthermore, the audit suggests that the 27 projects still in progress arelikelytoachievetheobjectivesifimplementedasplanned (see paragraphs 37to 42).
Audit ďalej nasvedčuje tomu, že 27 stále prebiehajúcich projektov pravdepodobne dosiahne svoje ciele, ak budú tieto pro-jektyrealizované podľa plánu(pozri body 37 až 42).
The Court recommends that the Commission closely follows up the implementation of ISPA.
Dvor audítorov odporúča, aby Komisia dôkladne kontrolovala prijatie opatrení v rámci nástroja ISPA.
The Commission should,in particular, examine how delays in the implementation of projects could be avoided or reduced in the future, when implementing similar instruments.
Komisia by malapredovšetkýmpre-skúmať,ako možnovbudúcnostiprirealizáciipodobnýchnástrojov eliminovať alebo znížiť oneskorenia pri realizácii projektov.
In the Court’s view, this may require more rigorous and realistic planning by projects’ applicants/managers and waysto speed upthe procedures, both atthe Commissionlevel and within national administrations of beneficiary countries.
To si podľa názoru Dvora audítorov môže vyžadovať dôkladnejšie a realistickejšie plánovanieprojektovžiadateľmioprojekt/projektovými manažérmi a spôsoby na zrýchlenie postupov na úrovni Komisie a štátnych orgánov prijímateľských krajín.
This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at its meeting of 11 December 2008.
Túto správu prijal Dvor audítorov v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 11. decembra 2008.
COMPLETION approvalof: evaluation
Záverečnej → aschválenie: hodnotenie
Monitoring •
Monitorovanie •
TENDERING approvalof tenderdossiers evaluations, including mobilisation ofnecessary expertise winningbids
Verejnásúťaž aschválenie dokumentácie ksúťaži ponúkvrátane mobilizácie potrebných odbornostných zdrojov ponúk zmlúv
Tender •
Vyhodnotenie •
APPRAISAL missionsto applicant country ofexpertise requiredto assesstechnical contentof applications consultation
Hodnotenie misiedo žiadajúcej krajiny odbornostných zdrojov potrebnýchna vyhodnotenie technického obsahužiadostí tucionálnu konzultáciu spätnúväzbu prežiadateľa oobsahu žiadosti
(ISC) toapplicant oncontentof application formal • interservice • mobilisation • appraisal •
Príprava štúdie nákladov aprínosov dosahu naživotné prostredie plánu realizácie udržiavacieho plánu
Activitiesinclude: t study plan for analysis impact assessment implementation maintenance plan
ETAPY RIADENIA PROJEKTOV ISPA A KĽÚČOVÉ ČINNOSTI KOMISIE
Application, includingthe productionof:
Žiadosťvrátane vypracovania: k á ciu
ISPA PROJECT MANAGEMENT STAGES AND KEY COMMISSION ACTIVITIES needs ci ary fe ed ba ck ca tion
Stratégia plánu zosúladenia vnútroštátnych politík spolitikamiEÚ národných potrieb projektu spätná väzbapre prijímateľskú krajinuonávrhu stratégieISPA
EUandnational policies assessment id en tifi to be n efi countryondraft
Ide n tifi •
ISPAstrategy formal • project • national • presentation •
Z hodnotenie •
As state d in Council Regulations (EC) No 1267/1999 , (EC) No 1266/1999 and (EC) No 2382/2001 and according to the EC A audit c ri
Kľúčováčinnosť: des nariadeniam i Rady (ES) č. 1267/1999 , (ES) č. 1266/1999 a (ES) č. 2382/2001 a podľa kritérií pre audit Dvora a ud ít or
The poor preparation ofsome projects was duetoalargeextenttoalackofcapacity andtheshorttimeframein which projects hadtobedeveloped.Guidancewasalso given through the detailed application forms andexistingexplanationsofprocurement procedures.
Slabá príprava v prípade niektorých projek-tovbolavoveľkej mierespôsobenánedo-statkom kapacít a krátkym časovým rámcom, vktorommalibyťprojektyvypracované. Usmerneniabolitiežposkytnutéprostred-níctvompodrobnýchformulárovžiadostí a existujúcich vysvetlení k postupom verejného obstarávania.
9.Most of the Court’s sample was selected from amongthe older ISPA projects approvedin thefirst orearlyyears of use oftheinstru-ment.Somehadbeenpreparedevenear-lier.
9.Väčšina projektov zo vzorky Dvora audítorov pochádzala zo starších projektov ISPA, ktoré bolischválenévprvýchrokochfungovania nástroja.
The very short time frame in which ISPA hadtobeimplementedhadimplications forproject maturityandthereadinessof national authorities.
