natgillin/translations-raw huggingface dataset:
je mimoriadne znepokojený rozdielnou kvalitou štatistík, ktorú možno pozorovať všeobecne v rámci EÚ a osobitne v rámci eurozóny;
Is extremely worried about the disparities in the quality of statistics that can be observed in the EU in general and in the eurozone in particular;
zdôrazňuje, že dlhodobá trvalá udržateľnosť verejných financií je v podstatnej miere spojená aj s rozpočtom EÚ a jeho financovaním;
Points out that the long-term sustainability of public finances is also fundamentally linked to the EU budget and its financing;
v tejto súvislosti zdôrazňuje veľmi pozitívnu úlohu rozpočtu EÚ – hoci výrazne obmedzovanú viacročným finančným rámcom – pri zmierňovaní účinkov krízy prostredníctvom financovania Európskeho plánu obnovy a prerozdelenia finančných prostriedkov smerom k prioritným oblastiam; vyjadruje však poľutovanie nad nedostatočnou koordináciou hospodárskych a fiškálnych politík členských štátov zameraných na boj proti hospodárskej a finančnej kríze a zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií;
Highlights the very positive role of the EU budget, albeit much limited by the MFF, in mitigating the effects of the crisis through the financing of the European Recovery Plan and the redeployment of funds towards priority areas in that regard; deplores, however, the lack of adequate coordination between Member States' economic and fiscal policies to combat the economic and financial crisis as well as to ensure the long-term sustainability of public finances;
konštatuje, že nárast nezamestnanosti a vládneho dlhu, ako aj spomalenie rastu v dôsledku hospodárskej krízy sú v rozpore s cieľom udržateľnosti verejných financií; konštatuje, že je nevyhnutné, aby členské štáty pristúpili ku konsolidácii svojich financií a zlepšili likviditu verejných financií s cieľom znížiť náklady dlhu, a že je tiež potrebné urobiť to vyváženým spôsobom, v primeranom časovom horizonte a so zreteľom na konkrétne podmienky v členských štátoch; zdôrazňuje však, že nerozvážne znižovanie prostriedkov v oblasti verejných investícií, výskumu, vzdelávania a rozvoja bude mať negatívny dosah na vyhliadky rastu, zamestnanosti a sociálneho začlenenia, a preto sa domnieva, že je potrebné naďalej podporovať dlhodobé investície do týchto oblastí a rozširovať ich tam, kde je to potrebné;
Notes that the increase in unemployment and government debt and the reduction in growth caused by the economic crisis are at odds with the sustainable public finance objective; notes the need for the Member States to consolidate their accounts and improve the liquidity of public finance in order to lower the cost of debt, but also the need for this to be done in a balanced way and within a reasonable time frame, taking into account the particular circumstances in the Member States; stresses, however, that indiscriminate cuts in public investment, research, education and development will have a negative impact on prospects for growth, employment and social inclusion, and considers, therefore, that long-term investment in these areas must continue to be promoted, and where necessary expanded;
zdôrazňuje, že súčasné oživenie je stále krehké a že vo väčšine členských štátov nezamestnanosť ďalej stúpa, pričom najviac sú postihnutí mladí ľudia; je pevne presvedčený, že o konci hospodárskej krízy nemožno hovoriť, pokiaľ výrazne a trvalo neklesne nezamestnanosť, a upozorňuje na skutočnosť, že európske sociálne štáty preukazujú svoju hodnotu tým, že zabezpečujú stabilitu a prispievajú k obnove;
Emphasises that the current recovery is still fragile and that unemployment is continuing to rise in most Member States, with young people especially hard hit; firmly believes that no end can be announced to the economic crisis until unemployment falls substantially and sustainably and highlights the fact that the European welfare states have demonstrated their value in providing stability and contributing to the recovery;
považuje za nevyhnutné náležite zhodnotiť sociálny dosah krízy a jej vplyv na zamestnanosť a stanoviť na úrovni EÚ stratégiu obnovy založenú na podpore zamestnanosti, odbornej príprave, investíciách vedúcich k vyššej hospodárskej aktivite, zvýšení konkurencieschopnosti a produktivity podnikov, najmä MSP, a oživení priemyslu, pričom sa zabezpečí prechod na konkurencieschopné, trvalo udržateľné hospodárstvo; domnieva sa, že tieto ciele musia byť jadrom stratégie EÚ do roku 2020;
Regards it as essential to assess properly the social and employment-related effects of the crisis and to formulate at EU level a recovery strategy based on support for employment, training, investments that lead to high economic activity, the boosting of business competitiveness and productivity, especially for SMEs, and the revitalisation of industry, whilst ensuring its transition towards a competitive sustainable economy; believes that these objectives should be at the heart of the Europe 2020 strategy;
zastáva názor, že stratégia na oživenie hospodárstva by za žiadnych okolností nemala spôsobiť ďalšie štrukturálne nerovnováhy a výrazné rozdiely v príjmoch, ktoré sú prekážkou produktivity a konkurencieschopnosti hospodárstva, ale skôr by mala zaviesť reformy potrebné na odstránenie týchto nerovnováh; domnieva sa, že finančnými a daňovými opatreniami členských štátov sa musia chrániť mzdy, dôchodky, príspevky v nezamestnanosti a kúpna sila domácností bez toho, aby došlo k ohrozeniu dlhodobej udržateľnosti verejných financií alebo schopnosti členských štátov poskytovať v budúcnosti základné verejné služby;
