natgillin/translations-raw huggingface dataset:
so zreteľom na závery vypracované na základe návrhov Osobitného výboru pre politické výzvy a rozpočtové prostriedky trvalo udržateľnej Európskej únie po roku 2013 (SURE) v súvislosti s viacročným finančným rámcom,
having regard to its conclusions following the proposals of its Special Committee on the Policy Challenges and Budgetary Resources for a Sustainable European Union after 2013 (SURE) concerning the new multiannual financial framework,
so zreteľom na príspevky od týchto národných parlamentných orgánov: rakúskej Spolkovej rady, rakúskej Národnej rady, belgického Senátu a Poslaneckej snemovne, bulharského Národného zhromaždenia, Senátu Českej republiky, Poslaneckej snemovne Českej republiky, dánskeho parlamentu (Folketinget), fínskeho parlamentu (Eduskunta), francúzskeho Národného zhromaždenia, Nemeckého spolkového snemu, nemeckej Spolkovej rady, gréckeho parlamentu (Vouli Ton Ellinon), maďarského Národného zhromaždenia, talianskej poslaneckej snemovne, talianskeho senátu ( Senato della Repubblica), lotyšského parlamentu (Saeima), litovského parlamentu (Seimas), holandskej Snemovne reprezentantov, poľského Sejmu, poľského Senátu, Republikového zhromaždenia Portugalskej republiky, rumunskej Snemovne poslancov, rumunského Senátu, Národnej rady Slovenskej republiky, Štátneho zhromaždenia Slovinskej republiky, švédskeho parlamentu (Riksdagen) a Snemovne lordov a Dolnej snemovne Spojeného kráľovstva,
having regard to the contributions received from the following national parliamentary bodies: the Austrian Bundesrat, the Austrian Nationalrat, the Belgian Senate and House of Representatives, the National Assembly of Bulgaria, the Senate of the Czech Republic, the Chamber of Deputies of the Czech Republic, the Danish Folketinget, the Finnish Eduskunta, the French Assemblée Nationale, the German Bundestag, the German Bundesrat, the Greek Vouli Ton Ellinon, the National Assembly of Hungary, the Italian Chamber of Deputies, the Italian Senato della Repubblica, the Latvian Saeima, the Lithuanian Seimas, the House of Representatives of the Netherlands, the Polish Sejm, the Polish Senate, the Assembly of the Republic of Portugal, the Romanian Chamber of Deputies, the Romanian Senate, the National Council of Slovakia, the National Assembly of the Republic of Slovenia, the Swedish Riksdagen, and the UK House of Lords and House of Commons,
so zreteľom na správu Osobitného výboru pre finančnú, hospodársku a sociálnu krízu ( A7-0228/2011 ),
having regard to the report of the Special Committee on the Financial, Economic and Social Crisis ( A7-0228/2011 ),
keďže sociálne náklady krízy sú vysoké a zamestnanosť v EÚ klesla o 1,8 %, v dôsledku čoho je nezamestnaných 23 miliónov ekonomicky aktívnych osôb (9,6 % z celkovej ekonomicky aktívnej populácie), miera nezamestnanosti u mladých dosiahla 21 %, vyhliadky v súvislosti s nárastom úrovne zamestnanosti ostávajú nejasné a 17 % občanov EÚ hrozí riziko upadnutia do chudoby Eurostat, Statistics in focus, 9/2010, Population and social conditions (Štatistika v kocke: obyvateľstvo a sociálne podmienky) http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-SF-10-009/EN/KS-SF-10-009-EN.PDF a Európska komisia, Zamestnanosť v Európe v roku 2010. (http://ec.europa.eu/employment_social/eie/executive_summarys_en.html#top).
whereas the social costs of the crisis are high, with employment falling in the EU by 1.8%, resulting in unemployment for 23 million economically active people (9.6% of the total), a youth unemployment rate of 21 %, uncertain prospects of an upturn in employment levels and 17% of EU citizens at risk of falling into poverty Eurostat, Statistics in focus, 9/2010, Population and social conditions http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-SF-10-009/EN/KS-SF-10-009-EN.PDF and European Commission, Employment in Europe 2010 (http://ec.europa.eu/employment_social/eie/executive_summarys_en.html#top).
