natgillin/translations-raw huggingface dataset:
je presvedčený, že stratégia EÚ v oblasti bezdomovstva by mala byť plne v súlade s Lisabonskou zmluvou, ktorá určuje „základnú úlohu a široké diskrečné právomoci národných, regionálnych a miestnych orgánov pri poskytovaní, obstarávaní a organizovaní služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, ktoré čo najlepšie napĺňajú potreby užívateľov“; domnieva sa, že úlohou členských štátov je stanoviť podmienky dostupného a sociálneho bývania a že stratégia EÚ v oblasti bezdomovstva by mala byť plne v súlade s politikou sociálneho bývania členských štátov, v ktorej je plne zakotvená zásada podpory sociálnej rôznorodosti a boja proti spoločenskej segregácii;
Considers that an EU Homelessness Strategy should fully respect the Lisbon Treaty, which stipulates ‘the essential role and the wide discretion of national, regional and local authorities in providing, commissioning and organising services of general economic interest as closely as possible to the needs of the users’; considers that it is up to the Member States to define the remits of affordable and social housing and that an EU Homelessness Strategy should be fully compliant with the social housing policy of Member States, which legally enshrines the principle of promoting the social mix and fighting social segregation;
žiada Agentúru EÚ pre základné práva, aby sa intenzívnejšie zaoberala dôsledkami extrémnej chudoby a sociálneho vylúčenia, pokiaľ ide o prístup k základným právam a ich užívanie, a aby pritom mala na pamäti, že napĺňanie práva na bývanie má zásadný význam pri užívaní mnohých ďalších práv, okrem iného politických a sociálnych;
Urges the EU Agency for Fundamental Rights (FRA) to work more on the implications of extreme poverty and social exclusion in terms of access to and enjoyment of fundamental rights, bearing in mind that the fulfilment of the right to housing is critical for the enjoyment of a full range of other rights, including political and social rights;
žiada Radu pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti, aby rokovala o rozvoji stratégie EÚ v oblasti bezdomovstva;
Urges the Employment, Social Policy, Health and Consumer Affairs Council to discuss how to develop an EU homelessness strategy;
poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, Výboru regiónov, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru pre sociálnu ochranu a Rade Európy.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Committee of the Regions, the European Economic and Social Committee, the Social Protection Committee and the Council of Europe.
so zreteľom na Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene klímy z Kjóta (UNFCCC) a na Montrealský protokol Viedenského dohovoru o látkach, ktoré poškodzujú ozónovú vrstvu,
having regard to the Kyoto Protocol of the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and to the Montreal Protocol of the Vienna Convention for the protection of the ozone layer,
so zreteľom na klimaticko-energetický balík EÚ z decembra 2008 a na nariadenie (ES) č. 842/2006 o určitých fluórovaných sklenníkových plynoch,
having regard to the EU climate and energy package of December 2008, and Regulation (EC) No 842/2006 on certain fluorinated greenhouse gases,
so zreteľom na oznámenia Komisie, ako sú KOM(2010)0265 o analýze variantov prekročiť 20%-né zníženie emisií skleníkových plynov a posúdení rizika úniku uhlíka, KOM(2010)0086 o medzinárodnej politike v oblasti klímy po konferencii v Kodani: nutnosť okamžitého konania v záujme oživenia celosvetového úsilia o ochranu klímy a KOM(2011)0112 o pláne prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050,
having regard to Commission Communications such as COM(2010)0265 presenting an analysis of the options to move beyond 20% greenhouse gas (GHG) emission reductions and assessing the risk of carbon leakage, COM(2010) 0086 on international climate policy post-Copenhagen: acting now to reinvigorate global action on climate change, and COM(2011)0112 presenting a roadmap for moving to a competitive low-carbon economy in 2050,