Niektoréznichbolidokoncapri-pravenéskôr.Veľmikrátkyčasovýrámec, v ktorom sa mal nástroj ISPA realizovať, mal dôsledky na kvalitu projektov a pripravenosť vnútroštátnych orgánov.
Thedelaysandchangesinplanning which occurredin many of the early projects were hardtoavoidgiventhelackofexperience in managing majorinfrastructureprojects andthe needforex antecontrol oftender-ing procedures.
Oneskoreniamazmenámvplánovaní, ktorésavyskytliv mnohýchprojektochna začiatku,saboloťažkévyhnúťvzhľadom na nedostatokskúsenostívriadeníveľkých infraštrukturálnychprojektovapotrebu predbežnýchkontrolvprípadepostupov verejnejsúťaže.
13.The Commission secured the national strat-egiesforthetransportandenvironment sectors in the candidate countries based on national investment plans and programmes, despite this not being a regulatory require-ment.Thestrategieswerealsopresented by the Commission to the ISPA Management Committee (Member State representatives) beforethe presentation ofindividual projects.
13.Komisiazabezpečilanárodnéstratégiepre odvetviadopravyaživotnéhoprostredia vkandidátskychkrajinách nazákladevnút-roštátnychinvestičnýchplánovaprogra-mov,napriektomu,žetonebolosúčasťou regulačnýchpožiadaviek.Predpredlože-nímjednotlivých projektov Komisia takisto predložila stratégie riadiacemu výboru ISPA (predstavitelia členskýchštátov).
The Commission has also discussed the problems of delays with Member States.
Komisia tiež prediskutovalaproblémytýkajúcesaone-skorenís členskýmištátmi.
20.Inaddition,guidancewasgiventhrough thedetailedapplicationforms which were madeavailablein1999andprocurement procedures were explainedinthe guidance developedunderpreviouspre-accession instruments.
20.Okremtohoboliusmerneniaposkytnuté prostredníctvompodrobnýchformulá-rovžiadostí,ktorébolikdispozíciivroku 1999,apostupyverejnéhoobstarávania bolivysvetlenévusmerneniachvytvore-nýchvrámcipredošlýchpredvstupových nástrojov.
6.In practice, the grant rate is often lower than 75 %.
6.V praxi je miera spolufinancovania často nižšia ako 75 %.
For example,in Romaniathe average rate was73 %, in Bulgaria 56 % and in Slovakia 54 %.
Napríklad v Rumunsku dosiahla priemerná miera 73 %, v Bulharsku 56 % a na Slovensku 54 %.
(c)The previous version ofthe‘Guideto cost–benefitanalysisofinvestmentprojects’, which explained the main principles of CBA, had been available since 1997.
c)Predchádzajúca verzia „Príručky pre analýzu nákladov a prínosov investičných projektov“, ktorávysvetľovalahlavnézásadyanalýzy nákladovaprínosov(CBA),bolakdispozí-cii od roku 1997.
The 2002 version of the guide responded to the changed regulatory environment and addressed vari-ousissuesin more depth.
Verzia príručky z roku 2002 odpovedala na zmeny regulačného prostre-diaapodrobnejšiesazaoberalarôznymi otázkami.
The advice given in the ISPA manual andthroughvariousotherchannels(see replyto20)hadtobedevelopedtogether with the candidate countries concerned and totakeaccountoftheirimplementation realities which were evolving.
24.Komisia sa pokúsila zabezpečiť, aby príjem-coviaodôvodnilisvojeprojektyvsúlade shospodárskymafinančnýmodôvodne-ním a prostredníctvom odkazu natakésku-točnosti,akoježivotaschopnosťacenová dostupnosťprecieľovúskupinu.Vprípade environmentálnychprojektovmalavšak analýzanákladovaprínosovobmedzený význam,keďženeexistovalialternatívy aprojektysa muselitakčitakuskutočniť s cieľom implementovať acquis.
In addition to formal guidance, a major effort was made to prepare the ground for ISPA in a very limited timeframe,forexamplethrough meetings heldinallcandidatecountriesfrom1998 onwards with support from Phare to prepare project pipelines.
V niektorých prípadoch bylepšia analýza nákladov a prínosov oneskorila projekt bez dodania vyššej pridanej hodnoty.
27.The Commission made every effort to moni-tortheprojectsandhelpnationalauthori-ties to mitigate the consequences of delays.
27.Komisiavynaložilavšetkoúsiliescieľom monitorovať projekty a pomôcť vnútroštátnym orgánom zmierniť následky oneskorení.
Specificactionplanswerepreparedin somecountriesforthe mostproblematic projects.
Vprípadenajproblematickejšíchprojektov savniektorýchkrajináchvypracovalioso-bitné akčné plány.
22.The shortcomings in CBAs and financial analyses were often duetolack of a consistent approachamongthemanyinternational consultantsthatpreparedthe majorityof projects,poordata,oralackofexpertise withinthe national administrations.
