natgillin/translations-raw huggingface dataset:
berie na vedomie presun trvalo udržateľnej vedeckej a technologickej inovácie z Európy do iných častí sveta, čo môže viesť k tomu, že EÚ stratí svoje vedúce postavenie v oblasti technológií v tomto odbore a stane sa čistým dovozcom týchto technológií a súvisiacich hotových produktov; zdôrazňuje preto význam európskej pridanej hodnoty pre vývoj a domácu výrobu technológií a výrobkov, a to najmä pre energetickú účinnosť a energiu z obnoviteľných zdrojov;
Notes the shift in sustainable scientific and technological innovation away from Europe to other parts of the world, which may lead to the EU losing its technological leadership in the field and turn it into a net importer of these technologies and the related finished products; emphasises, therefore, the importance of European added value for the development and domestic production of technologies and products, in particular for energy efficiency and renewables;
zdôrazňuje, že Čína má vo svete vedúce postavenie v oblasti kapacity veterných elektrární v prevádzke, že čínski a indickí výrobcovia patria medzi desať najväčších výrobcov veterných turbín na svete a že Čína a Taiwan v súčasnosti vyrábajú väčšinu fotovoltaických panelov na svete; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali kroky na podporu environmentálne efektívneho rozvoja a environmentálne efektívnej výroby v EÚ, pokiaľ ide o tieto technológie a nové inovačné technológie potrebné na dosiahnutie ambicióznych cieľov v oblasti zníženia emisií skleníkových plynov;
Emphasises that China is the world leader in terms of installed wind farm capacity, that Chinese and Indian producers are among the top ten wind turbine producers, and that China and Taiwan currently manufacture most of the world's photovoltaic panels; calls on the Commission and the Member States to take steps to promote the eco-efficient development and production in the EU of these technologies and of the new and innovative technologies that are needed to achieve the ambitious targets for the reduction of greenhouse gas emissions;
vyzýva EÚ, aby naďalej zohrávala aktívnu úlohu v medzinárodných rokovaniach o dokončení ambicióznej, komplexnej a právne záväznej dohody; konštatuje, že je dôležité, že EÚ preukazuje svoje presvedčenie a je vzorovým modelom, ktorý ukazuje výhody a životaschopnosť nízkouhlíkového hospodárstva; víta výsledky konferencie v Durbane z hľadiska dohody na jasnom časovom rámci pre návrh medzinárodnej dohody na obdobie po roku 2012 a akceptovania toho, že veľkí producenti emisií, či už sú to rozvojové alebo rozvíjajúce sa krajiny, musia prijať ambiciózne a dostatočné ciele v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov;
Calls on the EU to continue to play an active role in the international negotiations to finalise an ambitious, comprehensive and legally binding agreement; notes the importance of the EU demonstrating its convictions and acting as a role model in demonstrating the benefits and viability of the low carbon economy; welcomes the outcome of the Durban conference in agreeing a clear timeline for drafting an international post-2012 agreement and the acceptance that large emitters, whether they be developed or developing economies, must adopt ambitious and sufficient targets for the reduction of greenhouse gas emissions;
zdôrazňuje, že EÚ musí v celosvetových rokovaniach o klíme naďalej konať konštruktívne a európsku diplomaciu pre oblasť klímy treba ďalej rozvíjať pod záštitou ESVČ;
Stresses that the EU must continue to act constructively in global climate negotiations, and that European climate diplomacy needs to be further developed under the umbrella of the EEAS;
pripomína, že hlavnou výzvou pre trvalo udržateľné nízkouhlíkové hospodárstvo je zabezpečiť, aby sa politiky v oblasti zmeny klímy začlenili do všetkých kľúčových oblastí činnosti týkajúcich sa energetiky, dopravy, poľnohospodárstva, vzdelávania, inovácie atď.;