so zreteľom na otázku na ústne zodpovedanie B7-0418/2011 , ktorú predložil Výbor pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín podľa článku 115 rokovacieho poriadku, a so zreteľom na vyhlásenia Rady a Komisie,
having regard to Oral Question B7-0418/2011 by the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety tabled pursuant to Rule 115 of its Rules of Procedure, and having regard to the statements by the Council and the Commission,
keďže vedecké dôkazy o zmene klímy a jej dosahoch sú nesporné, v dôsledku čoho je nevyhnutné uskutočniť rýchle, koordinované a ambiciózne kroky na európskej a medzinárodnej úrovni s cieľom vyrovnať sa s týmto celosvetovým problémom;
whereas the scientific evidence of climate change and its impacts is unequivocal, making fast, coordinated and ambitious action at European and international level an imperative in order to meet this global challenge,
keďže cieľ obmedzenia celkového nárastu priemernej globálnej ročnej teploty zemského povrchu na 2 ºC (tzv. cieľ 2 ºC) sa po dohodách z Kankúnu (COP16) stal medzinárodným cieľom;
whereas the objective of limiting the overall global annual mean surface temperature increase to 2ºC (‘the 2ºC objective’) became an international one after the Cancun agreements in COP16,
keďže Kjótsky protokol UNFCCC sa zaoberá emisiami skleníkových plynov spôsobujúcimi globálne otepľovanie iba čiastočne – týka sa len oxidu uhličitého (CO2), metánu (CH4), oxidu dusného (N2O), fluórovaných uhľovodíkov (HFC), plnofluórovaných uhľovodíkov (PFC) a hexafluoridu síry (SF6), zatiaľ čo na niektoré ostatné halogénové uhľovodíky s veľkým potenciálom otepľovať sa vzťahuje Montrealský protokol vzhľadom na ich schopnosť poškodzovať ozónovú vrstvu;
whereas the GHG emissions responsible for global warming are only partly covered by the UNFCCC's Kyoto Protocol, i.e. carbon dioxide (CO2 ), methane (CH4), nitrous oxide (N2O), hydrofluorocarbons (HFCs), perfluorocarbons (PFCs) and sulphur hexafluoride (SF6), while some other halocarbons with strong warming potential are covered by the Montreal Protocol due to their ozone-depleting potential,
keďže skleníkové plyny sa líšia mierou, do akej vplývajú na otepľovanie globálneho klimatického systému (vyjadrenou ako radiačná účinnosť (tzv. radiative forcing) vo wattoch na meter štvorcový), a to v dôsledku svojich rozličných radiačných vlastností a životnosti v atmosfére; keďže podľa 4. hodnotiacej správy IPCC z roku 2007 dosahuje tento vplyv na otepľovanie hodnotu 1,66W/m2 v prípade CO2, 0,48W/m2 v prípade CH4, 0,16W/m2 v prípade N2O a 0,35W/m2 v prípade halogénových uhľovodíkov;
whereas the GHGs differ in their warming influence (expressed as radiative forcing in Watts per square meter) on the global climate system due to their different radiative properties and lifetimes in the atmosphere; whereas according to the 2007 IPCC 4AR, these warming influences are 1.66W/m2 for CO2, 0.48W/m2 for CH4, 0.16W/m2 for N2O and 0.35W/m2 for the halocarbons,
keďže plynné znečisťujúce látky, akými sú oxid uhoľnatý (CO), oxidy dusíka (NOx), metán a ďalšie prchavé organické zlúčeniny (POZ), tvoria ozón v najnižšej vrstve 10 – 15 km nad zemským povrchom (troposféra); keďže z dôvodu veľkého nárastu obsahu metánu, CO, POZ a NOx od predindustriálnej éry sa množstvo ozónu v troposfére zvýšilo približne o 30 % a jeho podiel na globálnom otepľovaní dosahuje 20 % podielu CO2 (0,36W/m2);
whereas pollutant gases such as carbon monoxide (CO), nitrogen oxides (NOx), methane, and other volatile organic compounds (VOCs) form ozone in the initial 10–15 km above the ground (troposphere); whereas because of the large increase in methane, CO, VOCs, and NOx since the preindustrial era, tropospheric ozone has increased by about 30%, and its contribution to global warming is as much as 20% of that due to CO2 (0.36W/m2),
keďže čierny uhlík (sadze), ktorý tvorí aerosol obsiahnutý v časticiach uvoľňovaných pri neúplnom spaľovaní fosílnych palív a biomasy, spôsobuje globálne otepľovanie dvoma spôsobmi: v atmosfére pohlcuje slnečné žiarenie, ktoré zohrieva okolitý vzduch, zatiaľ čo v dôsledku jeho šírenia ovzduším môže dochádzať k stmavnutiu snehu a ľadu a urýchleniu topenia (0,10 W/m2);
