natgillin/translations-raw huggingface dataset:
zdôrazňuje, že významné súčasti infraštruktúry, ktoré sú životne dôležité na presadzovanie politických cieľov EÚ v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a podpory potravinovej bezpečnosti v súlade s rozvojovými cieľmi tisícročia, sú stále viac ohrozené povodňami a ich následkami a musia byť proti nim zabezpečené; odporúča, aby agentúry poskytujúce finančné prostriedky (dvojstranné agentúry pomoci, viacstranné rozvojové banky, agentúry pre vývozné úvery, EIB) zabezpečili, aby každá potenciálna priehrada, pre ktorú je schválené financovanie, vychádzala z dohodnutého procesu, v rámci ktorého sa zoradia alternatívy, pokiaľ ide o zavlažovanie, akumuláciu vody a vodnú energiu, a je v súlade s usmerneniami Svetovej komisie pre priehrady; ďalej zdôrazňuje, že vodné elektrárne sú takisto osobitne ohrozené bleskovými povodňami a lavínami;
Stresses that major infrastructure facilities, vital to promoting the EU's policy objectives of sustainable development and enhanced food security in accordance with the Millennium Development Goals, are increasingly at risk from the effects of flooding, and must be safeguarded; recommends that financing agencies (bilateral aid agencies, multilateral development banks, Export Credit Agencies, EIB), should ensure that any dam option for which financing is approved results from an agreed process of ranking of alternatives regarding irrigation, water storage and hydropower and respect the WCD guidelines; further stresses that hydropower plants are also particularly at risk from flash floods and avalanches;
upozorňuje, že malé zásobárne vody môžu zvýšiť odolnosť voči zmene klímy, keďže ponúkajú nákladovo efektívne riešenia zásobovania vodou a zmierňovania sucha a zlepšujú potravinovú bezpečnosť zvýšením poľnohospodárskej produktivity; poukazuje na to, že malé zásobárne zahŕňajú nádrže mimo riečnych korýt, siete malých viacúčelových nádrží a nádrže podzemnej vody;
Points out that small water storage facilities can increase climate resilience by providing cost-effective solutions to water supply and drought mitigation and improve food security by increasing agricultural productivity; points out that small storage options include off-stream reservoirs, networks of multipurpose small reservoirs and groundwater storage;
zdôrazňuje, že existuje len málo dôkazov, že veľké priehrady sú jediným, najlepším alebo optimálnym riešením problému elektrickej energie, keďže nevyhnutne nezlepšujú prístup chudobných a zraniteľných skupín spoločnosti k elektrickej energii;
Stresses that there is little evidence to establish that big dams are the only, the best or the optimal solution to the electricity question as they do not necessarily improve access to power for the poor and vulnerable sections of society;
pripomína záväzky v rámci súdržnosti politík v záujme rozvoja; takisto zdôrazňuje, že väčšia pozornosť by sa mala venovať vplyvu priehrad na obyvateľstvo žijúce po prúde, pre ktoré môže budovanie priehrad znamenať zásadné zmeny, napríklad pokles potravinovej bezpečnosti;
Recalls the obligations on Policy Coherence for Development; also stresses that greater attention should be paid to the impact of dams on populations living downstream, for which dam building might lead to fundamental changes, such as a loss of food security;
zdôrazňuje, že budovanie a spevňovanie priehrad v NRK nepostačuje na ochranu ohrozených oblastí, a žiada, aby sa úsilie sústredilo na riešenie podstaty tohto problému, a nielen jeho sprievodných javov, aby sa zabránilo nešetrnému vynakladaniu prostriedkov daňových poplatníkov z EÚ;
Stresses that constructing and reinforcing dams in LDCs is not enough to safeguard vulnerable areas and calls for a concerted effort in dealing with the root of the problem, not merely the symptoms, thus preventing the wasteful spending of EU taxpayers' money;
