natgillin/translations-raw huggingface dataset:
so zreteľom na konferenciu Organizácie Spojených národov o trvalo udržateľnom rozvoji (Rio+20), ktorá sa má konať v júni 2012 v Riu de Janeiro a ktorá sa bude niesť v duchu dvoch tém: zelené hospodárstvo v kontexte trvalo udržateľného rozvoja a odstraňovania chudoby a inštitucionálny rámec trvalo udržateľného rozvoja,
having regard to the United Nations Conference on Sustainable Development (Rio+20), to be held in Rio de Janeiro in June 2012, which will focus on two themes: ‘a green economy in the context of sustainable development and poverty eradication’ and ‘the institutional framework for sustainable development’,
so zreteľom na otázky adresované Komisii a Rade o cieľoch EÚ na konferencii Organizácie Spojených národov o trvalo udržateľnom rozvoji (Rio+20), ktorá sa má konať v júni 2012 v Riu de Janeiro ( O-000181/2011 – B7-436/2011 , O-000182/2011 – B7-437/2011 ),
having regard to the questions to the Commission and to the Council on the EU's objectives for the United Nations Conference on Sustainable Development (Rio+20) to be held in Rio de Janeiro in June 2012 ( O-000181/2011 - B7-0436/2011 , O-000182/2011 - B7-0437/2011 ),
so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Rio+20: Na ceste k ekologickému hospodárstvu a lepšiemu riadeniu ( KOM(2011)0363 ),
having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘Rio+20: towards the green economy and better governance’ ( COM(2011)0363 ),
so zreteľom na výsledky konferencie o biologickej diverzite, ktorá sa konala v roku 2010 v Nagoji, Japonsku,
having regard to the outcomes of the Conference on Biological Diversity in Nagoya, Japan 2010,
so zreteľom na Kjótsky protokol z roku 1997,
having regard to the 1997 Kyoto Protocol,
so zreteľom na Miléniovú deklaráciu OSN z 8. septembra 2000, ktorou sa vymedzujú rozvojové ciele tisícročia ako ciele spoločne stanovené medzinárodným spoločenstvom na odstránenie chudoby,
having regard to the United Nations Millennium Declaration of 8 September 2000, which set out the Millennium Development Goals (MDGs) as objectives established jointly by the international community for the elimination of poverty,
so zreteľom na celosvetovú iniciatívu Ekonomika ekosystémov a biodiverzity (TEEB), ktorú v júni 2007 schválili vedúci predstavitelia krajín G8+5, a na jej výsledky zverejnené v rokoch 2009 a 2010,
having regard to The Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB) global initiative endorsed by G8+5 leaders in June 2007 and its published results in 2009 and 2010,
so zreteľom na hodnotiace správy Medzivládneho panela o zmene klímy,
having regard to the Intergovernmental Panel on Climate Change Assessment Reports,
so zreteľom na Deklaráciu OSN o právach domorodého obyvateľstva,
having regard to the UN Declaration on the Rights of Indigenous Peoples,
so zreteľom na správu o medzinárodnom hodnotení poľnohospodárskej vedy a rozvojovej technológie (IAASTD) prijatú v roku 2008,
having regard to the International Assessment of Agricultural Science and Technology for Development (IAASTD) report adopted in 2008,
so zreteľom na správu s názvom Agroekológia a právo na výživu (Agroecology and the right to food) vypracovanú osobitným spravodajcom OSN pre právo na výživu a predloženú v Rade OSN pre ľudské práva 8. marca 2011,
having regard to the report ‘Agro-ecology and the right to food’ by the UN Special Rapporteur on the Right to Food presented before the UN Human Rights Council on 8 March 2011,
keďže aj napriek tomu, že sa od samitu v Riu konaného v roku 1992 a samitu v Johannesburgu v roku 2002 dosiahol pokrok v dosahovaní trvalo udržateľného rozvoja, naďalej pretrvávajú výrazné medzery a problémy pri jeho implementácii a mnohé záväzky medzinárodného spoločenstva zatiaľ neboli v plnej miere splnené;
whereas although progress towards sustainable development has been made since the Rio Summit in 1992 and the Johannesburg Summit in 2002, considerable implementation gaps and challenges still remain, while many commitments by the international community have not yet been fully met;
keďže samit Rio+20 bude mať tri ciele, a to zaistiť obnovu politického záväzku týkajúceho sa trvalo udržateľného rozvoja, zhodnotiť doposiaľ dosiahnutý pokrok a zostávajúce nedostatky pri plnení výsledkov hlavných samitov o trvalo udržateľnom rozvoji a riešiť nové a vznikajúce problémy;