Takes the view that the economic recovery strategy should under no circumstances give rise to fresh structural imbalances and major income disparities, which are holding back productivity and competitiveness in the economy, but should rather introduce the reforms needed to tackle such imbalances; considers that the financial and fiscal measures taken by the Member States should protect salaries, pensions, unemployment benefits and households' purchasing power without jeopardising the long-term sustainability of public finances or Member States' capacity to provide essential public services in the future;
konštatuje, že predpokladané starnutie populácie v najbližších desaťročiach predstavuje bezprecedentnú výzvu pre krajiny EÚ; preto sa domnieva, že protikrízové opatrenia by v zásade nemali mať dlhodobý vplyv na verejné financie a nadmerne zaťažovať budúce generácie splácaním súčasných dlhov;
Notes that the population ageing forecast in the coming decades poses an unprecedented challenge for the EU countries; takes the view, therefore, that the anti-crisis measures should not, in principle, have long-term consequences for public finances and overburden future generations with the repayment of current debts;
zdôrazňuje, že je dôležité, aby oživenie hospodárstva bolo spojené s cielenými politikami zameranými na riešenie štrukturálnej nezamestnanosti, najmä nezamestnanosti mladých a starších ľudí, osôb so zdravotným postihnutím a žien, pričom cieľom by bol nárast počtu kvalitných pracovných miest, a teda aj zvýšenie produktivity práce a investícií; v tomto ohľade sa domnieva, že dôležité sú politiky na zlepšenie kvality ľudského kapitálu, napr. politiky v oblasti vzdelávania alebo zdravotnej starostlivosti zamerané na rozvoj produktívnejšej a dlhšie aktívnej pracovnej sily a politiky zamerané na predĺženie obdobia pracovnej činnosti; žiada členské štáty a Komisiu, aby posilnili politiky a opatrenia zamerané na zamestnanosť a trh práce tak, aby sa stali základom stratégie EÚ do roku 2020;
Stresses the importance of linking economic recovery with targeted policies to address structural unemployment, in particular unemployment among young people, older people, disabled people and women, with a view to increasing quality employment, thereby enhancing the productivity of both labour and investment; in this respect, considers policies to improve the quality of human capital, such as education, or healthcare policies aimed at developing a more productive and longer-working workforce and policies aimed at lengthening the duration of professional activity, to be important; calls on the Member States and the Commission to strengthen their employment and labour-market policies and measures, placing them at the heart of the Europe 2020 strategy;
domnieva sa, že udržateľnosť verejných financií vo veľkej miere závisí od schopnosti zvýšiť mieru zamestnanosti s cieľom reagovať na demografické výzvy a výzvy súvisiace s rozpočtom s osobitným ohľadom na udržateľnosť dôchodkových systémov; domnieva sa, že existujúci európsky ľudský kapitál možno v strednodobom horizonte podporiť vhodnými migračnými politikami vedúcimi k integrácii migrantov na pracovnom trhu a k udeleniu občianstva;
Considers that the sustainability of public finances depends largely on the ability to raise employment levels to meet demographic and budget-related challenges, with particular reference to the sustainability of pension schemes; takes the view that the existing European human capital can be supported in the medium term by appropriate migration policies leading to the integration of migrants into the labour market and the award of citizenship;
zdôrazňuje, že vyššie úrovne zamestnanosti sú nevyhnutné, ak sa má EÚ vyrovnať so starnutím obyvateľstva, a zdôrazňuje, že vysoká účasť na pracovnom trhu je predpokladom pre hospodársky rast, sociálnu integráciu a trvalo udržateľné a konkurencieschopné sociálne trhové hospodárstvo;
Stresses that increased levels of employment are essential if the EU is to cope with an ageing population, and emphasises that high labour market participation is a precondition for economic growth, social integration and a sustainable and competitive social market economy;
zastáva názor, že stratégia EÚ do roku 2020 by sa mala prijať vo forme dohovoru o hospodárskej a sociálnej politike a o politike v oblasti zamestnanosti, ktorého cieľom bude udržať konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva a ktorý bude zameraný na integráciu všetkých osôb do trhu práce, ktorá najlepšie chráni občanov pred sociálnym vylúčením; zdôrazňuje, že všetky politiky by sa mali vzájomne podporovať s cieľom dosiahnuť pozitívnu súčinnosť; domnieva sa, že táto stratégia by sa mala zakladať na usmerneniach a podľa možností na ukazovateľoch a porovnávacích kritériách, ktoré budú merateľné a porovnateľné na vnútroštátnej i európskej úrovni;