pri riešení pôvodných príčin zvýšenej frekvencie a intenzity povodní vyzýva EÚ, aby prijala ďalšie záväzky, pokiaľ ide o zníženie emisií skleníkových plynov, aby splnila svoj cieľ v oblasti klímy, ktorým je obmedzenie zmeny klímy na 2°C nad úrovňou pred priemyselnou revolúciou;
Calls on the EU, in addressing the root causes of the increased frequency and intensity of floods, to make further commitments in greenhouse gas reductions so as to meet its objective of limiting climate change to 2°C above the preindustrial level;
naliehavo vyzýva EÚ, aby v rozsiahlej miere vykonávala a presadzovala opatrenia na zníženie emisií zamerané na čierny uhlík, ako je opätovné získavanie metánu z ťažby a prepravy uhlia, ropy a plynu, zachytávanie metánu pri nakladaní s odpadom a využívanie čistých sporákov na varenie v domácnosti, čo prispeje k boju proti zmene klímy a obmedzeniu ústupu ľadovcov;
Urges the EU to widely implement and promote emission reduction measures targeting black carbon, such as the recovery of methane from coal, oil and gas extraction and transport, methane capture in waste management and the use of clean-burning stoves for residential cooking, which will contribute to combating climate change and to reducing glacial retreat;
opakuje svoje presvedčenie, že malé priehrady na výrobu vodnej energie sú udržateľnejšie a z hospodárskeho hľadiska životaschopnejšie než veľké vodné elektrárne; osobitne zdôrazňuje, že decentralizované riešenia malého rozsahu (mikrosystémy na vodnú energiu, domáce solárne elektrické a veterné systémy a systémy na biomasu), ktoré využívajú miestne obnoviteľné zdroje, sú vhodnejšie vo vidieckych oblastiach, ďaleko od centralizovaných zásobovacích sietí;
Reiterates its conviction that small hydropower dams are more sustainable and economically viable than large hydropower; in particular, stresses that decentralised, small-scale options (micro hydro, home-scale solar electric systems, wind and biomass systems) based on local renewable resources are more appropriate in rural areas far away from centralised supply networks;
zdôrazňuje, že čierny uhlík je naďalej rovnako bežným dôvodom ústupu ľadovcov ako oxid uhličitý; osobitne pripomína, že čierny uhlík a ozón v nižších vrstvách atmosféry sú škodlivými znečisťujúcimi látkami vo vzduchu, majú nepriaznivý vplyv na zdravie, skracujú priemernú dĺžku života a urýchľujú topenie snehu a ľadu na celom svete vrátane Arktídy, Himalájí a ostatných oblastí pokrytých ľadovcami a snehom; zdôrazňuje skutočnosť, že ozón je zároveň najvýraznejšou znečisťujúcou látkou vo vzduchu, ktorá spôsobuje znižovanie výnosov úrody, a teda ovplyvňuje potravinovú bezpečnosť; poznamenáva, že metán zohráva dôležitú úlohu pri tvorbe ozónu a že zníženie emisií metánu takisto znamená pokles tvorby ozónu;
Stresses that black carbon remains as prevalent a cause of glacial retreat as carbon dioxide; recalls, in particular, that black carbon and ozone in the lower atmosphere are harmful air pollutants which damage health, reduce life expectancy and exacerbate the melting of snow and ice around the world, including in the Arctic, the Himalayas and other glaciated and snow-covered regions; highlights the fact that ozone is also the most important air pollutant responsible for reducing crop yields, and thus affects food security; notes that methane is an important precursor to ozone formation and that reductions of methane emissions also reduce the formation of ozone;
nalieha na prijatie okamžitých opatrení na zníženie emisií čierneho uhlíka a metánu, najmä podporou výskumu a investícií do technológií zameraných na zníženie znečisťujúcich emisií ako rýchleho spôsobu zastavenia topenia ľadovcov a snehu; upozorňuje na skutočnosť, že vzhľadom na rýchly rozpad čierneho uhlíka a metánu v atmosfére by sa riziko povodní spôsobených vyliatím ľadovcového jazera mohlo dramaticky a urýchlene znížiť na základe spoločného úsilia o zlepšenie situácie prostredníctvom prijatia urýchlených opatrení;
