natgillin/translations-raw huggingface dataset:
konštatuje, že zatiaľ čo v časti súkromného sektora a vo väčšine členských štátov pokračuje znižovanie pákového efektu, verejný sektor naďalej trpí neúmernou úrovňou zadlženia, okrem iného aj v dôsledku opatrení na vyrovnanie sa s následkami finančnej krízy;
Notes that, while deleveraging is continuing in parts of the private sector and most Member States, excessive debt levels are still very widespread in the public sector, not least as a result of measures to absorb the outcome of the financial crisis;
pripomína, že pred vypuknutím finančnej krízy klesol pomer verejného dlhu k HDP v eurozóne zo 72 % v roku 1999 na 67 % v roku 2007, zatiaľ čo miera zadlženia domácností a podnikov a pákový efekt finančného sektora sa v rovnakom časovom období podstatne zvýšili; pripomína najmä, že dlh domácností v eurozóne sa zvýšil z 52 % na 70 % HDP v tom istom období a finančné inštitúcie zvýšili svoj dlh z menej ako 200 % na vyše 250 % HDP; uznáva, že niektoré členské štáty, napríklad Grécko a Taliansko, sa vo významnej miere vymykali z tohto trendu;
Recalls that prior to the outbreak of the financial crisis the public-debt-to-GDP ratio of the euro area had fallen from 72% in 1999 and to 67% in 2007 and that, in contrast, debt levels of households and firms and the level of leverage in the financial sector increased significantly over the same period; points out, in particular, that household debt in the euro area increased from 52% to 70% of GDP during the same period and that financial institutions increased their level of debt from less than 200% of GDP to more than 250%; acknowledges that some Member States, such as Greece and Italy, were significant exceptions to these general trends;
berie na vedomie rýchly nárast miery pákového efektu ECB, meranej pomerom kapitálu a rezerv k aktívam, aj napriek tomu, že miera pákového efektu sa nemôže uplatňovať na centrálne banky rovnakým spôsobom ako na komerčné bankové inštitúcie; konštatuje však, že do polovice augusta 2011 sa už súvaha ECB znížila o približne 10 % od svojej najvyššej hodnoty, aj keď odvtedy sa opäť rýchlo zvyšuje; konštatuje, že aj napriek tomu, že aj súvahy ostatných centrálnych bánk boli výrazne zvýšené, miera pákového efektu ECB je vyššia ako miera pákového efektu iných porovnateľných centrálnych bánk s výnimkou tých, ktoré zaviedli programy kvantitatívneho zmierňovania, ako je americká Federal Reserve alebo britská Bank of England;
Notes the rapid increase in the leverage ratio of the ECB, as measured by its capital and reserves in relation to its assets, even though the leverage ratio cannot be applied to central banks in the same way as it can to commercial banks; notes, however, that by mid-August 2011 the ECB's balance sheet had already shrunk by around 10% from its peak, although it has been increasing rapidly since then; notes that, while there has been also a substantial expansion in the balance sheets of other central banks, the ECB's leverage ratio is higher than that of other comparable central banks, with the exception of those which have implemented quantitative easing programmes, such as the Federal Reserve or the Bank of England;
upozorňuje na to a víta skutočnosť, že rozšírenie súvahy ECB neviedlo k inflácii; zdôrazňuje rastúci význam ECB ako ústrednej protistrany medzi bankami eurozóny, čo je odrazom dočasného posunu v oblasti intermediácie z medzibankového trhu na eurosystém, ako aj zvýšenia aktív eurozóny v držbe eurosystému, ktoré budú časom splatné; ďalej konštatuje, že poskytovanie likvidity solventným bankám nemusí nevyhnutne znamenať zvýšenie objemu peňazí a konštatuje, že neštandardné opatrenia majú dočasný charakter; vyjadruje presvedčenie, že tento vývoj viedol spolu s vonkajšími faktormi k tomu, že miera inflácie zostala trvale na úrovni približne 2 %;