keďže za dobu troch rokov po krachu banky Lehman Brothers boli podniknuté určité kroky na vyriešenie finančnej krízy; keďže však na vytvorení udržateľného finančného sektora treba ďalej pracovať tak, aby si tento sektor dokázal poradiť s nadmerným špekulatívnych správaním a financovať reálnu ekonomiku, najmä prostredníctvom financovania dlhodobých investičných potrieb a vytvárania pracovných miest; keďže reformy správy ekonomických záležitostí neposkytli dostatočné riešenie pre nerovnováhy na svetovej a európskej úrovni,
whereas three years after the collapse of Lehman Brothers, some steps have been taken to counter the financial crisis; whereas, however, further work is needed to establish a sustainable financial sector able to cope with excessive speculative behaviour and to finance the real economy, preferably through funding long-term investment needs and the creation of jobs; whereas the economic governance reforms have not sufficiently addressed the issue of imbalances at global and EU level,
keďže finančná kríza vyvolala hospodársku a sociálnu krízu, ktorá v niektorých krajinách viedla aj k politickej kríze,
whereas the financial crisis has triggered an economic and social crisis leading in some countries to a political crisis,
keďže podľa prognóz Európskej komisie má produkcia do roku 2013 klesnúť približne o 4,8 % HDP a v priebehu nasledujúceho desaťročia má byť podstatne nižšia než za posledných 20 rokov Európska komisia, Impact of the current Economic and Financial crisis on potential output (Dosah aktuálnej hospodárskej a finančnej krízy na potenciálnu produkciu), občasník č. 49, jún 2009, tabuľka V, str. 33 (http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication15479_en.pdf).
whereas output is forecast by the European Commission to fall by about 4.8% of GDP by 2013 and, over the next decade, to be significantly lower than over the last 20 years European Commission, Impact of the current Economic and Financial crisis on potential output, Occasional Papers 49, June 2009, Table V, Page 33 (http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication15479_en.pdf).
keďže kríza odhalila nedostatok dôvery, sebavedomia a vízie v rámci EÚ,
whereas the crisis reveals a lack of trust, confidence and vision within the EU,
keďže základným cieľom Európskej únie je aj naďalej stavať na sociálnom trhovom hospodárstve a jeho hodnotách,
whereas further building on the social market economy and its values is an essential goal of the European Union,
keďže počet ľudí, ktorí žijú v relatívnej prosperite, sa zvýšil, no súčasne sa zväčšili aj hospodárske a sociálne rozdiely,
whereas the number of people living in relative prosperity has increased, but economic and social gaps have at the same time widened,
keďže celosvetová finančná kríza mala závažný dosah na pokrok v dosahovaní rozvojových cieľov tisícročia (RCT), a obzvlášť cieľa znížiť chudobu na svete do roku 2015 o polovicu,
whereas the global financial crisis has had a severe impact on progress towards achieving the Millennium Development Goals (MDGs), and, in particular, the goal of halving global poverty by 2015,
keďže kríza jasne ukázala potrebu napredovať smerom k vytvoreniu skutočnej správy ekonomických záležitostí Únie pozostávajúcej zo systematického súboru politík navrhnutých na zaistenie udržateľného rastu, dobrých a stabilných pracovných miest, rozpočtovej disciplíny, nápravy makroekonomických nerovnováh, konkurencieschopnosti a produktivity hospodárstva EÚ a prísnejšej regulácie finančných trhov a dohľadu nad nimi, ako aj udržateľného mechanizmu na riešenie finančnej krízy,
whereas the crisis has made clear the need for progress towards establishing a genuine economic governance of the Union, consisting of a systematic set of policies designed to ensure sustainable growth, good stable jobs, budgetary discipline, the correction of excessive macro-economic imbalances, competitiveness and productivity in the EU's economy, and stricter regulation and supervision of financial markets, as well as a suitable mechanism for resolving the financial crisis,