Urges immediate action be taken with a view to reducing black carbon and methane emissions, mainly through the promotion of research and investments in technology aimed at reducing polluting emissions, as a fast-action method of halting glacial and snow melting; recommends that, given the short atmospheric life of black carbon and methane, combined mitigation by means of fast-action strategies could dramatically and rapidly alleviate the threat of GLOFs;
vyzýva EÚ, aby podporila vytvorenie globálneho systému včasného varovania pre povodne, zosuvy pôdy a cunami (pravdepodobne pod záštitou OSN) a zabezpečila, aby sa príslušné informácie dostali do odľahlých oblastí a medzi najzraniteľnejšie skupiny obyvateľstva v rozvojových krajinách;
Calls on the EU to promote the establishment of a global early warning system for floods, landslides and tsunamis (possibly under the auspices of the UN) and to ensure that this information reaches remote areas and the most vulnerable segments of the population in developing countries;
vzhľadom na cezhraničný charakter povodní z ľadovcových jazier vyzýva EÚ, aby prijala politiky riešenia prírodných katastrof a podpory príslušných investícií do oblasti ochrany regiónu Hindukúš-Himaláje pred povodňami; naliehavo vyzýva na uznanie skutočnosti, že nejde o problém, s ktorým by bola konfrontovaná jedna krajina, ale mnohé, a ako taký si v rámci riešenia vyžaduje viacstranný prístup;
Calls on the EU, given the transboundary nature of GLOFs, to foster inter-country dialogues with a view to developing policies that deal with natural disasters and to encourage the appropriate investments to protect the countries of the Hindu Kush-Himalayas region from flooding; urges recognition of the fact that this is not an issue faced by one country but by many and, as such, calls for a multilateral approach in its resolution;
odporúča, aby bola urýchlene pod záštitou Organizácie Spojených národov zriadená cezhraničná agentúra, ktorej výslovným účelom bude spoločné využívanie dostupných údajov, riešenie problémov a príčin rizík spojených s vodou zasahujúcich viaceré krajiny a navrhovanie príslušných opatrení, ktoré by umožnili prispôsobiť sa konkrétnej situácii a zmierniť jej následky; zdôrazňuje, že bez takejto rozhodovacej agentúry, ktorá by mala vedúce postavenie, sa kľúčové rokovania o predchádzaní povodniam a ich zmierňovaní môžu ukázať ako neprekonateľná prekážka medzi krajinami, ktoré sú vo vzájomnom spore; zdôrazňuje, že oblasti s výskytom ľadovcov, ktoré sú tak často zdrojom povodní, sa považujú za miesta strategického významu, ktoré tvoria hranice medzi národmi, a dotknuté strany ako také môžu byť zdržanlivé pri sprístupňovaní kľúčových informácií;
Recommends the formation, as a matter of urgency, of a cross-border agency, established under the auspices of the United Nations, with the express purpose of sharing available data, addressing the problems and causes of transboundary water-related hazards and proposing appropriate adaptation and mitigation measures; stresses that, without such an adjudicating agency at the helm, critical negotiations on flood prevention and alleviation may prove insurmountable between conflicting countries; emphasises that glacial regions, so often the source of flood events, are considered to be points of strategic importance, forming boundaries between nations, and that, as a result, the affected parties might prove reticent in sharing vital information;
upozorňuje, že projekty budovania priehrad ovplyvňujú medzinárodnú bezpečnosť; zdôrazňuje, že tento vplyv môže byť negatívny vytváraním cezhraničných konfliktov a sociálnych nepokojov a poškodzovaním životného prostredia; pripomína však, že otázky dodávok energie a vody môžu mať aj pozitívny vplyv podporovaním dialógu medzi susednými štátmi alebo regiónmi;
Points out that dam building projects have an impact on international security; stresses that those impacts can be negative by creating cross-border conflicts, social unrest and harm to the environment; recalls, however, that energy and water supply issues can have a positive impact by fostering dialogue between bordering states or regions as well;
