natgillin/translations-raw huggingface dataset:
poznamenáva, že podľa dostupných informácií, najmä štúdie vypracovanej v roku 2008 pre GR pre zdravie a spotrebiteľov s názvom Hodnotenie účinnosti a efektívnosti mechanizmov kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu v EÚ (Evaluation of the effectiveness and efficiency of collective redress mechanisms in the EU ), nemajú mechanizmy kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu v EÚ neprimerané hospodárske dôsledky;
Notes that the information available to date, in particular a study carried out for DG SANCO in 2008 entitled ‘Evaluation of the effectiveness and efficiency of collective redress mechanisms in the EU’, indicates that collective redress mechanisms available within the EU have not generated disproportionate economic consequences;
konštatuje, že na úrovni EÚ už existujú mechanizmy presadzovania predpisov v jednotlivých prípadoch, napríklad smernica 2008/52/ES o určitých aspektoch sprostredkovania v občianskych a obchodných veciach a nariadenie (ES) č. 805/2004, ktorým sa vytvára európsky exekučný titul pre nesporné nároky, a je presvedčený, že najmä nariadenie č. 861/2007, ktorým sa ustanovuje Európske konanie vo veciach s nízkou hodnotou sporu, umožňuje uplatnenie spravodlivosti tým, že sa zjednodušia cezhraničné súdne konania a znížia náklady v prípade vecí s hodnotou sporu menšou než 2 000 EUR, ale konštatuje, že cieľom tohto právneho predpisu nie je zabezpečenie účinného prístupu k spravodlivosti v prípadoch, keď veľký počet obetí utrpel podobnú škodu;
Notes that some enforcement mechanisms for individual cases, such as Directive 2008/52/EC on certain aspects of mediation in civil and commercial matters and Regulation (EC) No 805/2004 creating a European Enforcement Order for uncontested claims, already exist at EU level and believes that, in particular, Regulation No 861/2007 establishing a European Small Claims Procedure provides access to justice by simplifying cross-border litigation and reducing costs in cases involving claims for a sum of less than EUR 2 000, but notes that this legislation is not designed to provide effective access to justice in cases where a large number of victims suffer similar damage;
, ako aj smernicou 2009/22/ES o súdnych príkazoch na ochranu spotrebiteľských záujmov, je možné podstatne zlepšiť s cieľom posilniť spoluprácu a prijímanie predbežných nápravných opatrení v cezhraničných situáciách;
, as well as Directive 2009/22/EC on injunctions for the protection of consumer interests can be significantly improved so as to foster cooperation and injunctive relief in cross-border situations;
zastáva názor, že zdokonalenie súdnych príkazov je mimoriadne potrebné v oblasti životného prostredia; vyzýva Komisiu, aby rozšírila používanie súdneho príkazu aj na túto oblasť;
Takes the view that the need to improve injunctive relief remedies is particularly great in the environmental sector; calls on the Commission to explore ways of extending relief to that sector;
domnieva sa, že používanie súdneho príkazu by sa malo sústrediť na ochranu záujmov jednotlivca i verejného záujmu, a vyzýva na opatrnosť pri rozširovaní prístupu k spravodlivosti pre organizácie, pretože tieto by nemali mať ľahší prístup k spravodlivosti než súkromné osoby;
Considers that injunctive relief should focus on the protection of both the individual interest and the public interest, and calls for caution to be exercised when widening access to justice for organisations, since organisations should not enjoy easier access to justice than individuals;
preto vyzýva Komisiu, aby posilnila a zvýšila účinnosť existujúcich nástrojov, akými sú smernica 98/27/ES o súdnych príkazoch na ochranu spotrebiteľských záujmov a nariadenie (ES) č. 2006/2004 o spolupráci medzi národnými orgánmi zodpovednými za vynucovanie právnych predpisov na ochranu spotrebiteľa, s cieľom zabezpečiť primerané presadzovanie práv spotrebiteľov v EÚ verejnými orgánmi; zdôrazňuje však, že ani smernica 98/27/ES, ani nariadenie (ES) č. 2006/2004 neumožňujú spotrebiteľom získať odškodnenie za ujmu, ktorá sa im stala;