keďže Európsky parlament vo svojom uznesení z 8. júna 2011 o investovaní do budúcnosti: nový viacročný finančný rámec (VFR) pre konkurencieschopnú, udržateľnú a inkluzívnu Európu jednoznačne uviedol, že ani pri uskutočniteľných úsporách nie je rozpočet EÚ v súčasnej celkovej výške zodpovedajúcej 1 % HND schopný zaplniť medzeru vo financovaní, ktorá vznikla z dodatočných potrieb financovania vyplývajúcich zo zmluvy a z existujúcich politických priorít a záväzkov; keďže Európsky parlament je preto presvedčený, že v nasledujúcom VFR je potrebné zvýšiť zdroje najmenej o 5 % v porovnaní s ich výškou v roku 2013,
whereas the European Parliament, in its resolution of 8 June 2011 on ‘Investing in the future: a new Multiannual Financial Framework (MFF) for a competitive, sustainable and inclusive Europe’, clearly stated that regardless of realisable savings, the EU budget, at its current overall level of 1 % of GNI, is not capable of closing the financing gap deriving from additional financing needs arising from the Treaty and from existing policy priorities and commitments; whereas the European Parliament is therefore convinced that an increase of at least 5 % in resources is needed for the next MFF as compared to the 2013 level,
keďže v tom istom uznesení Európsky parlament konštatuje, že strop vlastných zdrojov sa od roku 1993 nemenil; domnieva sa, že strop vlastných zdrojov by si mohol vyžadovať určitú progresívnu úpravu, keďže členské štáty na Úniu prenášajú viac právomocí a stanovujú pre ňu viac cieľov; zastáva názor, že aj keď súčasný strop vlastných zdrojov jednomyseľne stanovený Radou poskytuje dostatočný manévrovací priestor na splnenie najnaliehavejších úloh Únie, naďalej zostáva nedostatočný na to, aby sa rozpočet EÚ stal skutočným nástrojom európskej správy ekonomických záležitostí, alebo na to, aby sa výraznejšie podieľal na investíciách do stratégie Európa 2020 na úrovni EÚ,
whereas in the same resolution, the European Parliament notes that the own resources ceiling has been unchanged since 1993; believes that the own resources ceiling might require some progressive adjustment as Member States confer more competences on, and fix more objectives for the Union; considers that while the current ceiling of own resources set unanimously by the Council provides sufficient budgetary leeway to meet the most pressing Union challenges but that it would still be insufficient for the EU Budget to become a real tool for European economic governance or to contribute in a major way to investing in the Europe 2020 strategy at EU level,
keďže na zaručenie udržateľného rastu v Únii a plnenia cieľov stratégie Európa 2020 je potrebné presunúť nevyužité platobné rozpočtové prostriedky do spoločných programov zameraných na rast, konkurencieschopnosť a zamestnanosť a využiť úvery EIB a zriadiť trh s projektovými dlhopismi, ktorý bude atraktívny pre verejných a súkromných investorov a ktorý bude možné použiť na financovanie spoločných projektov v záujme Únie ako celku (dlhopisy na konkrétne projekty),
whereas in order for sustainable growth to be guaranteed in the Union and for the objectives of the Europe 2020 strategy to be achieved, it is necessary to redeploy unused payment appropriations to joint programmes targeting growth, competitiveness and employment, and to leverage EIB loans and set up a project bond market that attracts public and private investors and can be used to fund joint projects of interest to the Union as a whole (bonds for specific projects),
Európska kríza štátneho dlhu a eura vrátane spoločného vydávania štátnych dlhopisov a dlhopisov eurozóny
European sovereign debt and the euro crisis, including the mutual issuance of public debt and Eurobonds
pripomína trojuholníkovú schému vzájomne prepojených citlivých oblastí, kedy nevyvážená fiškálna politika niektorých členských štátov prehĺbila deficity verejných financií existujúce ešte pred krízou a kedy finančná kríza významne prispela k výraznému zvýšeniu týchto deficitov, v čoho dôsledku nastalo v niektorých členských štátoch napätie na trhoch so štátnymi dlhopismi;