whereas the three objectives of the Rio+20 Summit will be to secure renewed political commitment for sustainable development, to assess the progress to date and the remaining gaps in the implementation of the outcomes of the major summits on sustainable development, and to address new and emerging challenges;
keďže by bolo potrebné posilniť súčinnosť medzi tromi dohovormi z Ria – o biologickej diverzite (CBD), o zmene klímy (UNFCCC) a o boji proti dezertifikácii (UNCCD);
whereas synergies between the three Rio Conventions on Biodiversity (CBD), Climate Change (UNFCCC) and Desertification (UNCCD) should be enhanced;
keďže až 1,4 miliardy ľudí stále žije v extrémnej chudobe, pričom polovica z nich sa nachádza v subsaharskej Afrike; keďže jedna šestina svetovej populácie trpí na podvýživu, pričom sa rozširuje potravinová neistota a pre veľkú časť obyvateľstva v rozvojových krajinách je naďalej realitou nezamestnanosť alebo nedostatočná zamestnanosť; keďže ženy tvoria 70 % ľudí žijúcich z menej ako 1 dolára na deň;
whereas as many as 1.4 billion people still live in extreme poverty, half of whom live in sub-Saharan Africa; whereas one sixth of the world's population is undernourished while food insecurity is on the rise and unemployment or underemployment remain the reality for a large proportion of the population in the developing countries; whereas 70% of the people living on under one dollar a day are women;
keďže zmena klímy predstavuje vážnu hrozbu pre znižovanie chudoby, ľudské práva, mier a bezpečnosť a dosiahnutie rozvojových cieľov milénia v mnohých rozvojových krajinách;
whereas climate change poses a serious threat to poverty reduction, human rights, peace and security and the achievement of the Millennium Development Goals (MDGs) in many developing countries;
keďže sa predpokladá, že svetová populácia sa do roku 2050 rozrastie na minimálne 9 miliárd, čím sa ešte viac zvýši dopyt po obmedzených prírodných zdrojoch a kapacitách na nakladanie so vznikajúcimi tokmi odpadu;
whereas the world population is expected to rise to at least 9 billion in 2050, putting even greater demands on the limited supply of natural resources and on the capacity to manage the resulting waste streams;
keďže neustále rastúci dopyt po vode, pôde a lesoch viedol k rastúcemu drancovaniu a poškodzovaniu týchto zdrojov; keďže strata biodiverzity, nadmerný rybolov, zhoršovanie ekosystémov a odlesňovanie napredujú znepokojujúcim tempom;
whereas the ever growing need for water, land and forest, has led to the increasing depletion and degradation of these resources; whereas biodiversity loss, overfishing, ecosystem degradation and deforestation continue at an alarming rate;
keďže globálny objem emisií skleníkových plynov naďalej rastie;
whereas the levels of global greenhouse gas emissions continue to rise;
keďže svetové oceány zohrávajú ústrednú úlohu v celosvetových klimatických procesoch, najmä z hľadiska sekvestrácie uhlíka, sú hlavným zdrojom energie, domovom bohatej biodiverzity, sú dôležitým prostriedkom dopravy, poskytujú zdroje udržateľného živobytia, ako aj základné zložky pre život vrátane potravín, liekov a čerstvej vody; keďže zmena klímy, neudržateľné praktiky rybolovu a bezuzdné ničenie morských ekosystémov, biotopov a druhov (okrem iných vplyvov) ohrozujú schopnosť oceánov naďalej poskytovať tieto služby;
whereas the world's oceans play a central role in global climate processes notably in terms of carbon sequestration, are a major source of energy, are home to a wealth of biodiversity, are an important means of transportation, provide sustainable livelihoods as well as the essential elements for life, including food, medicines, and freshwater; whereas climate change, unsustainable fishing practices, and the rampant destruction of marine ecosystems, habitats and species, among other impacts, are threatening the oceans' ability to continue to provide these services;
keďže 80 % svetových zdrojov rýb je buď úplne využitých, alebo sa využívajú nadmerne a približne 20 % svetovej populácie priamo závisí od rybolovu, ktorý je ich hlavným zdrojom bielkovín;
whereas 80% of global fisheries are either fully exploited or over exploited and approximately 20% of the world population are directly dependent on fisheries for their primary source of protein.