Calls therefore on the Commission to strengthen and increase the effectiveness of existing instruments such as Directive 98/27/EC on injunctions for the protection of consumers' interests and Regulation (EC) No 2006/2004 on cooperation between national authorities responsible for the enforcement of consumer protection laws, in order to ensure appropriate public enforcement of consumers' rights in the EU; emphasises, nonetheless, the fact that neither Directive 98/27/EC nor Regulation (EC) No 2006/2004 allows consumers to be compensated for the damage suffered;
domnieva sa, že prístup k spravodlivosti kolektívnym uplatňovaním nárokov na nápravu patrí do oblasti procesného práva, a je znepokojený tým, že nekoordinované iniciatívy EÚ v oblasti kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu spôsobia fragmentáciu vnútroštátnych zákonov týkajúcich sa konaní a náhrady škôd, čo neposilní, ale oslabí prístup k spravodlivosti v EÚ; žiada, aby mal v prípade, že sa po detailnom posúdení rozhodne, že je potrebný a žiaduci systém kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu na úrovni Únie, prípadný návrh v oblasti kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu podobu horizontálneho rámca, ktorý by zahŕňal spoločný súbor zásad, poskytoval rovnaký prístup ku kolektívnemu uplatňovaniu nárokov na nápravu v EÚ a osobitne sa zaoberal všetkými porušeniami práv spotrebiteľov, nie však iba nimi;
Takes the view that access to justice by means of collective redress comes within the sphere of procedural law and is concerned that uncoordinated EU initiatives in the field of collective redress will result in a fragmentation of national procedural and damages laws, which will weaken and not strengthen access to justice within the EU; calls, in the event that it is decided after detailed consideration that a Union scheme of collective redress is needed and desirable, for any proposal in the field of collective redress to take the form of a horizontal framework including a common set of principles providing uniform access to justice via collective redress within the EU and specifically but not exclusively dealing with the infringement of consumers' rights;
zdôrazňuje, že je potrebné vziať do úvahy právne tradície a právne poriadky jednotlivých členských štátov a zvýšiť koordináciu osvedčených postupov medzi členskými štátmi, a je presvedčený, že by práca na systéme EÚ, ktorý by posilňoval účinnú pomoc pre spotrebiteľov aj pre malé a stredné podniky, nemala spôsobiť oneskorenie v prijatí horizontálneho rámca;
Stresses the need to take due account of the legal traditions and legal orders of the individual Member States and enhance the coordination of good practices between Member States, and believes that the work on an EU scheme fostering effective relief for both consumers and SMEs should not cause delays in the adoption of the horizontal framework;
zdôrazňuje, že akýkoľvek právne záväzný horizontálny rámec musí pokryť základné aspekty kolektívneho získavania náhrady; ďalej zdôrazňuje, že na kolektívnu žalobu treba uplatňovať najmä procedurálne a medzinárodné súkromnoprávne otázky všeobecne bez ohľadu na príslušnú oblasť, keďže obmedzený počet pravidiel týkajúcich sa ochrany spotrebiteľa alebo práva hospodárskej súťaže, ktoré sa týkajú napríklad potenciálne záväzného účinku rozhodnutí vnútroštátnych orgánov, by mohol byť stanovený napríklad v osobitných článkoch alebo kapitolách samotného horizontálneho nástroja alebo v samostatných právnych nástrojoch prijatých spolu s horizontálnym nástrojom alebo po ňom;
Stresses that any legally binding horizontal framework must cover the core aspects of obtaining damages collectively; further stresses that, in particular, procedural and international private law issues must apply to collective actions in general irrespective of the sector concerned, while a limited number of rules relevant to consumer protection or competition law, dealing with matters such as the potential binding effect of decisions adopted by national competition authorities, could be laid down, for instance, in separate articles or chapters of the horizontal instrument itself or in separate legal instruments in parallel or subsequent to the adoption of the horizontal instrument;