Recalls the triangle of inter-linked vulnerabilities, whereby the unbalanced fiscal policy of some Member States has amplified the pre-crisis public deficits and the financial crisis has contributed significantly to a further ballooning of those deficits, followed by tensions in sovereign debt markets in some Member States;
domnieva sa, že do programov finančnej pomoci EÚ – MMF by mala byť zapojená aj Medzinárodná organizácia práce (MOP);
Considers that the International Labour Organization (ILO) should be involved in the EU-IMF financial assistance programmes;
pripomína, že ratingové agentúry výrazne prispeli k rozšíreniu finančnej krízy vydávaním nesprávnych ratingov pre štruktúrované finančné nástroje, ktoré bolo potrebné znížiť; súhlasí so zásadami, ktoré stanovila Rada pre finančnú stabilitu v októbri 2010 a ktoré poskytujú všeobecné usmernenia týkajúce sa znižovania miery závislosti od externých ratingov, a vyzýva Komisiu, aby náležite zohľadnila verejné konzultácie, ktoré sa skončili v januári 2011;
Recalls that credit rating agencies played a significant role in the build-up to the financial crisis through the assignment of faulty ratings to structured finance instruments which had to be downgraded; agrees with the principles set out by the Financial Stability Board in October 2010 giving general guidance on how to reduce reliance on external credit ratings, and calls on the Commission to take into due consideration the public consultation that ended in January 2011;
požaduje uskutočnenie transparentného auditu verejného dlhu s cieľom určiť jeho pôvod, zistiť totožnosť hlavných držiteľov dlhových cenných papierov, ako aj výšku príslušných súm;
Calls for a transparent audit of public debt to be carried out in order to determine its origin and to ascertain the identity of the main holders of debt securities and the amounts involved;
poznamenáva, že dvojstranné alebo mnohostranné prístupy členských štátov predstavujú hrozbu pre hospodársku integráciu, finančnú stabilitu a dôveryhodnosť eura, a víta zásadu európskeho semestra koordinácie rozpočtovej a hospodárskej politiky, ktorého cieľom je prekonať nadmerné vnútorné nerovnováhy v EÚ;
Notes that bilateral or multilateral approaches by Member States pose a threat to economic integration, financial stability and the credibility of the euro, and welcomes the principle of the European semester of economic policy coordination, the aim of which is to overcome excessive internal imbalances within the EU;
zdôrazňuje skutočnosť, že kríza štátneho dlhu odhalila riziká, ktoré vyplývajú z nerovnováh v rámci Európy; zdôrazňuje, že je potrebné, aby členské štáty EÚ vystupovali jednotne, aby sa rozvinula oveľa užšia koordinácia fiškálnych politík – pokiaľ možno spoločná s dostatočným rozpočtom EÚ čiastočne financovaným z vlastných zdrojov a aby sa zaviedli vhodné ustanovenia na zabezpečenie riadenia krízy a hospodárskej a daňovej konvergencie;
Underlines the fact that the sovereign debt crisis has revealed the risks posed by intra-European imbalances; stresses the need for the EU to react as one, to develop a much closer coordination of fiscal policies and, where appropriate, a common one with a sufficient EU budget funded partly through own resources, and to put in place adequate provisions for crisis management and economic convergence;
zdôrazňuje potrebu racionalizovať výdavky členských štátov prostredníctvom rozpočtu EÚ, a to najmä v oblastiach, kde má EÚ vyššiu pridanú hodnotu ako národné rozpočty;
Highlights the need to rationalise Member States' expenditures through the EU budget, notably in areas where the EU has more added value than national budgets;
zdôrazňuje, že perspektívy rastu členských štátov je potrebné považovať za kľúčový prvok pri definovaní relatívnej úrovne úrokových sadzieb v spojení so štátnym dlhom krajiny, obzvlášť v súvislosti s pomocou poskytovanou z Európskeho nástroja finančnej stability, ktorú bude od roku 2013 poskytovať Európsky mechanizmus pre stabilitu;