Points out and welcomes the fact that the ECB's balance-sheet expansion has not led to inflation; highlights its increasing role as a central counterparty between euro area banks, which reflects a temporary shift in intermediation from the interbank market to the Eurosystem and an increase in euro area assets held by the Eurosystem which will mature over time; points out, further, that providing liquidity to solvent banks does not necessarily entail an increase in monetary supply and notes that the non-standard measures are of a temporary nature; is convinced that all these developments, together with external factors, have ensured that inflation has consistently remained around 2%;
opäť upozorňuje na znepokojujúcu skutočnosť, ktorou je prílišné spoliehanie sa mnohých bánk eurozóny na likviditu, ktorú im poskytuje ECB, pri neexistencii plne funkčného medzibankového trhu; konštatuje, že zatiaľ čo v roku 2010 prijal eurosystém ako zábezpeku cenné papiere v hodnote 488 miliárd EUR kryté aktívami, kritériá prípustnosti pre tieto cenné papiere boli výrazne sprísnené, čo by malo viesť k postupnému zníženiu tejto sumy;
Draws attention once again to the worrying overreliance of many euro area banks on the liquidity provided by the ECB, in the absence of a fully functional interbank market; notes that while in 2010 the Eurosystem accepted EUR 488 billion of asset-backed securities (ABS) as collateral the eligibility criteria for ABS in Eurosystem credit operations have been tightened significantly, which should lead to a reduction in this amount over time;
zdôrazňuje, že eurosystém odmietol zverejniť metódu určovania tzv. teoretickej ceny aktív so zníženou hodnotou, ktoré sú oprávnené pre operácie likvidity v rámci programu posilnenej úverovej podpory; zdôrazňuje, že je teda nemožné overiť, či ECB zohrala tzv. kvázi fiškálnu úlohu; žiada preto ECB o zverejnenie hodnotiacich metód, ktoré používala počas krízy;
Stresses that the Eurosystem has refused to disclose the method used to determine the ‘theoretical price’ of impaired assets eligible for its liquidity operations in the framework of the Enhanced Credit Support programme; emphasises that it is therefore impossible to verify whether the ECB has played a quasi-fiscal role; calls, therefore, on the ECB to disclose the valuation methods it has used throughout the crisis,
zdôrazňuje, že vzhľadom na nedostatok skutočného krízového rámca eurozóny bola ECB nútená prijať riziká, ktoré nie sú zohľadnené v jej mandáte;
Emphasises that given the lack of a proper euro area crisis framework the ECB was pushed to take risks not covered by its mandate;
žiada ECB o väčšiu otvorenosť, pokiaľ ide o kvalitu a kvantitu cenných papierov, ktoré má vo svojej držbe vrátane cenných papierov krytých aktívami a prijímaných ako zábezpeka a iných obchodovateľných a neobchodovateľných cenných papierov držaných na menové účely a cenných papierov nedržaných na menové účely;
Asks the ECB to be more open about the quality and quantity of the securities it holds, including ABS accepted as collateral and other marketable and non-marketable securities held for monetary purposes and securities not held for monetary purposes;
uznáva potrebu neštandardných opatrení v menovej politike a berie na vedomie ich dočasný charakter, ale požaduje postupné ukončenie týchto programov ihneď po stabilizácii finančných trhov a vyriešení krízy štátnych dlhov za predpokladu, že sa vytvorí rámec Spoločenstva zameraný na náležité vyriešenie finančnej nestability; žiada opatrenia na zavedenie integrovanejšieho hospodárskeho riadenia;
Acknowledges the need for non-standard monetary policy measures and notes their temporary nature, but calls for a those programmes to be phased out as soon as the financial markets have stabilised and the sovereign debt crisis has been resolved and provided that a Community framework is established to deal properly with financial instability; calls for measures to establish more integrated economic governance;
vyzýva ECB, aby v rámci programu pre trhy s cennými papiermi zaviedla mechanizmus diskontnej sadzby, ktorý sa bude dať upraviť, ak bude väčšina ratingových agentúr ďalej znižovať rating určitého cenného papiera, s cieľom zabezpečiť, aby ECB nemala vo svojom portfóliu príliš veľa rizikových aktív; ďalej sa domnieva, že ECB by mala zvážiť možnosť rozšíriť svoju politiku, ktorou je požadovanie aspoň dvoch ratingových hodnotení pred tým, ako prijme cenný papier ako zábezpeku, z výhradne cenných papierov krytých aktívami na všetky ostatné druhy zábezpek, pre ktoré je v súčasnosti potrebný len jeden rating, a vyzýva ECB, aby vyvinula svoj vlastný rámec posudzovania rizík;