keďže environmentálne katastrofy vedú k čoraz väčšiemu počtu presídlených osôb; keďže je potrebné vytvoriť medzinárodný štatút pre klimatických a environmentálnych utečencov;
whereas environmental disasters are leading to a growing number of displaced persons; whereas it is necessary to establish an international status for climate and environmental refugees;
keďže ženy a deti sú zvlášť zraniteľné, pokiaľ ide o vplyvy zmeny klímy, najmä v rozvojových a najmenej rozvinutých krajinách; keďže vysoký počet žien stojí stále na okraji spoločnosti a je obeťou diskriminácie;
whereas women and children are particularly vulnerable to the impacts of climate change, especially in developing and least developed countries; whereas a great number of women are still marginalised and suffer from discrimination;
keďže naliehavé úlohy, ktoré sú pred nami, nie sú izolovanými problémami, ale sú navzájom prepojené a vzájomne od seba závislé; keďže Rio+20 je jediným mnohostranným fórom, ktoré sa zameriava na všetky tri piliere trvalo udržateľného rozvoja, čím zabezpečuje komplexný prístup;
whereas the challenges lying ahead are not stand-alone issues but are mutually related and interdependent; whereas Rio+20 is the only multilateral forum addressing all three pillars of sustainable development and therefore assuring a holistic approach;
keďže dobrým základom pre diskusie by sa mohla stať koncepcia Programu OSN pre životné prostredie (UNEP) založená na prístupe „trojitej špirály“;
whereas the UNEP's concept of a triple helix approach could provide a good basis for discussion;
keďže nákladovo prijateľné riešenia viacerých problémov súvisiacich s udržateľnosťou sú dostupné; keďže návratnosť investícií do zachovania biodiverzity a ekosystémových služieb je až stonásobná;
whereas affordable solutions to the multiple sustainability challenges are available; whereas, for example, the return on investments in maintaining biodiversity and ecosystem services is up 200-fold;
keďže sa všeobecne pripúšťa, že HDP je limitovaným ukazovateľom blahobytu ľudí a rozvoja;
whereas limits to GDP as an indication for human well-being and development are widely recognised;
keďže je potrebné podporovať udržateľnú spotrebu a výrobu;
whereas there is a need to promote sustainable consumption and production;
keďže je potrebné podporovať sociálne inkluzívnu, zdravú, bezpečnú a spravodlivú spoločnosť, ktorá rešpektuje základné práva a kultúrnu rôznorodosť, zabezpečuje rovnosť príležitostí a bojuje proti akejkoľvek podobe diskriminácie;
whereas there is a need to promote a socially inclusive, healthy, safe and just society with respect for fundamental rights and cultural diversity that creates equal opportunities and combats discrimination in all its forms;
keďže dobré riadenie životného prostredia prekračuje rámec inštitucionálnych dohôd a zahŕňa transparentnosť, určenie zodpovednosti a zapojenie občianskej spoločnosti; keďže zásada č. 10 deklarácie z Ria potvrdzuje, že otázky životného prostredia sa najlepšie riešia, ak sú do procesu zapojení všetci dotknutí občania, a zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť prístup k informáciám týkajúcim sa životného prostredia, právo na účasť v rozhodovacom procese a účinný prístup k súdnym a správnym konaniam;
whereas good environmental governance goes beyond institutional arrangements comprising transparency, accountability and civil society involvement; whereas the Rio Declaration Principle 10 confirms environmental issues are best handled with the participation of all concerned citizens and highlights the need to provide access to information concerning the environment, the right to participate in decision-making processes and effective access to judicial and administrative proceedings;