22.Nedostatkyanalýznákladovaprínosov afinančnýchanalýzboličastospôsobené chýbajúcim konzistentným prístupom medzi medzinárodnými konzultantmi, ktorí pripra-vovaliväčšinuprojektov,nedostatočnými údajmi alebo chýbajúcimi odbornými vedo-mosťamivrámcivnútroštátnychadminis-tratív.Komisiavšakzabezpečila,aby mali všetkyprojektygenerujúcepríjmyaspoň úplnú finančnú analýzu.
Nevertheless, the Commission ensured that rev- enue-generating projects all had at least acompletefinancialanalysis.Itaccepted non-quantifiedsocio-econmicanalysesor statements in place of a complete CBA for environment projects, in view of the absence ofagenerallyaccepted methodologyfor quantifying environmental benefits and the factthattheseprojectswereinthe main implemented in order to comply with EU directives.
Komisia akceptovala nekvantifikovanéspoločensko-hospodár-ske analýzy alebo výkazy namiesto úplných analýz nákladova prínosovv prípadeenvi-ronmentálnychprojektov,vzhľadomna neexistenciuvšeobecneprijatej metodiky nakvantifikovanieenvironmentálnychprí-nosovaskutočnosť,žetietoprojektyboli predovšetkým realizované s cieľom dodržať smernice EÚ.
23.(a)The2000–01ISPAprojectswerethefirst onesin which CBA was used.
Krivka uče-niasavšak(vpristupujúcichkrajináchako aj v Komisii) od polovice programovacieho obdobia značne zlepšila.
Howeverthelearningcurve(bothinthe accession countries and in the Commission) improvedsignificantlyfromthe middleof the programming period onwards.
23. a) Projekty ISPA z obdobia 2000–2001 boli prvými, v prípade ktorých sa použila analýza nákladov a prínosov.
(b)Where there were inconsistencies, the Commission routinely askedfor clarifications or corrections. These exchangesimproved the reliability ofthe analyses.
b) V prípade nezrovnalostí Komisia zvyčajne žiadalaovyjasneniaaleboopravy.Tieto výmeny zlepšilispoľahlivosť analýz.
(c) The Commission refers to its reply at point 22.
c)Komisia odkazuje na odpoveď na bod 22.
Ingeneral,delayedtenderingprocedures werethe mainfactor.
Predbežné kontroly verejného obstarávania zo strany delegácií EK boli povinné.
Once worksstarted, mostprojectsmadegoodprogress.The ex ante control by the EC delegations of procurement was mandatory.Delays were one of the costs of ensuring value for money throughfairandtransparentprocurement procedures.
Oneskorenia predstavovali cenu, za ktorú sa zabezpečil najvýhodnejší pomer medzi kva-litouacenouprostredníctvomspravodli-vých a transparentných postupov verejného obstarávania.
(d)The Commission provided guidance in Janu-ary2005toavoidproblemsinthetransi-tion from ISPA to Cohesion Fund rules in the 10 new EU Member States after accession.
35 d)Komisia poskytla v januári 2005 usmernenia scieľompredísťproblémompriprechode z pravidiel ISPA na pravidlá kohézneho fondu v členskýchštátoch EÚ-10 po pristúpení.
31.(a)ISPAwasintendedtoprovidecandidate countries with experience in this area during the pre-accession period, so that they would havefewerproblems with using the Structural and Cohesion Funds after accession.
31.a)Cieľom nástroja ISPA bolo poskytnúť kandidátskym krajinám skúsenosti vtejto oblasti počasobdobiapredpristúpením,takaby mali menejproblémovsvyužívanímštruk-turálnych a kohéznych fondov po pristúpení.
Delays due to ex ante control procedures and retendering were one of the costs of ensuring fair and transparent procurement.
Oneskoreniaspôsobenépredbežnýmikon-trolnými postupmi a zopakovaním postupov verejnej súťaže boli cenou za zabezpečenie spravodlivého a transparentného verejného obstarávania.
Other contributoryfactors wereinadequateland acquisitionproceduresandbureaucratic building permit processes.
Ďalšími faktormi, ktoré k tomu prispeli, boli neprimerané postupy nadobúdania pozemkova postupy povolenívytvá-rajúce byrokratickú záťaž.
Textbox 5 Procurement procedures in Latvia have much improved since the start of ISPA.
Rámček 5Postupyverejnéhoobstarávaniasaod začiatku nástroja ISPA v Lotyšsku veľmi zlepšili.
For instance, tenders for Cohesion Fund projects approvedin2005 werelaunchedpromptly and implementation of most projects started in 2006.
Napríklad, verejné súťaže v prípade projektov kohézneho fondu schválených v roku 2005 sa začali načas a realizácia väčšiny pro-jektovsa začala vroku 2006.