zdôrazňuje, že každé plánovanie priehrad by sa malo hodnotiť na základe piatich kritérií: spravodlivosť, efektívnosť, participačné rozhodovanie, udržateľnosť a zodpovednosť; v širšom zmysle naliehavo vyzýva, aby rozhodovací proces týkajúci sa priehrad v plnej miere zohľadňoval koncepciu ľudských práv; osobitne pripomína, že ak sa projekty dotýkajú domorodých a kmeňových národov, takéto procesy sa musia opierať o ich predchádzajúci, slobodný a informovaný súhlas; vyzýva, aby pred schválením každého projektu priehrady transparentným spôsobom a za účasti verejnosti vykonávali dôkladné posúdenia vplyvu, v ktorých sa v plnej miere posúdia environmentálne a sociálne náklady na projekty priehrad, ktoré sa majú realizovať;
Stresses that any planning of dams should be evaluated according to five values: equity, efficiency, participatory decision-making, sustainability and accountability; urges, more broadly, that the decision-making process on dams take fully into account the notion of human rights; recalls, in particular, that, where projects affect indigenous and tribal peoples, such processes must be guided by their free, prior and informed consent; calls for thorough impact assessments which fully evaluate the environmental and social costs of dam projects to be conducted in a transparent manner, with public participation, prior to the approval of any dam project;
vyjadruje znepokojenie nad tým, že Svetová banka vynaložila na stavbu priehrad viac ako 100 miliárd USD, a to najmä rozsiahlych projektov v oblasti vodnej energie orientovaných na vývoz, ktoré znamenali vysídlenie 40 – 80 miliónov ľudí, stratu obživy, poškodenie ekosystémov a obrovské zadlženie rozvojových krajín;
Expresses its concern that the World Bank has spent over USD 100 billion on the construction of dams, mainly for large-scale export-oriented hydropower projects, which have led to the displacement of an estimated 40-80 million people, the loss of livelihoods, damage to ecosystems and the creation of massive debt burdens for developing countries;
zdôrazňuje, že osoby, ktoré boli vysídlené pre výstavbu priehrady, by mali nielen dostať finančnú náhradu, ale zároveň je potrebné zaistiť, aby boli dlhodobo schopné zabezpečiť si živobytie;
Emphasises that people who have been displaced due to the construction of dams should not merely receive financial compensation but that their ability to secure their long-term livelihood needs to be ensured;
vyzýva na komplexné, transparentné a participačné hodnotenie všetkých možností, ktoré sú k dispozícii na účely zníženia účinkov povodní a splnenia potrieb v oblasti zásobovania vodou a energiu, pričom prioritnú pozornosť treba venovať riešeniam založeným na ekosystémoch a zvýšeniu efektívnosti a udržateľnosti existujúcich systémov;
Calls for the comprehensive, transparent and participatory evaluation of the full range of options available to reduce the impacts of floods and meet water and energy needs, with priority given to ecosystem-based solutions and to making existing systems more effective and sustainable;
naliehavo žiada EÚ, aby v záujme riešenia problému povodní naďalej realizovala tzv. politiky soft-path manažmentu; uznáva, že podmienky vzniku povodní nie sú statické a vyžadujú si pružný prístup; vyzýva na zlepšenie systému predvídania povodní, zabezpečovanie jednotlivých budov proti povodniam a vytvorenie území na zadržiavanie záplavových vôd a systémov odvádzania vôd;
Urges the EU to pursue policies of ‘soft-path’ management to deal with floods; recognises that flood conditions are not static and as such require a flexible approach; calls for the improvement of flood forecasting, the flood-proofing of individual buildings and the development of floodplain storage and bypass systems;
Uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o politickom rámci EÚ na pomoc rozvojovým krajinám pri riešení výziev v oblasti potravinovej bezpečnosti ( 2010/2100(INI) )