Underlines that Member States' growth perspectives should be seen as a crucial element for the definition of the relative level of interest rates attached to that sovereign debt, in particular with respect to the assistance provided by the European Financial Stability Facility (EFSF) and, from 2013, by the European Stability Mechanism (ESM);
uznáva úsilie vysoko zadlžených členských štátov o konsolidáciu rozpočtu a štrukturálne reformy;
Recognises the efforts which the highly indebted Member States are making to bring about budget consolidation and structural reforms;
zdôrazňuje, že materské banky s pôvodom v členských štátoch majú tiež svoj podiel zodpovednosti na nezodpovednom poskytovaní úverov ich dcérskymi bankami v iných členských štátoch EÚ, ktoré prispeli napríklad k realitným bublinám v Španielsku, Írsku a Lotyšsku a súvisiacim rozpočtovým problémom, ktoré tieto členské štáty majú v súčasnosti; konštatuje preto, že v prípade potreby poskytnutia finančnej pomoci týmto zadlženým členským štátom by táto pomoc neslúžila len ich konkrétnym záujmom, ale aj záujmom tých členských štátov, kde materské banky nedokázali v prvom rade zabezpečiť zodpovedné poskytovanie úverov vo svojich dcérskych spoločnostiach;
Stresses that parent banks originating in Member States also bear their share of responsibility for the irresponsible lending practices engaged in by their subsidiary banks in other EU Member States, which contributed inter alia to the real-estate bubbles in Spain, Ireland and Latvia, and the resulting budgetary difficulties which are currently being experienced by those Member States; notes, therefore, that the provision of financial assistance to those indebted Member States, were it to become necessary, would serve not only their particular interests but also the interests of those Member States in which the parent banks failed to develop responsible lending practices in their subsidiary banks in the first place;
zdôrazňuje, že všetky členské štáty majú systémový význam; vyzýva na prijatie balíka komplexných, sociálne inkluzívnych a ucelených reforiem zameraných na riešenie slabých stránok finančného systému; vyzýva na vypracovanie koncepcie európskej štátnej pokladnice s cieľom posilniť hospodársky pilier hospodárskej a menovej únie (HMÚ); okrem toho vyzýva, aby sa vždy, keď je to nevyhnutné, prijali opatrenia na odstránenie súčasnej nedostatočnej konkurencieschopnosti prostredníctvom vhodných štrukturálnych reforiem tak, aby sa plnili ciele stratégie Európa 2020 a aby sa riešili základné príčiny krízy verejného dlhu; zdôrazňuje, že členské štáty potrebujú návrat k udržateľným verejným financiám a miere rastu na základe rozumných politík pre kvalitné verejné výdavky a efektívny výber príjmov;
Underlines that all Member States have systemic importance; calls for a comprehensive, socially inclusive and cohesive reform package addressing the weaknesses of the financial system; calls for the development of the concept of a European Treasury to strengthen the economic pillar of EMU; calls, moreover, for measures to overcome the current lack of competitiveness through appropriate structural reforms, addressing the objectives of the Europe 2020 strategy and the fundamental causes underlying the public debt crisis wherever necessary; points out that the Member States need to return to sustainable public finances and growth rates, based on sound policies for quality public expenditure and fair and efficient revenue collection;
vyzýva Komisiu, aby preskúmala budúci systém dlhopisov eurozóny s cieľom určiť podmienky, za ktorých by bol takýto systém prínosom pre všetky zúčastnené členské štáty a eurozónu ako celok; poukazuje na to, že dlhopisy eurozóny by mohli predstavovať reálnu alternatívu k trhu s dlhopismi v USD a že by mohli podporiť integráciu európskeho trhu so štátnymi dlhopismi, nižšie úverové náklady, väčšiu likviditu a rozpočtovú disciplínu a dodržiavanie Paktu o stabilite a raste, ako aj presadzovať koordinované štrukturálne reformy a väčšiu stabilitu kapitálových trhov, čím sa podporí myšlienka, že euro by mohlo predstavovať globálne „bezpečné útočisko“; pripomína, že spoločné vydávanie dlhopisov eurozóny si vyžaduje ďalšie úsilie o dosiahnutie spoločnej hospodárskej a daňovej politiky;