Points out that the main challenge for a sustainable low carbon economy is to ensure that climate change policies are integrated into all key fields of activity relating to energy, transport, agriculture, education, innovation, etc;
zdôrazňuje, že oneskorenie celosvetových a európskych opatrení v oblasti klímy by viedlo k zvýšeniu nákladov nielen na dosiahnutie cieľa stanoveného na rok 2050, pretože investície by uviazli vo vysokouhlíkovom akciovom kapitáli a spomalilo by sa získavanie technologických poznatkov, ale aj v zmysle straty vedúceho postavenia EÚ v oblasti inovatívneho výskumu, vytvárania pracovných miest a poskytovania usmernení pre ekologickejšie udržateľné hospodárstvo; okrem toho pripomína, že odklad opatrení na rok 2020 povedie k obmedzeniu potenciálu znižovania pre rok 2030 a pre neskoršie obdobie;
Stresses that delaying global and European climate action would result in higher costs, not only for achieving the 2050 target due to stranded investment in high-carbon capital stock and slower technological learning, but also in terms of losing an innovative leading role for the EU in research, job creation and guidance for a greener sustainable economy; points out, furthermore, that delayed action for 2020 will result in reduced abatement potential for 2030 and beyond;
pripomína, že kumulatívne emisie sú rozhodujúce pre klimatický systém; konštatuje, že aj s cestou spočívajúcou v znížení o 30 % do roku 2020, o 55 % do roku 2030, o 75 % do roku 2040 a o 90 % do roku 2050 by EÚ naďalej zodpovedala za približne dvojnásobok svojho podielu na osobu z celosvetového uhlíkového rozpočtu kompatibilného s cieľom 2°C a že odkladanie znižovania emisií výrazne zvyšuje kumulatívny podiel;
Reiterates that cumulative emissions are decisive for the climate system; notes that even with a pathway of 30 % reductions in 2020, 55 % in 2030, 75 % in 2040 and 90 % in 2050, the EU would still be responsible for approximately double its per capita share of the global 2°C compatible carbon budget, and that delaying emissions reductions increases the cumulative share significantly;
pripomína, že obmedzenie zvýšenia celosvetovej teploty na v priemere 2°C nezaručuje, že sa vyhneme významným negatívnym klimatickým dôsledkom;
Recalls that limiting the raise of global temperature to an average of 2°C does not guarantee avoiding significant adverse climate impacts;
uznáva, že systém EÚ na obchodovanie s emisiami (ETS) je hlavným, nie však jediným nástrojom na znižovanie emisií z priemyslu a na podporu investícií do nízkouhlíkových technológií; konštatuje, že ETS treba ďalej vylepšiť; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby ETS doplnili o prístup založený na technológiách a inovácii v záujme dosiahnutia potrebného významného zníženia;
Recognises that the EU Emissions Trading System (ETS) is the principal instrument, although not the only one, for reducing industrial emissions and promoting investment in low carbon technologies; notes that further improvement of the ETS is necessary; calls on the Commission and the Member States to complement the EU ETS with a technology- and innovation-based approach in order to secure the significant reductions needed;
konštatuje, že ETS EÚ funguje podľa plánu a že nižšia cena uhlíka je výsledkom zníženej hospodárskej činnosti a kvót, ktoré ďaleko prekračujú dopyt; vyjadruje obavy, že nedostatok stimulov pre nízkouhlíkové investície a väčšiu energetickú účinnosť spôsobuje riziko, že EÚ bude voči svojim priemyselným konkurentom znevýhodnená; uznáva správy, že sa neočakáva zvýšenie ceny uhlíka bez oveľa vyššieho restu alebo prispôsobenia sa ETS;
Notes that the EU ETS is functioning as designed, and that the lower carbon price is a result of reduced economic activity and available allowances far exceeding demand; expresses concern that the lack of stimulus for low carbon investments and greater energy efficiency risks putting the EU at a disadvantage towards its industrial competitors; acknowledges reports that the carbon price is not expected to increase in the absence of much higher growth or adjustment to the ETS;