keďže radikálne zmeny v geopolitickom rozložení sveta, ku ktorým dochádza v priebehu posledných dvadsiatich rokov, keď sa niektoré rozvojové krajiny stávajú významnými hospodárskymi a politickými aktérmi, viedli k novej rovnováhe moci a vplyvu a priniesli so sebou nové úlohy a zodpovednosti;
whereas over the past twenty years, radical changes in the geo-political world, with some developing countries now being major economic and political players, have led to a new balance of power and influence, entailing new roles and new responsibilities;
keďže príspevky by mali byť predložené OSN do 1. novembra 2011, aby slúžili ako vklad pre rokovania, ktoré sa majú otvoriť začiatkom roku 2012;
whereas contributions should be submitted to the UN before 1 November 2011, as input to negotiations starting early in 2012;
víta rozhodnutie Valného zhromaždenia OSN uvedené v rezolúcii 64/236 zvolať konferenciu OSN o trvalo udržateľnom rozvoji na najvyššej úrovni v júni 2012 v Riu de Janeiro, čo svetovým lídrom ponúka jedinečnú príležitosť na zostavenie agendy pre trvalú udržateľnosť na ďalších 10 rokov a zároveň aj na opätovné potvrdenie potreby celosvetovej solidarity; vyzýva krajiny, aby ich na samite zastupovali hlavy štátov a/alebo predsedovia vlád;
Welcomes the decision of the UN General Assembly in Resolution 64/236 to convene a United Nations Conference on Sustainable Development at the highest possible level in Rio de Janeiro in June 2012, which represents a unique opportunity for world leaders to set the sustainability agenda for the next 10 years while reaffirming the need for global solidarity; calls for countries to be represented at the level of Heads of States and/or Governments;
víta oznámenie Komisie s názvom Rio+20: Na ceste k ekologickému hospodárstvu a lepšiemu riadeniu; nazdáva sa však, že dôraz na ekologické hospodárstvo a súkromný sektor by nemal odpútavať pozornosť od potreby posilniť úlohu občanov a presadzovať dobré riadenie životného prostredia, ktoré prekračuje rámec inštitucionálnych opatrení; zdôrazňuje, že v tomto smere sa EÚ môže pri implementácii zásady č. 10 z Ria podeliť o významné skúsenosti;
Welcomes the Communication from the Commission entitled ‘Rio+20: towards the green economy and better governance’; considers, however, that an emphasis on the green economy and private sector should not divert attention from the need to empower citizens and promote good environmental governance beyond institutional arrangements; highlights that the EU can share important experiences in this regard in implementing Rio Principle 10;
vyzýva Komisiu a Radu, aby zabezpečili, aby bolo Organizácii Spojených národov do 1. novembra 2011 predložené pevné a jednotné stanovisko EÚ, ktoré bude vkladom pre rokovania, ktoré sa otvoria začiatkom roka 2012;
Calls on the Commission and the Council to ensure that a strong and unified EU position is submitted to the UN before 1 November 2011, as input to negotiations starting early in 2012;
zdôrazňuje, že trvalo udržateľný rozvoj sa musí stať prioritou vo všetkých procesoch a politikách EÚ a že len tak bude EÚ vystupovať jednotne doma a aj vo vzťahu k svojim medzinárodným zámerom;
Underlines that sustainable development must be at the forefront in all EU processes and policies if the EU is to be consistent domestically and with its international aspirations;
zdôrazňuje, že samit Rio+20 je rozhodujúcou príležitosťou na posilnenie politických záväzkov v oblasti trvalo udržateľného rozvoja na svetovej úrovni a partnerstiev medzi priemyselnými a rozvojovými krajinami;
Underlines that the Rio+20 Summit represents a crucial opportunity to reinforce the political commitment for sustainable development at global level and the partnerships between industrialised and developing countries;