Calls on the ECB to introduce as part of the Security Markets Programme a discount rate mechanism that can be adjusted if a given security is further downgraded by most credit rating agencies, with a view to ensuring that the ECB does not end up with too many risky assets; believes, further, that the ECB should consider the possibility of extending the policy of requiring at least two credit ratings before accepting a security as collateral from only ABS to all other types of collateral for which only one rating is currently required, and calls on the ECB to develop its own risk-assessment framework;
zdôrazňuje, že podmienky uložené bankám využívajúcim zúčtovací systém Cieľ-2 a vo všeobecnosti nástroje poskytovania likvidity ECB vzbudzujú obavy, pokiaľ ide o úverové riziká pre samotnú ECB; vyzýva preto ECB, aby v záujme vyššej transparentnosti pravidelnejšie poskytovala verejné informácie o tokoch medzi centrálnymi bankami eurozóny meraných zúčtovacím systémom Cieľ-2 a aby v náležitom rozsahu poskytla vysvetlenie najnovšieho vývoja s cieľom zabrániť tomu, aby tieto toky neboli chybne interpretované ako trvalé prevody z krajín, ktoré v súčasnosti hospodária s prebytkom, do zadlžených krajín;
Emphasises that conditions imposed on banks benefiting from the Target-2 settlement system and, more generally, ECB liquidity provision facilities are a matter of concern in terms of credit risks for the ECB itself; calls on the ECB, therefore, to provide more regular public information on flows between euro area central banks, as measured under the Target-2 settlement system, for the sake of increased transparency and to provide a proper insight into recent developments so that these flows are not mistakenly interpreted as permanent transfers from current account surplus countries to deficit countries;
vyjadruje znepokojenie nad vysokou úrovňou splatnosti a menovej nerovnováhy viacerých systémovo a nesystémovo relevantných bankových inštitúcií v eurozóne;
Is concerned at the high levels of debt maturity and currency mismatch of several systemically and non-systemically relevant euro area banking institutions;
domnieva sa, že v súčasnom výnimočnom stave je naliehavo potrebné vymedziť a zverejniť dodatočné prísne podmienky spojené s poskytovaním likvidity ECB vrátane podmienok týkajúcich sa obozretnosti presahujúcich vnútorné a neverejné pravidlá a okresanie dlhu týkajúce sa zábezpeky prijímanej na operácie refinancovania;
Takes the view that in the current emergency there is an urgent need to define and disclose additional strict conditions attaching to ECB liquidity provisions, including prudential conditions which go beyond internal and non-disclosed rules and haircuts linked to the collateral accepted for its refinancing operations;
žiada ECB, aby posúdila, či by požiadavky na povinné rezervy mohli byť popri úrokovej miere ďalším nástrojom zameraným na zabezpečenie finančnej stability bez spomalenia procesu obnovy;
Asks the ECB to explore whether compulsory-reserve requirements could be an additional instrument, alongside the interest rate, to safeguard financial stability without hampering the recovery;
konštatuje, že v USA a EÚ je jedným z dôsledkov menových politík zavedených pred a počas krízy vytvorenie strmej výnosovej krivky, ktorá pomáha rýchlejšej rekapitalizácii systému bankovníctva s pomocou vkladateľov a poskytovateľov krátkodobých pôžičiek;
Notes that in the US and the EU one of the consequences of the monetary policies implemented before and during the crisis has been the engineering of a steep yield curve which helps the banking system to recapitalise more rapidly with the help of depositors and short-term lenders;
zdôrazňuje neustály a pevný postoj ECB, ktorý zastáva dlhé roky v otázke posilňovania hospodárskeho riadenia v európskom záujme;