uznáva skutočnosť, že súčasná cena uhlíka nebude stimulovať investície do nízkouhlíkových technológií, a teda bude mať veľmi obmedzenú úlohu pri motivovaní znižovania emisií, pričom súčasne existuje riziko uzamknutia EÚ do uhlíkovo náročných infraštruktúr na ďalšie desaťročia;
Recognises the fact that current carbon price will not incentivise investments in low carbon technologies and thus will have a very limited role in driving emission reductions, while risking to lock the EU into carbon-intensive infrastructures for the decades to come;
zdôrazňuje, že politiky zmierňovania zmeny klímy a prispôsobovania sa tejto zmene sa nemôžu opierať len o trhové mechanizmy;
Stresses that climate change mitigation and adaptation policies cannot rely solely upon market-based mechanisms;
Tieto opatrenia môžu zahŕňať:
These measures may include:
čo najrýchlejšie predloženie správy Parlamentu a Rade, v ktorej sa okrem iného preskúma vplyv na stimuly pre investície do nízkouhlíkových technológií a riziko úniku uhlíka.
presenting as soon as possible a report to Parliament and the Council which shall examine, amongst others, the impacts on incentives for investments in low carbon technologies and the risk of carbon leakage.
Pred začatím tretej fázy Komisia v prípade potreby zmení a doplní nariadenie uvedené v článku 10 ods. 4 smernice 2003/87/ES s cieľom zaviesť vhodné opatrenia, ktoré môžu zahŕňať odobratie potrebného množstva kvót;
Before the start of the third phase, the Commission shall, if appropriate, amend the regulation referred to in article 10(4) of Directive 2003/87/EC in order to implement appropriate measures which may include withholding the necessary amount of allowances;
navrhnutie právnych predpisov do čo najskoršieho termínu s cieľom upraviť požiadavku na každoročné lineárne znižovanie o 1,74 % na hodnotu, ktorá by postačovala na splnenie požiadaviek na zníženie emisií CO2 do roku 2050;
proposing legislation at the earliest appropriate date to modify the 1.74 % annual linear reduction requirement so as to meet the requirements of the 2050 CO2 reduction target;
uskutočnenie a zverejnenie posúdenia hodnoty, ktorú by malo stanovenie vyvolávacej ceny pre dražbu kvót;
undertaking and publishing an assessment of the value of establishing a reserve price for the auction of allowances;
prijatie opatrení na zvýšenie vstupu dôležitých informácií a transparentnosti registra systému ETS s cieľom umožniť účinnejšie monitorovanie a hodnotenie;
taking steps to increase the input of relevant information and the transparency of the ETS registry, so as to enable more effective monitoring and evaluation;
ďalšie zlepšenie využívania kompenzačných mechanizmov, napríklad prostredníctvom obmedzenia prístupu ku kompenzáciám, ktoré dotujú priemyselných konkurentov Európy, ako v oblasti HFC;
further improving the use of offset mechanisms, for example by limiting access to offsets that subsidise Europe's industrial competitors, as in the area of HFCs;
avšak zaručenie toho, aby sa prostredníctvom žiadneho z týchto opatrení neznížilo množstvo kvót pre odvetvia, v ktorých môže dochádzať k úniku uhlíka v súlade s rozhodnutím o referenčných úrovniach (rozhodnutie Komisie 2011/278/EÚ);
ensuring nonetheless that none of these measures have the effect of reducing the level of allowances for sectors that may be prone to carbon leakage according to the Benchmark-Decision (Commission Decision 2011/278/EU);
konštatuje, že tieto opatrenia zvýšia príjmy členských štátov z dražieb; pripomína vládam, že neexistuje žiadne obmedzenie toho, aký podiel z týchto peňazí možno použiť na klimatické účely, a odporúča, aby sa tieto sumy použili na stimuláciu nízkouhlíkových investícií do priemyslu alebo na podporu iných spôsobov vytvárania pracovných miest, napríklad prostredníctvom znižovania zdanenia práce;