zdôrazňuje, že je veľmi potrebné zvýšiť naliehavosť a dynamiku implementácie a medzinárodného riadenia politík v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, ktoré napredujú len pomaly;
Emphasises that there is a crucial need to inject greater urgency and dynamism into the implementation and the international governance of sustainable development policies which are making slow progress;
vyzýva Komisiu a Radu, aby zabezpečili, aby výsledkom samitu Rio+20 neboli len vyjadrenia dobrej vôle, ale hmatateľné opatrenia a dosiahnuteľné ciele a spôsoby ich merania, ktoré sú potrebné na zabezpečenie synergie medzi prvkami trvalo udržateľného rozvoja;
Calls on the Commission and the Council to ensure that the Rio+20 Summit does not only result in statements of good will, but in tangible actions and accountable targets and ways of measuring them, which are needed to trigger the synergy among the elements of sustainable development;
pokiaľ ide o dôraz kladený na zelené hospodárstvo ako jednu z dvoch hlavných tém samitu, trvá na tom, že zelené hospodárstvo treba chápať tak, že celé hospodárstvo funguje v hraniciach udržateľnosti s ohľadom na biodiverzitu, zachovanie ekosystémových služieb, ochranu klímy a využívanie prírodných zdrojov; zdôrazňuje, že by bolo potrebné viac sa zameriavať na ľudský, environmentálny a prírodný kapitál a že trvalo udržateľný rozvoj je viac než len zelené hospodárstvo;
Concerning the focus given to the ‘green economy’ as one of the two main themes of the Summit, insists that a ‘green economy’ be understood as the entire economy functioning within the limits of sustainability in respect to biodiversity, maintaining ecosystem services, climate protection and use of natural resources; stresses that more focus should be given to human, environmental and natural capital and that sustainable development is more than just green economy;
zdôrazňuje, že samit Rio+20 by sa mal zameriavať na posilnenie vzťahov medzi environmentálnou, hospodárskou a sociálnou agendou a na zmenu ich vnímania ako troch nezávislých pilierov v prospech ucelenejšieho a komplexnejšieho prístupu;
Stresses that the Rio+20 Summit should focus on strengthening the links between the environment, economic and social agendas, shifting the view from seeing them as three independent pillars to a more coherent and interdependent approach;
zastáva názor, že reakcia na riešenie problémov, ktoré sú pred nami, nespomaľuje rast, ale skôr podporuje trvalo udržateľný rast a ekologické hospodárstvo, ktoré ponúka príležitosti všetkým krajinám bez ohľadu na úroveň ich rozvoja a štruktúru ich hospodárstiev;
Is of the opinion that the response to tackle the challenges ahead is not slowing growth but rather promoting sustainable growth and a green economy, which offer opportunities to all countries, irrespective of their level of development and the structure of their economies;
poukazuje na potrebu riešiť nové a vznikajúce problémy, ako je napríklad nedostatok zdrojov a jeho úloha v konfliktoch;
Highlights the need for addressing new and emerging challenges, such as the scarcity of resources and its role in conflicts;
zdôrazňuje, že rovnosť je základom zmeny paradigmy, ktorú treba dosiahnuť a zaručiť na globálnej úrovni, čo by umožnilo menej a najmenej rozvinutým krajinám, aby sa s pomocou rozvinutých krajín dostali ponad bežnú rozvojovú krivku na vyššiu úroveň, pokiaľ ide o blahobyt ľudí, ale aj rovnosť krajín a medzigeneračnú rovnosť;
Underlines that equity is the foundation stone of the paradigm shift which needs to be achieved and that this should be assured on a global scale, thus enabling less and least developed countries, with the help of developed countries, to tunnel under the normal development curve and to emerge at a higher status in terms of human well-being, but also in the form of intra-country equity and intergenerational equity;