Calls on the Commission to carry out an investigation into a future system of Eurobonds, with a view to determining the conditions under which such a system would be beneficial to all participating Member States and to the eurozone as a whole; points out that Eurobonds would offer a viable alternative to the US dollar bond market, and that they could foster integration of the European sovereign debt market, lower borrowing costs, increase liquidity, budgetary discipline and compliance with the Stability and Growth Pact (SGP), promote coordinated structural reforms, and make capital markets more stable, which will foster the idea of the euro as a global ‘safe haven’; recalls that the common issuance of Eurobonds requires a further move towards a common economic and fiscal policy;
zdôrazňuje preto, že ak sa budú emitovať dlhopisy eurozóny , ich vydávanie by sa malo obmedziť na úroveň zadlženosti 60 % HDP v rámci spoločnej a nerozdielnej zodpovednosti ako prioritný štátny dlh a malo by sa spájať s opatreniami na zníženie štátneho dlhu na túto úroveň; navrhuje, aby hlavným cieľom dlhopisov eurozóny bolo zníženie štátneho dlhu a zabránenie morálnemu riziku, ako aj predchádzanie špekulácií s eurom; konštatuje, že prístup k takýmto dlhopisom eurozóny by si vyžadoval dohodu o merateľných programoch znižovania zadlženosti a ich realizáciu;
Stresses, therefore, that when Eurobonds are to be issued, their issuance should be limited to a debt ratio of 60% of GDP under joint and several liability as senior sovereign debt, and should be linked to incentives to reduce sovereign debt to that level; suggests that the overarching aim of Eurobonds should be to reduce sovereign debt and to avoid moral hazard and prevent speculation against the euro; notes that access to such Eurobonds would require agreement on, and implementation of, measurable programmes of debt reduction;
poznamenáva, že existuje politická dohoda o revízii článku 125 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) s cieľom zmeniť do roku 2013 dočasný systém Európskeho nástroja finančnej stability na stály Európsky mechanizmus pre stabilitu; požaduje, aby sa Európsky mechanizmus pre stabilitu po čase pretransformoval na európsku dlhovú agentúru a aby bol Parlament do takejto zmeny zmluvy náležite zapojený;
Notes that there is political agreement on revising Article 125 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) in order to transform the temporary EFSF system into a permanent ESM by 2013; calls for the ESM to be converted into a European Debt Agency at a later stage and for Parliament to be given a consistent role in this modification of the Treaty;
vyjadruje poľutovanie nad nedostatočnou sociálnou zodpovednosťou odborníkov vo finančnom sektore, ktorá sa preukázala napr. tým, že sa ani len na jeden rok nevzdali časti svojich prémií v prospech sociálnych projektov, ako je znižovanie podielu nezamestnanosti mladých ľudí v Únii;
Regrets the lack of social responsibility demonstrated by financial sector professionals by not forfeiting part of their bonuses for at least one year and instead donating them to a social project, such as the alleviation of youth unemployment in the Union;
pripomína, že ku globálnym nerovnováham prispievajú niektoré rozvinuté a rozvíjajúce sa ekonomiky, ako sú USA a Čína; víta aktívne zapojenie a ďalšiu integráciu Číny do systému globálnej správy ekonomických záležitostí;
Recalls that both some developed and emerging economies, such as the US and China, contribute to global imbalances; welcomes active participation and further integration of China into the global economic governance system;
konštatuje, že viac ako polovica objemu celosvetovej ekonomiky sa nachádza mimo EÚ, USA a Japonska, čo je nový a bezprecedentný zvrat v doterajšej situácií;
Notes that over half of the global economy is located outside the EU, the USA and Japan, this being a recent and unprecedented reversal of the situation previously prevailing;