whereas black carbon (or soot), which is an aerosol and is among the particle components emitted from the incomplete combustion of fossil fuels and biomass, causes global warming in two ways; in the atmosphere absorbs solar radiation, which heats the surrounding air, while its airborne deposition can darken snow and ice and accelerate melting (0.10W/m2),
keďže nesplnenie cieľa 2 ºC bude mať obrovské následky pre životné prostredie a spôsobí enormné hospodárske náklady – okrem iného povedie k zvýšeniu pravdepodobnosti dosiahnutia krajného bodu, keď začnú teplotné úrovne pôsobiť na uvoľňovanie CO2 a CH4 zo zásobární, akými sú lesy a permafrost, a obmedzí sa schopnosť prírody pohlcovať uhlík v oceánoch;
whereas failing to meet the 2ºC objective will have enormous environmental impacts and economic costs, among others, increasing the likelihood of reaching tipping points where temperature levels begin to force the release of CO2 and CH4 from sinks such as forests and permafrost, and limit the ability of nature to absorb carbon in the oceans,
keďže podľa správy vedeckej hodnotiacej komisie UNEP a WMO za rok 2010 Montrealský protokol výrazne prispel k zníženiu globálnych emisií skleníkových plynov; keďže v roku 2010 došlo na základe Montrealského protokolu k zníženiu emisií látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu o približne 10 gigaton emisií ekvivalentu CO2 za rok, čo je približne päťkrát viac ako ročný cieľ zníženia emisií stanovený pre prvé záväzné obdobie (2008 – 2012) Kjótskeho protokolu;
whereas the Montreal Protocol has made large contributions towards reducing global GHGs according to the UNEP/WMO Scientific Assessment Panel Report 2010; whereas in 2010, the decrease in annual ozone-depleting substances (ODSs) emissions under the Montreal Protocol is estimated to be about 10 Gigatonnes of avoided CO2-equivalent emissions per year, which is about five times larger than the annual emissions reduction target for the first commitment period (2008–2012) of the Kyoto Protocol,
keďže Komisia v súčasnosti reviduje nariadenie (ES) č. 842/2006 o určitých fluórovaných skleníkových plynoch;
whereas the Commission is currently reviewing Regulation (EC) No 842/2006 on certain fluorinated greenhouse gases,
konštatuje, že európske a medzinárodné politiky v oblasti klímy sa sústreďovali predovšetkým na dlhodobé znižovanie emisií CO2, napríklad prostredníctvom zvyšovania energetickej efektívnosti, využívania obnoviteľných zdrojov energie a iných nízkouhlíkových technológií;
Notes that European and international climate policies have focused primarily on long-term reductions in CO2 emissions, for example, through increased energy efficiency, renewable energy sources, and other low-carbon strategies;
žiada zavedenie komplexnej európskej politiky v oblasti klímy, ktorá zohľadní všetky zdroje otepľovania a všetky možnosti na zmiernenie; zdôrazňuje, že popri posúdení možností znižovania emisií CO2 by sa v nej mal klásť dôraz na stratégie, ktoré môžu priniesť najrýchlejšiu odpoveď na zmenu klímy;
Calls for a comprehensive European climate policy which can benefit from considering all sources of warming and all mitigation options; stresses that in addition to considering CO2 emission reductions, it should place emphasis on strategies that can produce the fastest climate response;
konštatuje, že sú dostupné regulačné stratégie rýchlych opatrení s cieľom postupne ukončiť produkciu a spotrebu fluórovaných uhľovodíkov a znížiť emisie čierneho uhlíka a plynov, ktoré spôsobujú formovanie ozónu v troposfére, a že tieto stratégie možno začať o 2 – 3 roky a náležite ich realizovať v priebehu 5 – 10 rokov, čo môže priniesť želané riešenie problému zmeny klímy v rámci desaťročí alebo skôr, najmä pokiaľ ide o niektoré fluórované uhľovodíky za cenu na úrovni len 5 až 10 centov za tonu, zatiaľ čo v súčasnosti je cena uhlíka vyššia než 13 EUR za tonu;