European Parliament resolution of 27 September 2011 on an EU policy framework to assist developing countries in addressing food security challenges ( 2010/2100(INI) )
so zreteľom na povinnosti podľa Medzinárodného paktu OSN o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach, ktorý podpísali všetky členské štáty EÚ, a najmä na jeho článok 11 o práve na výživu,
having regard to the obligations contained in the UN International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights, particularly Article 11 thereof on the right to food, to which all EU Member States are party,
so zreteľom na cieľ znížiť počet hladujúcich ľudí do roku 2015 o polovicu, formulovaný na Svetovom potravinovom samite v roku 1996 (Rímske vyhlásenie),
having regard to the 1996 World Food Summit (Rome declaration) objective of reducing by half the number of people suffering from hunger by 2015,
so zreteľom na rozvojové ciele tisícročia prijaté na miléniovom samite OSN v septembri 2000, a najmä na rozvojový cieľ tisícročia č. 1 o zásade odstránenia extrémnej chudoby a hladu,
having regard to the Millennium Development Goals (MDGs), adopted at the Millennium Summit of the United Nations in September 2000, and in particular to Millennium Development Goal 1 on the principle of the eradication of extreme poverty and hunger,
so zreteľom na Spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade, Európskeho parlamentu a Európskej komisie o humanitárnej pomoci Európskej únie pod názvom Európsky konsenzus o humanitárnej pomoci,
having regard to the Joint Statement by the Council and the Representatives of the Governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the European Commission on the humanitarian aid of the European Union entitled ‘The European Consensus on Humanitarian Aid’,
so zreteľom na Dohovor o potravinovej pomoci podpísaný 13. apríla 1999 v Londýne, ktorého cieľom je prispieť k celosvetovej potravinovej bezpečnosti a zlepšiť schopnosť medzinárodného spoločenstva reagovať na situácie potravinovej núdze a iné potravinové potreby v rozvojových krajinách,
having regard to the Food Aid Convention signed in London on 13 April 1999, whose objectives are to contribute to world food security and to improve the ability of the international community to respond to emergency food situations and other food needs of developing countries,
so zreteľom na vyhlásenie Svetového samitu o potravinovej bezpečnosti z roku 2009 a na dobrovoľné usmernenia pre zodpovednú správu držby pôdy a ostatných prírodných zdrojov, ktoré pripravuje FAO,
having regard to the declaration of the World Summit on Food Security of 2009 and the preparation by the FAO of the ‘Voluntary Guidelines on Responsible Governance of Tenure of Land and other Natural Resources’,
so zreteľom na dobrovoľné usmernenia FAO o podpore postupnej realizácie práva na primeranú výživu v kontexte potravinovej bezpečnosti jednotlivých štátov,
having regard to the FAO ‘Voluntary guidelines to support the progressive realisation of the right to adequate food in the context of national food security’,
so zreteľom na medziagentúrnu správu pre skupinu G20 o nestabilite cien potravín s názvom Cenová nestabilita na trhoch s potravinami a poľnohospodárskymi produktmi: politické reakcie, ktorá bola predložená francúzskemu predsedníctvu skupiny G20 2. júna 2011,
having regard to the interagency report for the G20 on food price volatility entitled ‘Price Volatility in Food and Agricultural Markets: Policy Responses’, which was submitted to the French presidency of the G20 on 2 June 2011,
so zreteľom na usmernenia EÚ o pôdnej politike z novembra 2004,
having regard to the ‘EU land policy guidelines’ from November 2004,
so zreteľom na Výhľady OECD-FAO v poľnohospodárstve na roky 2011 – 2020, ktoré OECD a FAO spoločne uverejnili 17. júna 2011,
having regard to the OECD-FAO Agricultural Outlook 2011-2020, published jointly by the OECD and the FAO on 17 June 2011,