zdôrazňuje, že na samite Rio+20 by sa mali vytýčiť konkrétne a špecifické ciele a spôsoby, ako ich merať a monitorovať, a vyzýva, aby sa v tejto súvislosti prijal plán ekologického hospodárstva;
Underlines that the Rio+20 summit should set specific and concrete goals and ways of measuring and monitoring them, and calls for a Green Economy Roadmap to be adopted in this respect;
zdôrazňuje, že ak sa má v súvislosti s odstraňovaním chudoby dosiahnuť prechod na ekologické hospodárstvo, je potrebné prepojiť ochranu životného prostredia a ľudské práva a zaoberať sa týmito troma vzájomne prepojenými rozmermi politiky:
Stresses that in order to enable the transition towards a green economy in the context of poverty eradication, it is necessary to link environmental protection and human rights and to address the following three interlinked policy dimensions:
investície do trvalo udržateľného riadenia kľúčových zdrojov a prírodného kapitálu na základe koordinovanej činnosti v oblasti výskumu a vývoja;
investing in the sustainable management of key resources and natural capital on the basis of a coordinated effort in R&D,
zriadenie riadnych trhových a regulačných podmienok inšpirovaných zásadou rovnosti;
establishing the right market and regulatory conditions inspired by the principle of equity,
zlepšenie riadenia a zapojenia občianskej spoločnosti a súkromného sektora;
improving governance and the involvement of civil society and the private sector;
zdôrazňuje potrebu zahrnúť zásadu spoločného, ale diferencovaného prístupu, zásadu prevencie, zásadu „znečisťovateľ platí“ a zvýšenú zodpovednosť výrobcu s cieľom podporiť spravodlivé rozdelenie zodpovednosti pri dosahovaní trvalo udržateľného rozvoja; zdôrazňuje, že politiky v oblasti ekologického hospodárstva by sa mali zameriavať na riešenia prospešné pre všetky strany, a to rozvíjaním podnikania, konkurencieschopnosti a inovácií vo všetkých odvetviach a zameraním sa na oblasti, v ktorých sú zlepšenia hospodársky najefektívnejšie a environmentálne najúčinnejšie;
Emphasises the need to include the principle of a common but differentiated approach, the precautionary principle, the polluter pays principle and extended producer responsibility to promote a fair share of responsibilities towards global sustainable development; emphasises that green growth policies should aim at win-win solutions by fostering entrepreneurship, competitiveness and innovation across all sectors and focusing on areas where improvements are most economically efficient and environmentally effective;
poukazuje na to, že ekologické hospodárstvo sa musí zamerať na to, aby sa oddelila hospodárska činnosť od využívania zdrojov a zhoršovania životného prostredia;
Underlines that a green economy must be focused on decoupling economic activity from resource use and environmental degradation;
vyzýva Komisiu a Radu, aby zabezpečili, aby sa samit Rio+20 pokúsil nájsť riešenia v oblasti pretrvávajúcich a rastúcich kapitálových rozdielov na svetovej a vnútroštátnej úrovni, ktoré vyplývajú zo súčasného hospodárskeho modelu;
Calls on the Commission and the Council to ensure that the Rio+20 Summit tries to find a solution to the persistent and widening equity gaps at global and national level due to the present economic model;
opakuje svoje presvedčenie, že najbezpečnejšie, najpraktickejšie a najdostupnejšie riešenia problémov, ktoré vyplývajú spoločne zo zmeny klímy, straty biodiverzity a dezertifikácie, spočívajú v ochrane a rozširovaní prírodných ekosystémov;
Reiterates its conviction that the safest, most practical and most readily available solutions for the combined problems of climate change, biodiversity loss and desertification consist in protecting and expanding natural ecosystems;