Notes that fast-action regulatory strategies are available to phase down production and consumption of HFCs and to reduce emissions of black carbon and the gases leading to the formation of tropospheric ozone, and that these can begin within 2–3 years and be substantially implemented within 5–10 years, producing the desired climate response within decades or sooner, in particular for some HFCs at a public price as low as 5 to 10 cents per tonne, whereas the carbon price is currently over EUR 13 per tonne;
poznamenáva, že domáce opatrenia týkajúce sa fluórovaných plynov vo forme nariadenia o fluórovaných plynoch zďaleka nesplnili očakávania a že neriešenie týchto nedostatkov značne oslabí pozíciu EÚ v rámci rokovaní zmluvných strán UNFCCC;
Notes that domestic action on fluorinated gases in the shape of the F-Gas Regulation has fallen far short of expectations and that failure to address its shortcomings will weaken considerably the EU's UNFCCC negotiating position;
naliehavo vyzýva Komisiu, aby predložila revíziu nariadení o fluórovaných plynoch a vypracovala návrhy s cieľom zabezpečiť, aby sa rýchlo začalo s postupným zastavením produkcie a spotreby fluórovaných uhľovodíkov, urýchlilo postupné ukončovanie výroby a spotreby hydrochlórfluóruhľovodíkov (HCFC) vo forme rôznych produktov a aplikácií a aby sa z vyradených výrobkov a zariadení získavali a ničili skleníkové plyny poškodzujúce stratosférickú ozónovú vrstvu;
Urges the Commission to come forward with a revision of F-gas regulations and make proposals for a rapid phase-down of the production and consumption of HFCs, accelerate the phase-out of hydrochlorofluorocarbons (HCFCs) in different products and applications, and recover and destroy stratospheric ozone-depleting GHGs in discarded products and equipment;
víta záväzok Európskej únie prijatý na 17. konferencii o zmene klímy v Durbane (COP17) podporovať opatrenia v súvislosti s HFC vyplývajúce z Montrealského protokolu ako najlepší príklad netrhového prístupu k znižovaniu emisií skleníkových plynov;
Welcomes the European Union's commitment to support action on HFCs under the Montreal Protocol as a prime example of a non-market-based approach to reducing greenhouse gas emissions at COP-17 in Durban;
poznamenáva, že na poslednom zasadnutí zmluvných strán Montrealského protokolu podporila Komisia ako vyjednávač za EÚ princíp návrhov severoamerických krajín a Mikronézskych federatívnych štátov na postupné vyradenie fluórovaných uhľovodíkov a likvidáciu HFC-23 vznikajúceho ako vedľajší produkt a že na poslednej konferencii zmluvných strán UNFCCC v Kankúne predložila EÚ návrh rozhodnutia, ktoré zmluvné strany zaväzuje k dodržiavaniu dohody o tejto otázke v súlade s Montrealským protokolom bez toho, aby bol dotknutý rozsah pôsobnosti UNFCCC;
Notes that during the last meeting of the Parties to the Montreal Protocol, the Commission, as negotiator for the EU, supported the principle of the North American and Federated States of Micronesia's proposals to phase down HFCs and to destroy HFC-23 produced as a by-product, and that at the last conference of the Parties to the UNFCCC in Cancun the EU put forward a proposal for a decision that commits Parties to pursuing agreement on this issue under the Montreal Protocol without prejudice to the scope of the UNFCCC;
naliehavo vyzýva Komisiu vzhľadom na nedávno zistený problém zneužívania kreditov na emisie plynu HFC-23 z mechanizmu čistého rozvoja (CDM), aby preskúmala možnosti presadenia okamžitého začatia postupného ukončovania výroby a spotreby tohto plynu na medzinárodnej úrovni, a to skôr prostredníctvom úspešného Montrealského protokolu než prostredníctvom pružných mechanizmov v rámci Kjótskeho protokolu;
Taking into account the recently identified misuse of HFC-23 credits through the Clean Development Mechanism (CDM), urges the Commission to explore ways to promote an immediate phase-down at international level through the successful Montreal Protocol rather than through the flexible mechanisms as part of the Kyoto Protocol;