so zreteľom na správu Svetovej banky o rozvoji vo svete za rok 2008 s názvom Poľnohospodárstvo pre rozvoj,
having regard to the World Bank's World Development Report 2008: ‘Agriculture for Development’,
so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom SPP do roku 2020,
having regard to the Commission Communication entitled ‘The CAP towards 2020’,
so zreteľom na najnovšiu polročnú správu FAO „Food Outlook“ (jún 2011),
having regard to the most recent FAO Biannual Food Outlook Report (June, 2011),
so zreteľom na medzinárodné hodnotenie poľnohospodárskej vedy a rozvojovej technológie (IAASTD) uverejnené 15. apríla 2008,
having regard to the International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology for Development (IAASTD) report published on 15 April 2008,
so zreteľom na spoločné vyhlásenie o svetovej potravinovej bezpečnosti z L'Aquily prijaté 10. júla 2009,
having regard to the L'Aquila Joint Statement on Global Food Security adopted on 10 July 2009,
so zreteľom na iniciatívu OSN o základnej úrovni sociálnej ochrany,
having regard to the UN Social Protection Floor Initiative,
so zreteľom na Dohovor OSN o morskom práve z roku 1982,
having regard to the United Nations Convention on the Law of the Sea of 1982,
so zreteľom na kódex správania pre zodpovedný rybolov, ktorý vypracovala FAO v roku 1995,
having regard to the FAO Code of Conduct for Responsible Fisheries of 1995,
so zreteľom na každoročné preskúmanie FAO s názvom Stav svetového rybolovu a akvakultúry z roku 2010,
having regard to the FAO annual review The State of the World Fisheries and Aquaculture 2010,
so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom Politický rámec EÚ na pomoc rozvojovým krajinám pri riešení výziev v oblasti potravinovej bezpečnosti ( KOM(2010)0127 ) prijaté 31. marca 2010 a na závery Rady prijaté 10. mája 2010,
having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on ‘An EU policy framework to assist developing countries in addressing food security challenges’ ( COM(2010)0127 ) adopted on 31 March 2010 and to the Council Conclusions adopted on 10 May 2010,
so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom Humanitárna potravinová pomoc ( KOM(2010)0126 ) prijaté 31. marca 2010 a na závery Rady prijaté 10. mája 2010,
having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on ‘Humanitarian Food Assistance’ (COM(2010)126) adopted on 31 March 2010 and to the Council Conclusions adopted on 10 May 2010,
, ako aj na svoje uznesenie zo 17. februára 2011 o zvyšovaní cien potravín Prijaté texty, P7_TA(2011)0071 .
, as well as to its resolution of 17 February 2011 on rising food prices Text adopted, P7_TA(2011)0071 .
so zreteľom na uznesenie spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ o potravinovej bezpečnosti, ktoré bolo prijaté 4. decembra 2010 v Kinshase Prijaté texty, AKT-EÚ/100.879/10/fin.
having regard to the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly resolution on food security adopted in Kinshasa on 4 December 2010 Text adopted, ACP-EU/100.879/10/fin.
so zreteľom na osem odporúčaní pre G20, ktoré predložil osobitný spravodajca OSN pre právo na výživu 29. januára 2011,
having regard to the eight recommendations to the G20 published by the UN Special Rapporteur on the right to food on 29 January 2011,
so zreteľom na správu s názvom Agroekológia a právo na výživu od osobitného spravodajcu OSN pre právo na výživu prezentovanú v Rade OSN pre ľudské práva 8. marca 2011,
having regard to the report entitled ‘Agroecology and the Right to Food’ by the UN's Special Rapporteur on the right to food, presented before the UN Human Rights Council on 8 March 2011,
so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj a stanovisko Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka ( A7-0284/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Development and the opinion of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A7-0284/2011 ),