Notes that these measures will increase the auctioning revenue for Member States, reminds governments that there is no limit on the proportion of such money that can be spent on climate-related purposes, and recommends that the sums concerned be used to spur low-carbon investment in industry or to encourage other means of job creation, e.g. reducing taxes on labour;
vyzýva Komisiu, aby do konca roku 2013 predložila návrhy na rozšírenie požiadavky na nákup kvót cez dražbu na tie energeticky náročné priemyselné odvetvia, ktoré čelia len minimálnej hrozbe od zámorskej konkurencie;
Calls on the Commission to put forward proposals by the end of 2013 for extending, to those energy-intensive industries that face only minimal threat from overseas competition, the requirement that allowances be purchased through auction;
uznáva, že v záujme dosiahnutia cieľov plánu prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo bude nutné prispôsobiť rozhodnutie o spoločnom úsilí (rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES);
Acknowledges that, in order to achieve the targets of the Low Carbon Roadmap, the Effort Sharing Decision (Decision No 406/2009/EC of the European Parliament and of the Council) will have to be adjusted;
vyzýva Komisiu, aby uverejnila podrobné informácie o skutočnom príspevku EÚ k zníženiu celosvetových emisií CO2 od roku 1990, pričom zohľadní jej spotrebu produktov, ktoré sa v súčasnosti vyrábajú inde;
Calls on the Commission to publish details of the EU's real contribution to reducing global CO2 emissions since 1990, taking into account its consumption of products now manufactured elsewhere;
trvá na tom, že rozumný a primeraný regulačný prístup by mal podporovať prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo; potvrdzuje, že administratívne a finančne zaťažujúce dodržiavanie požiadaviek v oblasti životného prostredia má významný vplyv na zamestnanosť a produkciu v energeticky náročných odvetviach a zvyšuje riziko úniku uhlíka, pričom súčasne núti podniky, aby odišli z EÚ;
Insists that the transition to a low-carbon economy should be underpinned by a reasonable and measured regulatory approach; affirms that administratively and financially burdensome environmental compliance has a significant impact on employment and output in energy-intensive sectors, and increases the risk of carbon leakage, while also forcing businesses and therefore jobs out of the EU;
súhlasí s názorom Komisie, že opatrenia týkajúce sa úpravy dane na hraniciach alebo zahrnutie dovozu do ETS bolo potrebné spojiť s aukciami všetkých kvót v rámci príslušných odvetví; vyzýva Komisiu, aby vypracovala analýzu odvetví, v ktorých bezplatné prideľovanie emisných kvót nezabraňuje úniku uhlíka;
Concurs with the Commission's view that border adjustment measures or measures including imports in the ETS would need to be combined with full auctioning to the sectors concerned; calls on the Commission to produce an analysis of sectors for which free allocation of allowances fails to prevent carbon leakage;
vyzýva Komisiu, aby členským štátom čo najskôr poskytla usmernenia pre prijatie opatrení určených na poskytovanie kompenzácie priemyselným odvetviam, ktoré sú preukázateľne vystavené značnému riziku úniku uhlíka, za nepriame náklady spojené s emisiami skleníkových plynov, ako sa s tým počíta v smernici;
Calls on the Commission to provide Member States with guidance for the adoption of any measures intended to compensate industries proven to be exposed to a significant risk of carbon leakage for indirect costs relating to greenhouse gas emissions as foreseen in the directive as soon as possible;
vyzýva Komisiu, aby vypracovala analýzu týkajúcu sa neprítomnosti geografického kritéria pri posudzovaní úniku uhlíka v prípade trhu s elektrickou energiou v juhovýchodnej Európe;