naliehavo vyzýva na okamžité prijatie krokov vedúcich k zníženiu emisií čierneho uhlíka ako metódy rýchlych opatrení na zabránenie topeniu ľadovcov, pričom sa prednostne treba zamerať na emisie, ktoré majú vplyv na oblasti snehu a ľadu vrátane ľadovcov v Arktíde, Grónsku a v himalájsko-tibetskej oblasti;
Urges immediate action towards the reduction of black carbon emissions as a fast-action method of halting glacial melting, giving priority to emissions that affect regions of snow and ice, including the Arctic, Greenland and the Himalayan-Tibetan glaciers;
vyzýva EÚ, aby podporovala existujúce technológie, ktoré drasticky znižujú emisie čierneho uhlíka; ďalej naliehavo vyzýva, aby sa prijali právne predpisy zakazujúce vyrubovanie a vypaľovanie lesov a presadzujúce prísne a pravidelné testovanie emisií vozidiel;
Calls upon the EU to promote existing technologies that drastically reduce black carbon emissions; further urges the adoption of regulations banning slash-and-burn tactics in forests and enforcing stringent and regular vehicle emissions tests;
požaduje dôkladné a globálne vykonávanie právnych predpisov v oblasti znečisťovania ovzdušia a zavádzanie dostupných technológií, ktoré môžu znížiť emisie NOx a CO, čo by znížilo množstvo troposférického ozónu antropogénneho pôvodu, ktorý je významným skleníkovým plynom;
Asks for rigorous global implementation of air pollution regulations and available technologies that can reduce NOx and CO emissions, which would reduce anthropogenic tropospheric ozone, a significant GHG;
12. dôrazne nalieha na Európsku komisiu, aby informovala Európsky parlament o všetkých krokoch, ktoré v tejto oblasti prijíma, a aby vynahradila stratený čas urýchleným začlenením týchto politík do legislatívneho procesu; 13.
12 Strongly urges the European Commission to inform the European Parliament of any actions it is taking in this direction and to make up for lost time by promptly introducing these policy options into the legislative process; 13.
Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2011 o odporúčaní Európskeho parlamentu Rade, Komisii a Európskej službe pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) k rokovaniam o dohode o pridružení medzi EÚ a Moldavskou republikou ( 2011/2079(INI) )
European Parliament resolution of 15 September 2011 containing the European Parliament's recommendations to the Council, the Commission and the EEAS on the negotiations between the EU and the Republic of Moldova on the Association Agreement ( 2011/2079(INI) )
so zreteľom na prebiehajúce rokovania medzi EÚ a Moldavskou republikou o dohode o pridružení,
having regard to the ongoing negotiations between the EU and the Republic of Moldova on the Association Agreement,
so zreteľom na závery Rady z 15. júna 2009 o Moldavskej republike, v ktorých prijala smernice na rokovania,
having regard to the Council Conclusions of 15 June 2009 on the Republic of Moldova adopting the negotiating directives,
so zreteľom na smernice pre rokovania o rozsiahlej a komplexnej zóne voľného obchodu s Moldavskou republikou, ktoré prijala Rada 20. júna 2011,
having regard to the negotiating directives for the Deep and Comprehensive Free Trade Area with the Republic of Moldova adopted by the Council on 20 June 2011,
so zreteľom na Dohodu o partnerstve a spolupráci medzi Moldavskou republikou a Európskou úniou, ktorá bola podpísaná 28. novembra 1994 a nadobudla platnosť 1. júla 1998,
having regard to the Partnership and Cooperation Agreement (PCA) signed on 28 November 1994 between the Republic of Moldova and the European Union, which entered into force on 1 July 1998,
so zreteľom na protokol k Dohode o partnerstve a spolupráci medzi EÚ a Moldavskou republikou o účasti Moldavskej republiky na programoch a v agentúrach Spoločenstva,
having regard to the Protocol to the EU and the Republic of Moldova PCA on the participation of the Republic of Moldova in Community Programmes and Agencies,
so zreteľom na spoločný akčný plán európskej susedskej politiky EÚ a Moldavska, ktorý stanovuje strategické ciele založené na záväzkoch, pokiaľ ide o spoločné hodnoty a účinnú realizáciu politických, hospodárskych a inštitucionálnych reforiem,