domnieva sa, že individuálna strata alebo škoda hrá kľúčovú úlohu pri rozhodovaní o podaní žaloby, keďže sa v každom prípade porovnáva s možnými nákladmi na konanie na základe žaloby; pripomína preto Komisii, že horizontálny rámec kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu musí byť pre všetky strany efektívnym a nákladovo účinným nástrojom, a zastáva názor, že vnútroštátne procesnoprávne pravidlá členských štátov by pri kolektívnom uplatňovaní nárokov na nápravu mali odkazovať na nariadenie (ES) č. 861/2007, ktorým sa ustanovuje Európske konanie vo veciach s nízkou hodnotou sporu, v prípadoch, keď hodnota nároku nepresahuje rozsah pôsobnosti tohto nariadenia;
Believes that the individual damage or loss suffered plays a pivotal role when deciding to file an action as these are inevitably compared with the potential costs of proceeding with an action; reminds the Commission, therefore, of the need for a horizontal framework on collective redress to be an efficient and cost-effective tool for all parties and takes the view that national procedural rules in Member States could use Regulation (EC) No 861/2007 establishing a European Small Claims Procedure as a reference for the purposes of collective redress in cases where the value of the claim does not exceed that regulation's scope;
domnieva sa, že kolektívna žaloba v rámci horizontálneho nástroja by priniesla najväčší účinok v prípade, ak žalovaný a poškodení nemajú sídlo v tom istom členskom štáte (cezhraničný rozmer) a ak práva, ktoré boli údajne porušené, sú ustanovené v právnych predpisoch EÚ (porušenie práva EÚ); požaduje ďalšie preskúmanie spôsobov zlepšenia uplatňovania nárokov v prípadoch porušenia vnútroštátneho práva, ktoré by mohli mať značné cezhraničné dôsledky;
Considers that collective action under a horizontal framework would deliver the most benefit in cases where the defendant and victims represented are not domiciled in the same Member State (cross-border dimension) and where the rights alleged to have been infringed are granted by EU legislation (infringement of EU law); calls for further examination of how to improve redress in cases of infringements of national law which may have large, cross-border implications;
pripomína, že v rámci horizontálneho nástroja je nutné zaviesť záruky, ktoré by zabránili nepodloženým nárokom a zneužívaniu kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu, aby sa zabezpečila spravodlivosť súdnych konaní, a zdôrazňuje, že takéto záruky musia obsahovať okrem iných aj tieto body:
Reiterates that safeguards must be put in place within the horizontal instrument in order to avoid unmeritorious claims and misuse of collective redress, so as to guarantee fair court proceedings, and stresses that such safeguards must cover, inter alia, the following points:
aby bola žaloba podávaná v zastúpení prípustná, musí existovať jasne identifikovaná skupina, pričom identifikácia členov skupiny sa musí uskutočniť pred podaním žaloby v postupoch opt-in;
for a representative action to be admissible there must be a clearly identified group, and identification of the group members must have taken place before the claim is brought;
európsky prístup ku kolektívnemu uplatňovaniu nárokov na nápravu musí vychádzať zo zásady opt-in, podľa ktorej sa jasne určia poškodené osoby, ktoré sa zúčastnia konania len na základe vlastného výslovného želania pripojiť sa k nemu, aby sa predišlo prípadnému zneužitiu; zdôrazňuje potrebu rešpektovať existujúce vnútroštátne systémy v súlade so zásadou subsidiarity; vyzýva Komisiu, aby zvážila systém, ktorý poskytne relevantné informácie všetkým potenciálnym zúčastneným poškodeným osobám, zvýši zastúpenie kolektívnych žalôb, umožní, aby si nároky na náhradu mohol uplatňovať čo najvyšší počet poškodených, a zabezpečí občanom EÚ jednoduchý, cenovo dostupný a účinný prístup k spravodlivosti, čím zabráni nadmernému počtu sporov a následným zbytočným jednotlivým či kolektívnym žalobám týkajúcim sa toho istého porušenia právnych predpisov; vyzýva členské štáty, aby zaviedli účinné mechanizmy, ktorými sa zabezpečí, aby bolo čo najviac poškodených informovaných a oboznámených o právach a povinnostiach, najmä ak pochádzajú z viacerých členských štátov, pričom sa bude dbať na to, aby nebola poškodená dobrá povesť dotknutej strany a dodržiavala sa zásada prezumpcie neviny;