Calls on the Commission to produce an analysis of the absence of the geographical criterion in the carbon leakage assessment for the electricity market in south-east Europe;
berie na vedomie záver plánu, podľa ktorého by odvetvie energetiky malo do roku 2050 takmer úplne eliminovať emisie uhlíka (znížiť emisie o 93 – 99 %); uznáva, že z priemyselného hľadiska EÚ majú priekopníci v oblasti nízkouhlíkových technológií v nízkouhlíkovom svete dneška a zajtrajška konkurenčnú výhodu; poznamenáva, že zníženie emisií by sa preto malo dosiahnuť spôsobom, ktorý nepoškodí konkurencieschopnosť EÚ a rieši riziko úniku uhlíka, a to predovšetkým v energeticky náročných odvetviach;
Notes the roadmap's conclusion that the power sector should decarbonise almost completely by 2050 (93-99 % emissions reduction); recognises that, from an EU industrial perspective, first movers on low-emission technologies have a competitive advantage in today's and tomorrow's low-carbon world; notes that emissions reductions should therefore be achieved in a way which does not harm the EU's competitiveness and addresses the risk of carbon leakage, especially in energy-intensive sectors;
pripomína existujúce hodnotenia, podľa ktorých v súčasnosti nedochádza k zvyšovaniu energetickej účinnosti a k znižovaniu využívania energie o 20 % v porovnaní s odhadmi na rok 2020; žiada urýchlené kroky, ambicióznejšie plány a rozhodnejší politický záväzok v zmysle dosiahnutia cieľov na rok 2020 a prognózy za rok 2020, a tým prilákanie náležitých investícií; podporuje závery plánu Komisie, že politiky v oblasti energetickej účinnosti sú kľúčom k ďalšiemu znižovaniu uhlíkových emisií; domnieva sa preto, že záväzné ciele by sa nemali vylúčiť; zdôrazňuje, že opatrenia v oblasti energetickej účinnosti vedú k tvorbe pracovných miest, k hospodárskym úsporám, k vyššej bezpečnosti dodávok energie a k lepšej konkurencieschopnosti; v tejto súvislosti víta priority stanovené navrhovanou smernicou o energetickej účinnosti s cieľom zvýšiť energetickú účinnosť vo všetkých odvetviach a najmä energetickú hospodárnosť budov, a to renováciou existujúceho fondu budov so zameraním sa na cieľ renovácie verejných budov; žiada väčšie množstvo zdrojov a opatrení na mobilizáciu nových zdrojov financovania na európskej a vnútroštátnej úrovni vrátane prostredníctvom nových finančných nástrojov; zdôrazňuje dôležitosť súkromných investícií s cieľom prekonať súčasné rozpočtové obmedzenia vo verejnom sektore;
Recalls the existing assessments which indicate that improving energy efficiency and reducing energy use by 20 % compared to 2020 projections is not currently on track; calls for rapid action, greater ambition and stronger political commitment in terms of achieving the 2020 targets and looking beyond 2020, thus attracting appropriate investment; endorses the conclusion in the Commission's roadmap that energy efficiency policies are key to further reducing carbon emissions; considers, therefore, that binding targets should not be excluded; stresses that energy efficiency measures lead to job creation, economic savings, and increased security of supply and competitiveness; welcomes in this regard the priorities set by the proposed Energy Efficiency Directive for increasing energy efficiency in all sectors, and particularly in buildings through the renovation of existing building stock, focusing on a target for the renovation of public buildings; calls for an increase in resources and measures to mobilise new sources of funding at European and national level, including through new financing instruments; highlights the importance of private investment in order to overcome the current budgetary constraints in the public sector;
vyjadruje poľutovanie nad nedostatkom opatrení na zachytávanie potenciálu znižovania emisií skleníkových plynov v oblasti energetickej účinnosti a efektivity využívania zdrojov s negatívnymi nákladmi a požaduje zrýchlenie činnosti v rámci smernice o ekodizajne (2009/125/ES), prísne uplatňovanie zásady najnižších nákladov za životný cyklus alebo stanovenie vykonávacích opatrení na úrovni najvýkonnejších subjektov, ako aj stanovenie minimálnych požiadaviek aj pre iné výrobky ako elektrické;