Emphasises the constant and rigorous stance taken by the ECB over many years on the issue of strengthening economic governance in the European interest;
požaduje makroprudenciálny dohľad nad finančným systémom, ktorý by bol lepšie integrovaný do kontextu menovej politiky a zohľadňoval by rozdiely medzi krajinami v rámci eurozóny a krajinami, ktoré nie sú jej členmi; vyzýva na zintenzívnenie úsilia s cieľom vytvoriť integrovaný analytický rámec na spoločné posúdenie vplyvu makroprudenciálnej a menovej politiky a ďalej rozvinúť súbor mikroprudenciálnych nástrojov ESRB pri plnom zohľadnení vnútroštátnych, právnych a iných osobitostí finančného systému;
Calls for macro-prudential supervision of the financial system which is better integrated into the monetary policy context and which takes account of differences between euro area and non-euro area countries; calls for further efforts to develop an integrated analytical framework to jointly assess the effects of macro-prudential and monetary policies and to further develop the ESRB's macro-prudential policy toolkit, taking national, legal and other financial system specificities into account ;
žiada výrazne zvýšiť zdroje, ktoré by boli k dispozícii novej architektúre finančného dohľadu v záujme zvýšenia jej účinnosti a ďalej vyzýva na priebežnú analýzu účinnosti novej architektúry finančného dohľadu s pomocou hodnotení vplyvu a na posúdenie dlhodobej alternatívy, ktorou by bolo vytvorenie jednotného európskeho orgánu finančného dohľadu, ktorý by zjednotil súčasné európske orgány dohľadu a Európsky výbor pre systémové riziká;
Calls for a significant increase in the resources available for the new financial supervisory architecture in order to increase its effectiveness, calls, further, for continuous analysis of the effectiveness of the new financial supervisory architecture with the aid of impact assessments and for an evaluation of the long-term option of establishing a single European financial supervisory authority, unifying under its umbrella the current European supervisory authorities and the European Systemic Risk Board;
zdôrazňuje, že v súlade s návrhom, ktorý predložil Jean-Claud Trichet v Aachene 2. júna 2011, treba vytvoriť funkciu európskeho ministra financií, ktorý by mohol prípadne pochádzať z prostredia Komisie; domnieva sa, že sa treba primerane zamerať na otázku demokratickej legitímnosti takéhoto návrhu; v tejto súvislosti konštatuje, že v menovej únii sa fiškálna politika netýka len členských štátov, ale má mnoho cezhraničných dôsledkov a že súčasná kríza odhalila limity 100 % decentralizovaných fiškálnych politík; domnieva sa, že európsky minister financií by sa mal demokraticky zodpovedať Európskemu parlamentu; zdôrazňuje, že ďalší krok k fiškálnej únii v rámci metódy Spoločenstva si vyžaduje posilnenú demokratickú zodpovednosť a z dlhodobého hľadiska prípadnú revíziu zmluvy, avšak uznáva, že súčasný rámec umožňuje pevnejšie hospodárske riadenie z krátkodobého hľadiska;
Stresses the need for a single European Minister of Finance, possibly drawn from the Commission, in keeping with the proposal made by Jean-Claude Trichet in Aachen on 2 June 2011; believes that the issue of the democratic legitimacy of such a proposal must be properly addressed; notes, in that connection, that in a monetary union fiscal policy does not only concern the Member States, but has many cross-border spillovers and that the present crisis has revealed the limits of 100% decentralised fiscal policies; believes that the single European Minister of Finance should be democratically accountable to the European Parliament; stresses that a further step of this kind towards a fiscal union based on the Community method requires enhanced democratic ownership and a potential Treaty revision in the long term, but recognises that the current framework allows for stronger economic governance in the short term;
zdôrazňuje potrebu jednotnej európskej štátnej pokladnice, aby sa ECB zbavila svojej kvázi fiškálnej úlohy; zastáva názor, že táto európska pokladnica by sa mohla vytvoriť na základe zmeny Zmluvy o EÚ;