the European approach to collective redress must be founded on the opt-in principle, whereby victims are clearly identified and take part in the procedure only if they have expressly indicated their wish to do so, in order to avoid potential abuses; underlines the need to respect existing national systems, in accordance with the principle of subsidiarity; calls on the Commission to consider a system which will provide relevant information to all potential victims involved, increase the representativeness of collective actions, allow for the largest number of victims to seek compensation and ensure simple, affordable and effective access to justice for EU citizens, thereby avoiding excessive litigation and subsequent unnecessary individual or collective actions concerning the same infringement; calls on the Member States to put in place efficient mechanisms ensuring that as many victims as possible are informed and made aware of their rights and obligations, in particular when they are domiciled in several Member States, whilst avoiding unduly harming the reputation of the party concerned, in order to respect the principle of the presumption of innocence;
je potrebné zamietnuť systém kolektívneho uplatňovania nárokov v prípade, že pred vynesením rozsudku nebol vymedzený okruh poškodených osôb, pretože je v rozpore s právnymi poriadkami mnohých členských štátov a porušuje práva prípadných obetí, ktoré by sa mohli zúčastniť na konaní bez toho, aby o tom vedeli, no napriek tomu by boli viazané rozhodnutím súdu;
a collective redress system where the victims are not identified before the judgment is delivered must be rejected on the grounds that it is contrary to many Member States' legal orders and violates the rights of any victims who might participate in the procedure unknowingly and yet be bound by the court's decision;
členské štáty by mali zabezpečiť, aby mal sudca alebo podobný orgán naďalej právomoc rozhodovať podľa vlastného uváženia vo forme predbežnej kontroly prípustnosti o prípadných kolektívnych žalobách s cieľom potvrdiť splnenie kvalifikačných kritérií a prípustnosť pokračovania konania;
Member States should ensure that a judge or similar body continues to have discretionary powers taking the form of a preliminary admissibility check of any potential collective action in order to confirm that the qualifying criteria have been met and that the action is fit to proceed;
členské štáty by mali vymenovať organizácie, ktoré sú oprávnené na podávanie žalôb v zastúpení, pričom by boli potrebné európske kritériá, ktoré by jasne definovali tieto oprávnené subjekty; tieto kritériá by mohli byť založené na článku 3 smernice 2009/22/ES o súdnych príkazoch na ochranu spotrebiteľských záujmov, ale je ich nutné ďalej spresniť, aby sa zabránilo neopodstatneným súdnym sporom a umožnil sa prístup k spravodlivosti; takéto kritériá by sa mali týkať okrem iného aj finančných a ľudských zdrojov oprávnených organizácií;
Member States should designate organisations qualified to bring representative actions, and European criteria would be useful in order to clearly define these qualified entities; these criteria could be based on Article 3 of Directive 2009/22/EC on injunctions for the protection of consumer interests, but need to be further specified in order to ensure both that abusive litigation is avoided and that access to justice is granted; such criteria should cover, inter alia, the financial and human resources of qualifying organisations;
poškodení musia mať v každom prípade právo snažiť sa dosiahnuť alternatívnu alebo individuálnu náhradu škody na príslušnom súde;
victims must in any case be free to seek the alternative of individual compensatory redress before a competent court;