Deplores the lack of measures to capture the negative-cost greenhouse gas reduction potential in energy and resource efficiency, and calls for acceleration of the work under the Ecodesign Directive (2009/125/EC), for strict application of the least life-cycle cost principle or for implementing measures to be set at the level of the best performers, as well as for minimum requirements also to be set for non-electrical products;
žiada, aby činnosť v rámci smernice o ekodizajne zahŕňala vykurovacie prístroje, bojlery a izolačné materiály, ktoré môžu uľahčiť znižovanie spotreby energie a zdrojov a súčasne umožniť väčšiu mieru recyklácie, a žiada tiež rozšírenie a rozvoj požiadaviek na označovanie, ktoré môžu spotrebiteľom pomôcť pri informovanom rozhodovaní;
Calls for work under the Eco Design Directive to include heating equipment, boilers and insulating materials that can facilitate reductions in energy and resource use while enabling greater recycling, as well as for the extension and development of labelling requirements that can assist consumers in making informed decisions;
zdôrazňuje potrebu aktualizovať akčný plán energetickej účinnosti prostredníctvom záväzných cieľov zahŕňajúcich celé spektrum skutočných, kvantifikovaných opatrení v energetickom dodávateľskom reťazci;
Stresses the need to update the Energy Efficiency Action Plan with binding targets including a full range of genuine, quantified measures across the energy supply chain;
domnieva sa, že energetická účinnosť je najúčinnejší nástroj na podstatné zvýšenie priemyselnej technologickej inovácie a prispieva k celkovému znižovaniu emisií hospodársky efektívnym spôsobom, pričom súčasne stimuluje rast počtu pracovných miest; preto vyzýva Komisiu, aby podporovala úsilie členských štátov o presadzovanie energetickej účinnosti zavedením stabilných dlhodobých stimulačných systémov na presadzovanie technológií, ktoré sú z hľadiska nákladov a prínosov najúčinnejšie; je presvedčený, že na dosiahnutie cieľa v oblasti energetickej účinnosti na rok 2020 by sa mal zaručiť primeraný stupeň harmonizácie európskych noriem účinnosti;
Considers that energy efficiency is the most effective instrument for upgrading industrial technological innovation and contributing to overall emissions reduction in an economically efficient way while stimulating job growth; calls on the Commission, therefore, to support efforts made by Member States to promote energy efficiency by putting in place stable long-term incentives schemes to promote technologies which are most effective from a cost-benefit perspective; believes that in order to achieve the 2020 energy efficiency objective an adequate degree of harmonisation of European efficiency standards should be guaranteed;
opätovne zdôrazňuje, že je dôležité stimulovať verejné aj súkromné investície zamerané na návrh a vývoj ľahko reprodukovateľných technológií s cieľom zvýšiť kvalitu úspory energie a energetickú účinnosť;
Reiterates the importance of providing incentives for public and private investments geared to designing and developing easily replicable technologies so as to improve the quality of energy saving and efficiency;
vyzýva Komisiu, aby pri presadzovaní energetickej účinnosti zaviedla osobitné opatrenia na riešenie protichodných stimulov, ktoré vznikajú medzi spotrebiteľmi a distribútormi energie;
Calls on the Commission, when promoting energy efficiency, to establish specific measures in order to tackle the reverse incentives that occur between the consumers and the distributors of energy;
vyzýva Komisiu, aby zaviedla dlhodobý cieľ znižovať spotrebu energie v budovách EÚ do roku 2050;
Calls on the Commission to introduce a long-term target for the reduction of energy consumption of the EU building stock by 2050;