Stresses the need for a single European Treasury to relieve the ECB of its quasi-fiscal role; takes the view that this European Treasury could be established by means of a change to the EU Treaty;
víta skutočnosť, že Európsky mechanizmus pre stabilitu (ESM) získal právo nakupovať vládne dlhopisy na sekundárnych trhoch, pretože by to mohlo za súčasných okolností znamenať zníženie tlaku na ECB;
Welcomes the fact that the European Stability Mechanism (ESM) has been given the right to purchase government bonds on the secondary market, as this could relieve the pressure on the ECB in the current circumstances;
vyjadruje z tohto hľadiska poľutovanie nad tým, že EMS bol zriadený mimo rámca zmlúv EÚ, a preto vyzýva Komisiu, aby navrhla trvalý mechanizmus krízového riadenia založený na pravidlách Spoločenstva (napríklad európsky menový fond);
Deplores, in that connection, the fact that the ESM has been established outside the EU Treaties, and therefore calls on the Commission to propose a permanent crisis management mechanism based on Community rules (e.g. a European Monetary Fund);
zdôrazňuje, že je absolútne nevyhnutné rýchle uviesť do platnosti a vykonať ustanovenia balíka o hospodárskom riadení; v tejto súvislosti žiada ucelené a vyvážené uplatňovanie európskeho paktu stability a rastu a automatický mechanizmus uplatňovania sankcií v prípade krajín s rozpočtovým deficitom;
Emphasises the absolute need to quickly implement and apply the provisions of the economic governance package; in that connection, calls for the consistent and balanced application of the European Stability and Growth Pact and an automatic mechanism for the imposition of sanctions on countries which run budget deficits ;
s potešením do konca roka 2011 očakáva predloženie správy Komisie o vytvorení systému spoločného vydávania európskych štátnych dlhopisov, resp. dlhopisov eurozóny, na základe spoločnej a nerozdielnej zodpovednosti, v prípade potreby doplnenej legislatívnymi návrhmi;
Is looking forward to the submission before the end of 2011 of the Commission report on the setting-up of a system for the common issuance of European sovereign bonds, or euro securities, on the basis of joint and several liability, accompanied by legislative proposals if appropriate;
keďže ECB, MMF a Komisia sa spolu zúčastňujú na misiách v niektorých členských štátoch, vyzýva Komisiu, aby v súlade s článkom 138 ZFEÚ predložila návrhy o jednotnom zastupovaní eurozóny navonok, predovšetkým v MMF;
As the ECB, the IMF and the Commission work together on missions in some Member States, calls on the Commission to put forward proposals for a single external representation of the euro area, in accordance with Article 138 of the TFEU, particularly in the IMF;
odporúča, aby ECB zvýšila transparentnosť svojej činnosti a posilnila tým svoju legitimitu a predvídateľnosť; opakuje svoju dlhodobú požiadavku, aby sa súhrnné zápisnice zo schôdzí rady guvernérov zverejňovali;
Recommends that the ECB enhance the transparency of its work in order to increase its legitimacy and predictability; reiterates its long-standing call for the summaries of minutes of meetings of the Governing Council to be made public;
vyzýva v súlade so správami Dvora audítorov na väčšiu transparentnosť a zodpovednosť v prípade dokumentácie k rozhodnutiam, ktoré sa týkajú postupov prijímania zamestnancov, ako aj prehodnocovania platov a odmien;
Calls, in line with the Court of Auditors' reports, for more transparency and accountability when it comes to the documentation of decisions concerning the recruitment procedures and salaries and bonus reviews;
víta záväzok ECB zodpovedať sa Európskemu parlamentu a zdôrazňuje, že ECB plní veľmi konštruktívnu úlohu na najvyššej úrovni a prostredníctvom svojich zamestnancov v postupe spolurozhodovania;
Welcomes the ECB's commitment to its accountability to the European Parliament and stresses the very constructive role played by the ECB at the highest level and through its staff in the codecision procedure;
poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, Euroskupine a Európskej centrálnej banke.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission, the Eurogroup and the European Central Bank.