Takes the view that the Europe 2020 strategy should take the form of a ‘pact on economic, employment and social policy’ aimed at sustaining the competitiveness of the European economy and focused on labour market integration for all, i.e. one that best protects citizens from social exclusion; stresses that all policies should be mutually reinforcing so as to achieve positive synergies; takes the view that the strategy should be based on guidelines, and where possible indicators and benchmarks that are measurable and comparable both nationally and at EU level;
domnieva sa, že politika v oblasti verejných financií koordinovaná na úrovni EÚ a zameraná na udržateľný rast a kvalitné pracovné miesta, ako aj prijatie reforiem potrebných na zaručenie udržateľnosti systémov sociálneho zabezpečenia sú jednou z potrebných odpovedí na dôsledky finančnej, hospodárskej a sociálnej krízy a na výzvy súvisiace s demografickými zmenami a s globalizáciou;
Considers that a public-finance policy coordinated at EU level and geared to sustainable growth, quality employment and the adoption of the reforms needed to ensure the viability of social-welfare systems is one of the necessary responses to the consequences of the financial, economic and social crisis and the challenges posed by demographic changes and globalisation;
zdôrazňuje, že dlhodobá rovnováha povinných dôchodkových systémov nezávisí len od demografického vývoja, ale aj od produktivity ekonomicky aktívneho obyvateľstva, ktorá ovplyvňuje potenciálnu mieru rastu, a od podielu HDP vyhradeného na financovanie uvedených systémov;
Points out that the long-term equilibrium of statutory pension schemes depends not only on population developments, but also on the productivity of those in work, which influences the potential growth rate, as well as on the proportion of GDP reserved for financing those schemes;
zdôrazňuje význam očakávanej zelenej knihy o reforme dôchodkových systémov a považuje za nevyhnutné vypracovať a zmluvne i daňovo podporovať rozvoj trvalo udržateľných, bezpečných, dostatočne diverzifikovaných dôchodkových systémov financovaných z rôznych zdrojov, ktoré budú súvisieť s výkonnosťou pracovných trhov alebo s finančnými trhmi a ktoré by mohli mať formu podnikových systémov, pričom budú zahŕňať verejný, doplnkový zamestnávateľský a individuálny systém; z tohto dôvodu považuje za dôležitú „dôchodkovú gramotnosť“ občanov EÚ;
Stresses the importance of the imminent Green Paper on pension reform, and considers that the development of sustainable, secure, well-diversified pension systems with different sources of financing which are linked to labour-market performance or the financial markets and could take the form of company schemes, and which involve public, supplementary employer-based and individual schemes, is vital and should be encouraged contractually and fiscally; recognises, therefore, the importance of pension literacy among EU citizens;
zdôrazňuje, že v dlhodobom meradle tvoria implicitné dôchodkové záväzky jednu z najväčších častí celkového verejného dlhu a že členské štáty by mali pravidelne zverejňovať informácie o svojich implicitných dôchodkových záväzkoch podľa spoločne dohodnutej metodiky;
Emphasises that, in the long term, implicit pension liabilities make up one of the largest parts of the total public debt, and that the Member States should regularly publish information on their implicit pension liabilities, following the commonly agreed methodology;
zastáva názor, že potreba udržateľných verejných financií a vhodných systémov sociálneho zabezpečenia a začlenenia si vyžaduje zvýšenie kvality a efektívnosti správy a verejných výdavkov a že je potrebné podnietiť členské štáty, aby zvážili opatrenia na rovnomernejšie rozloženie daňového zaťaženia prostredníctvom postupného výrazného znižovania daňového zaťaženia pracovnej sily a malých a stredných podnikov; domnieva sa, že by to mohlo pomôcť obmedziť chudobu, zaručiť sociálnu súdržnosť a podporiť hospodársky rast a produktivitu, ktoré sú hlavnými faktormi konkurencieschopnosti a udržateľnosti európskeho hospodárskeho a sociálneho modelu;
Takes the view that the need for both sustainable public finances and adequate social welfare and inclusion schemes means that the quality and efficiency of administration and of public expenditure needs to be raised, and that Member States should be encouraged to consider measures which ensure that the tax burden is shared more equally by means of a gradual, incisive reduction of the tax burden on employment and on SMEs; takes the view that this could help to reduce poverty, guarantee social cohesion and boost economic growth and productivity, which are key factors in the competitiveness and sustainability of the European economic and social model;
Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o prínose politiky súdržnosti k dosahovaniu lisabonských cieľov a cieľov stratégie EÚ do roku 2020 ( 2009/2235(INI) )
European Parliament resolution of 20 May 2010 on the contribution of the Cohesion policy to the achievement of Lisbon and the EU2020 objectives ( 2009/2235(INI) )
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, najmä na jej články 174 až 178,
having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 174 to178 thereof,
so zreteľom na svoje uznesenie z 24. marca 2009 o uplatňovaní pravidiel týkajúcich sa štrukturálnych fondov na obdobie 2007 – 2013: výsledky rokovaní o národných stratégiách súdržnosti a operačných programoch Prijaté texty, P6_TA(2009)0165 .