horizontálny rámec by sa mal týkať len náhrady skutočne vzniknutých škôd, odškodnenia sankčnej povahy treba zakázať; podľa koncepcie odškodnenia sa priznané náhrady musia rozdeliť medzi jednotlivých poškodených podľa toho, aká individuálna škoda im vznikla; odmena za právne služby závisiaca od výšky vysúdenej sumy je v Európe v podstate neznáma a nemala by byť súčasťou povinného rámca;
the horizontal framework should cover compensation only for the actual damage caused, and punitive damages must be prohibited; by virtue of the concept of compensation the damages awarded must be distributed to individual victims in proportion to the harm they sustained individually; by and large, contingency fees are unknown in Europe and should not form part of the mandatory horizontal framework;
kolektívni žalobcovia nesmú byť vo výhode voči individuálnym žalobcom, pokiaľ ide o prístup k dôkaznému materiálu žalovaného, a každý žalobca musí predložiť dôkazy svojho nároku; povinnosť sprístupniť dokumenty žalobcom je v Európe viac-menej neznáma a nemala by byť súčasťou horizontálneho rámca;
collective claimants must not be in a better position than individual claimants with regard to access to evidence from the defendant, and each claimant must provide evidence for his claim; an obligation to disclose documents to the claimants (‘discovery’) is mostly unknown in Europe and must not form part of the horizontal framework;
žiadna žaloba neexistuje bez finančného rizika a členské štáty určia svoje vlastné pravidlá o rozdelení nákladov, podľa ktorých musí neúspešná strana znášať náklady druhej strany, aby sa predišlo zvyšovaniu počtu nepodložených nárokov v celoeurópskom mechanizme kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu;
there can be no action without financial risk, and Member States are to determine their own rules on the allocation of costs, under which the unsuccessful party must bear the costs of the other party in order to avoid the proliferation of unmeritorious claims in an EU-wide collective redress mechanism;
Komisia nesmie stanoviť žiadne podmienky ani usmernenia týkajúce sa financovania žalôb o náhradu škody, keďže v právnych systémoch členských štátoch väčšinou nie je obvyklé, aby sa získavali finančné prostriedky tretích strán napríklad tak, že sa im ponúkne podiel na priznanom odškodnom; nebráni to však tomu, aby členské štáty stanovili podmienky alebo usmernenia týkajúce sa financovania žalôb o náhradu škody;
the Commission must not set out any conditions or guidelines on the funding of damages claims, as recourse to third-party funding is unknown in most Member States' legal systems, for instance, by offering a share of the damages awarded; this does not preclude Member States setting out conditions or guidelines on the funding of damages claims;
vyzýva Komisiu, aby preskúmala spôsoby, ako zvýšiť povedomie spotrebiteľov o dostupnosti mechanizmov kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu, a aby uľahčila spoluprácu medzi subjektmi oprávnenými podávať kolektívne žaloby; poukazuje na kľúčovú úlohu, ktorú môžu zohrávať spotrebiteľské organizácie a európska sieť spotrebiteľských centier (ECC- Net) pri sprostredkúvaní informácií čo najväčšiemu počtu osôb poškodených v dôsledku porušenia práva Únie;
Calls on the Commission to explore ways of raising consumer awareness of the availability of collective redress mechanisms and facilitating cooperation between the entities qualified to bring collective actions; stresses the key role that consumer organisations and the European Consumer Centres Network (ECC-Net) can play in passing on the information to as many victims of infringements of EU law as possible;
zdôrazňuje, že mnohé porušenia práva Únie, ktoré Komisia zistila v oblasti opatrení na ochranu spotrebiteľov EÚ, vyžadujú posilnenie využívania súdneho príkazu Štúdia týkajúca sa problémov, ktorým spotrebitelia čelia pri dosahovaní nápravy za porušenia právnych predpisov v oblasti ochrany spotrebiteľa a ekonomických dôsledkoch takýchto problémov, 26. augusta 2008, časť I, hlavná správa, s.