Uznesenie Európskeho parlamentu z 1. decembra 2011 o boji proti predčasnému ukončeniu školskej dochádzky ( 2011/2088(INI) )
European Parliament resolution of 1 December 2011 on tackling early school leaving ( 2011/2088(INI) )
so zreteľom na Dohovor Organizácie Spojených národov o právach dieťaťa, najmä na jeho články 23, 28 a 29,
having regard to the United Nations Convention on the Rights of the Child, in particular Articles 23, 28 and 29 thereof,
so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Efektívnosť a rovnosť v európskych systémoch vzdelávania a odbornej prípravy ( KOM(2006)0481 ),
having regard to the Commission Communication on equity and efficiency in European education and training systems ( COM(2006)0481 ),
so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Mládež v pohybe: Iniciatíva zameraná na aktivizovanie potenciálu mladých ľudí smerom k inteligentnému a udržateľnému rastu pre všetkých v Európskej únii ( KOM(2010)0477 ),
having regard to the Commission Communication entitled ‘Youth on the Move: An initiative to unleash the potential of young people to achieve smart, sustainable and inclusive growth in the European Union’ ( COM(2010)0477 ),
so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Boj proti predčasnému ukončeniu školskej dochádzky: kľúčový príspevok k stratégii Európa 2020 ( KOM(2011)0018 ),
having regard to the Commission Communication entitled ‘Tackling early school leaving: A key contribution to the Europe 2020 Agenda’ ( COM(2011)0018 ),
so zreteľom na návrh Komisie na odporúčanie Rady o politikách na zníženie počtu prípadov predčasného ukončenia školskej dochádzky ( KOM(2011)0019 ),
having regard to the Commission proposal for a Council Recommendation on policies to reduce early school leaving ( COM(2011)0019 ),
so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve: zabezpečenie optimálneho začiatku pre všetky naše deti vo svete budúcnosti ( KOM(2011)0066 ),
having regard to the Commission Communication entitled ‘Early Childhood Education and Care: Providing all our children with the best start for the world of tomorrow’ ( COM(2011)0066 ),
so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Rámec EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov do roku 2020 ( KOM(2011)0173 ),
having regard to the Commission communication entitled ‘An EU Framework for National Roma Integration Strategies up to 2020’ ( COM(2011)0173 ),
so zreteľom na svoje uznesenie z 12. mája 2011 o vzdelávaní v ranom detstve v Európskej únii Prijaté texty, P7_TA(2011)0231 .
having regard to its resolution of 12 May 2011 on early years learning in the European Union Texts adopted, P7_TA(2011)0231 .
so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci ( A7-0363/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7-0363/2011 ),
keďže mladí ľudia musia mať široké spektrum vedomostí a zručností nevyhnutných pre ich intelektuálny a sociálny rozvoj vrátane schopnosti efektívne komunikovať, pracovať v tíme, riešiť problémy a kriticky vyhodnocovať informácie, aby sa mohli plne podieľať na živote spoločnosti a uspokojivo sa rozvíjať ako jednotlivci a ako občania,
whereas young people, if they are to participate fully in society and achieve self-fulfilment as individuals and citizens, must possess a broad spectrum of knowledge and skills essential for their intellectual and social development, including the ability to communicate effectively, work in teams, solve problems and critically evaluate information,