having regard to its resolution of 24 March 2009 on ‘The implementation of the Structural Funds Regulation 2007-2013: the results of the negotiations on the national cohesion strategies and the operational programmes’ Texts adopted, P6_TA(2009)0165 .
so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. augusta 2007 s názvom Konkurencieschopné európske regióny vďaka výskumu a inovácii – Príspevok k väčšiemu hospodárskemu rastu a k zvýšeniu počtu a kvality pracovných miest ( KOM(2007)0474 ),
having regard to the Commission's Communication of 16 August 2007 on ‘Competitive European Regions through research and innovation - A contribution to more growth and more and better jobs’ ( COM(2007)0474 ),
so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie zo 14. novembra 2007 s názvom Regióny, ktoré inovujú prostredníctvom kohéznej politiky ( SEK(2007)1547 ),
having regard to the Commission Staff Working document of 14 November 2007 on ‘Regions delivering innovation through the cohesion policy’ ( SEC(2007)1547 ),
so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Spoločne pracujeme na hospodárskom raste a zamestnanosti – Nový začiatok lisabonskej stratégie ( KOM(2005)0024 ),
having regard to the Commission communication ‘Working together for growth and jobs A new start for the Lisbon Strategy’ ( COM(2005)0024 ),
so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Hodnotenie lisabonskej stratégie ( SEK(2010)0114 ),
having regard to the Commission staff working document ‘Lisbon Strategy evaluation document’ ( SEC(2010)0114 ),
so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2007 s názvom Členské štáty a regióny uskutočňujúce lisabonskú stratégiu pre rast a zamestnanosť prostredníctvom politiky súdržnosti EÚ na obdobie 2007 – 2013 ( KOM(2007)0798 ),
having regard to the Commission's Communication of 11 December 2007 on ‘Member States and Regions delivering the Lisbon strategy for growth and jobs through EU cohesion policy, 2007-2013’ ( COM(2007)0798 ),
so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. mája 2008 o výsledkoch rokovaní týkajúcich sa stratégií a programov kohéznej politiky na programové obdobie 2007 – 2013 ( KOM(2008)0301 ),
having regard to the Commission's Communication of 14 May 2008 on ‘The results of the negotiations concerning cohesion policy strategies and programmes for the programming period 2007-2013’ ( COM(2008)0301 ),
so zreteľom na oznámenie Komisie z 21. decembra 2009 s názvom 20. výročná správa o implementácii štrukturálnych fondov (2008) ( KOM(2009)0617 ),
having regard to the Commission's Communication of 21 December 2009 on the 20th annual report on implementation of the Structural Funds (2008) ( COM(2009)0617 ),
so zreteľom na následné hodnotenia programového obdobia 2000 – 2006,
having regard to the ex post evaluations of the 2000-2006 programming period,
so zreteľom na pracovný dokument Komisie z 24. novembra 2009 s názvom Konzultácia o budúcej stratégii EÚ do roku 2020 ( KOM(2009)0647 ),
having regard to the Commission's Working Document of 24 November 2009 on consultation on the future EU2020 strategy ( COM(2009)0647 ),
so zreteľom na závery neformálneho stretnutia Európskej rady z 11. februára 2010,
having regard to the conclusions of the Informal European Council of 11 February 2010,
so zreteľom na verejnú konzultáciu o stratégii EÚ do roku 2020, ktorú otvorila Komisia, a so zreteľom na výsledky tejto konzultácie ( SEK(2010)0116 ),
having regard to the public consultation launched by the Commission on EU 2020 and its outcome (SEC2010)0116),
so zreteľom na strategickú správu Komisie z 31. marca 2010 na podporu diskusie v EÚ týkajúcej sa súdržnosti,
having regard to the Commission Strategic Report of 31 March 2010 promoting an EU debate on cohesion,
so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj ( A7-0129/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A7-0129/2010 ),