Stresses that many of the infringements of Union law identified by the Commission in the field of EU consumer protection measures call for the strengthening of injunctive relief Study regarding the problems faced by consumers in obtaining redress for infringements of consumer protection legislation, and the economic consequences of such problems, 26 August 2008, Part I: Main Report, p.
21 a nasl.
21 et seq.
, a zároveň uznáva, že súdny príkaz nie je postačujúci, keď poškodeným vznikla škoda a majú právo na náhradu; žiada Komisiu, aby určila právne predpisy EÚ, v prípade ktorých je ťažké získať kompenzačnú náhradu;
, while acknowledging that injunctive relief is not sufficient when victims have suffered damage and have the right to compensation; asks the Commission to identify the EU legislation in respect of which it is difficult to obtain compensatory redress;
domnieva sa, že by to malo slúžiť na určenie oblastí, v ktorých by horizontálny rámec mohol stanoviť kolektívne uplatňovanie nárokov na náhradu v prípade porušenia príslušných právnych predpisov, ako aj v prípade porušenia antitrustových pravidiel EÚ; žiada, aby sa príslušné právne predpisy EÚ uviedli v prílohe k takémuto horizontálnemu nástroju;
Considers that this should be done in order to pinpoint the areas where the horizontal framework could provide for collective compensatory redress for breach of such legislation, as well as for breach of EU antitrust law; calls for the relevant EU legislation to be listed in an annex to the horizontal instrument;
Alternatívne riešenie sporov
Alternative dispute resolution (ADR)
poznamenáva, že mechanizmy alternatívneho riešenia sporov často závisia od ochoty obchodníkov spolupracovať, a je presvedčený, že dostupnosť účinného systému súdnych opravných prostriedkov by bola silným stimulom pre strany sporu, aby sa dohodli na mimosúdnom urovnaní, čo môže zabrániť veľkému počtu súdnych konaní; podporuje zriadenie systémov alternatívneho riešenia sporov na európskej úrovni, aby sa umožnilo rýchle a lacné urovnanie sporov, ktoré by bolo atraktívnejšou možnosťou než súdne konanie, a navrhuje, aby každý sudca vykonávajúci predbežné overenie prípustnosti kolektívnej žaloby mal takisto právomoc nariadiť zúčastneným stranám, aby sa najprv usilovali o kolektívne riešenie vzájomnou dohodou pred tým, než začnú kolektívne súdne konanie; domnieva sa, že kritériá, ktoré vypracoval Súdny dvor Rozsudok z 18. marca 2010 v spoločných veciach C-317/08, C-318/08, C-319/08 a C-320/08,
Notes that ADR mechanisms often depend on the trader's willingness to cooperate, and believes that the availability of an effective judicial redress system would act as a strong incentive for parties to agree an out-of-court settlement, which is likely to avoid a considerable amount of litigation; encourages the setting-up of ADR schemes at European level so as to allow fast and cheap settlement of disputes as a more attractive option than court proceedings, and suggests that judges performing the preliminary admissibility check for a collective action should also have the power to order the parties involved to first seek a collective consensual resolution of the claim before launching collective court proceedings; believes that the criteria developed by the Court Judgment of 18 March 2010 in Joined Cases C-317/08, C-318/08, C-319/08 and C-320/08,
, zatiaľ neuvedený v zbierke.
, not yet reported in the ECR.
, by mali byť východiskom pre zavedenie tejto právomoci; zdôrazňuje však, že tieto mechanizmy by sa nemali stať predpokladom súdnej nápravy, ale (ako naznačuje ich názov) mali by zostať jej alternatívou;
should be the starting point for the establishment of this power; stresses, however, that these mechanisms should remain, as the name indicates, merely an alternative to judicial redress, not a precondition therefor;