having regard to the joint EU and Republic of Moldova European Neighbourhood Policy (ENP) Action Plan, which lays out the strategic objectives based on commitments to shared values and effective implementation of political, economic and institutional reforms,
so zreteľom na dialóg EÚ a Moldavskej republiky o vízach, ktorý sa začal 15. júna 2010, a na akčný plán Európskej komisie týkajúci sa liberalizácie vízového režimu, ktorý bol prijatý 16. decembra 2010,
having regard to the EU and Republic of Moldova visa dialogue launched on 15 June 2010 and to the European Commission Action Plan on Visa Liberalisation of 16 December 2010,
so zreteľom na spoločné vyhlásenie týkajúce sa partnerstiev v oblasti mobility medzi Európskou úniou a Moldavskou republikou,
having regard to the Joint Declaration on a Mobility Partnership between the European Union and the Republic of Moldova,
so zreteľom na správu Európskej komisie o pokroku Moldavskej republiky, ktorá bola prijatá 25. mája 2011,
having regard to the European Commission Progress Report on the Republic of Moldova adopted on 25 May 2011,
so zreteľom na závery Rady týkajúce sa európskej susedskej politiky, ktoré prijala Rada pre zahraničné veci 20. júna 2011,
having regard to the Council Conclusions on the European Neighbourhood Policy adopted by the Foreign Affairs Council on 20 June 2011,
so zreteľom na spoločné oznámenie s názvom Nová reakcia na meniace sa susedstvo z 25. mája 2011,
having regard to the Joint Communication entitled ‘A new response to a changing neighbourhood’ of 25 May 2011,
so zreteľom na závery Rady pre zahraničné veci o Východnom partnerstve z 25. októbra 2010,
having regard to the Foreign Affairs Council conclusions on the Eastern Partnership of 25 October 2010,
so zreteľom na stratégiu EÚ pre podunajskú oblasť,
having regard to the EU Strategy for the Danube Region,
so zreteľom na prvú správu riadiaceho výboru Fóra občianskej spoločnosti krajín Východného partnerstva,
having regard to the first Steering Committee Report of the Eastern Partnership Civil Society Forum,
so zreteľom na odporúčania Fóra občianskej spoločnosti krajín Východného partnerstva,
having regard to the Recommendations of the Eastern Partnership Civil Society Forum,
a uznesenie z 21. októbra 2010 o realizovaných reformách a vývoji v Moldavskej republike Prijaté texty, P7_TA(2010)0385 .
and of 21 October 2010 on implemented reforms and developments in the Republic of Moldova Texts adopted, P7_TA(2010)0385 .
, ako aj na odporúčania parlamentného výboru pre spoluprácu medzi EÚ a Moldavskou republikou,
, as well as to the recommendations of the EU-Republic of Moldova Parliamentary Cooperation Committee,
so zreteľom na svoje uznesenie z 20. januára 2011 o stratégii EÚ pre oblasť Čierneho mora Prijaté texty, P7_TA(2011)0025 .
having regard to its resolution of 20 January 2011 on an EU Strategy for the Black Sea Texts adopted, P7_TA(2011)0025 .
so zreteľom na článok 49 Zmluvy o Európskej únii,
having regard to Article 49 of the Treaty on European Union;
so zreteľom na článok 90 ods. 4 a článok 48 rokovacieho poriadku,
having regard to Rules 90(4) and 48 of its Rules of Procedure,
so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci a stanovisko Výboru pre medzinárodný obchod ( A7-0289/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinion of the Committee on International Trade ( A7-0289/2011 ),
keďže nová koncepcia európskej susedskej politiky, ktorej cieľom je v súlade so zásadou „viac za viac“ uprednostňovať tie krajiny, ktoré sú v rámci plnenia daných požiadaviek najefektívnejšie, vytvára pre Moldavskú republiku veľkú príležitosť, aby sa stala úspechom politiky EÚ vo vzťahu k jej susedom,
whereas the new philosophy of the ENP, which according to the principle ‘more for more’ aims to treat as a priority those countries which are most effective in meeting its demands, creates a window of opportunity for the Republic of Moldova to become the success story of the EU policy towards its neighbours,