keďže so zreteľom na to, že politika súdržnosti sa v konečnom dôsledku zameriava na znižovanie rozdielov v úrovni rozvoja rôznych regiónov a miery zaostalosti najviac znevýhodnených regiónov a ostrovov vrátane vidieckych oblastí, je od roku 2007 súčasťou pravidiel týkajúcich sa štrukturálnych fondov povinné vyčleňovanie prostriedkov na lisabonské ciele pre štáty EÚ 15 a keďže podobný nepovinný mechanizmus na vyčleňovanie prostriedkov dobrovoľne uplatňujú štáty EÚ 12, pričom zdroje politiky súdržnosti sa zameriavajú na atraktívnosť členských štátov a regiónov, hospodársky rast a zamestnanosť,
whereas, bearing in mind that the ultimate aim of cohesion policy is to reduce the gap between the levels of development of the various regions and the extent to which the least-favoured regions and islands (including rural areas) are lagging behind, since 2007 the Structural Funds regulations include obligatory earmarking to the Lisbon objectives for the EU15 and a similar non-obligatory earmarking mechanism has been voluntarily applied by the EU12, targeting cohesion policy resources at the attractiveness of Member States and regions, growth and jobs,
keďže predovšetkým počas súčasnej recesie je politika súdržnosti jedným z hlavných nástrojov na podporu hospodárskeho rastu, konkurencieschopnosti a zamestnanosti v EÚ, okrem iného vzhľadom na stabilný objem finančných prostriedkov na dlhodobé rozvojové programy a politiky, ktorými disponuje, decentralizovaný systém riadenia a začlenenie priorít Spoločenstva týkajúcich sa udržateľného rozvoja medzi jeho prvoradé ciele,
whereas - particularly during the current recession - the cohesion policy is one of the main instruments to foster growth, competitiveness and jobs in the EU due, among other things, to its stable amount of funding for long-term development programmes and policies, the decentralised management system applied and the inclusion of Community sustainable development priorities among its fundamental objectives,
keďže dve tretiny verejných investícií v rámci EÚ pochádzajú z regionálnej a miestnej úrovne, regionálne a miestne orgány často disponujú významnými politickými právomocami a zohrávajú kľúčovú úlohu pri plnení súčasnej lisabonskej stratégie, ako aj budúcej stratégie EÚ do roku 2020,
whereas two-thirds of public sector investment across the EU comes from the regional and local levels, regional and local authorities often concentrate substantial policy competences and are key actors in delivering both the current Lisbon Strategy and the future EU2020 Strategy,
keďže v záujme podpory rastu, konkurencieschopnosti a zamestnanosti, ktoré predstavujú kľúčové ciele stratégie EÚ do roku 2020, by sa mala zjednotiť politika súdržnosti a stratégia EÚ do roku 2020, pretože politika súdržnosti je súčasťou Lisabonskej zmluvy,
whereas cohesion policy and the EU2020 Strategy should be integrated because cohesion policy is included in the Lisbon Treaty in order to foster growth, competitiveness and employment, which are the key objectives of the Strategy,
keďže navrhovaná stratégia EÚ do roku 2020, ktorá je podobná lisabonskej stratégii, neodráža v dostatočnej miere rôzne úrovne rozvoja regiónov a členských štátov, a preto nekladie dostatočný dôraz na hospodársku súdržnosť v rozšírenej EÚ,
whereas the proposed EU2020 strategy, similar to the Lisbon Strategy, does not sufficiently reflect the different development levels of regions and Member States and therefore does not put enough stress on economic cohesion in the enlarged EU,
poznamenáva, že v rámci programových finančných prostriedkov vyčlenených na roky 2007 – 2013 bolo na lisabonské priority na obdobie siedmich rokov vyčlenených približne 228 miliárd EUR; zdôrazňuje, že celkový objem vyčlenených finančných prostriedkov, aj v štátoch EÚ 12, prekročil navrhované percentuálne podiely;
Observes that in the programme allocations for 2007-2013 approx. €228 billion over the 7-year period has been earmarked to the Lisbon priorities; highlights that the overall allocations, also in the EU12, went beyond the percentages suggested;