natgillin/translations-raw huggingface dataset:
domnieva sa, že ochrana prostredia Baltského mora je súčasťou Severnej dimenzie EÚ a mala by sa tiež zohľadniť podľa potreby v rámci stratégie pre oblasť Baltského mora;
Considers that the protection of the marine environment of the Baltic Sea is a component of the Northern Dimension of the EU, and should also be considered within the framework of the Baltic Sea Strategy where appropriate;
konštatuje, že narušené pobrežné oblasti a zhoršovanie morského prostredia veľmi ovplyvňujú a ohrozujú prosperitu pobrežných regiónov a konkurencieschopnosť ich hospodárstva; zdôrazňuje, že vzhľadom na to, do akej miery sú pobrežné oblasti ovplyvnené námornými činnosťami a politikami, je dlhodobá udržateľnosť životného prostredia podmienkou pre ochranu ich hospodárskej, sociálnej a environmentálnej prosperity;
Notes that the prosperity of coastal regions and the competitiveness of their economies are highly susceptible to, and endangered by, spoilt coastal areas and the deterioration of the marine environment; points out that, given the extent to which coastal regions are affected by maritime activities and policies, long-term environmental sustainability is a precondition for the protection of their economic, social and environmental prosperity;
poukazuje na absenciu akejkoľvek stratégie, ktorá by sa zaoberala štrukturálnymi nedostatkami a vonkajšími hrozbami pre bezpečnosť plynovodu; zdôrazňuje nevyhnutnosť jasne definovať všetky aspekty týkajúce sa bezpečnosti a núdzovej reakcie vrátane finančných zdrojov, účastníkov, úloh a postupov;
Points out the absence of any strategy to address structural failure and external threats to the security of the pipeline; emphasises the need to clearly define all aspects related to security and emergency response, including financial resources, actors, roles and procedures;
zdôrazňuje, že vzhľadom na rastúci dopyt EÚ po plyne by sa mali analyzovať a podporovať alternatívne trasy plynovodu, pričom je potrebné zohľadniť environmentálne a hospodárske aspekty vrátane harmonogramu pre uvedené trasy; konštatuje, že Nord Stream musí v posúdení vplyvu na životné prostredie predložiť zhodnotenie alternatív k vybranej trase;
Emphasises that, given the growing EU gas demand, alternative gas pipeline routes should be analysed and promoted, taking into account environmental and economic aspects, including the timetable for such routes; notes that Nord Stream is required to submit an assessment of alternatives to the route chosen in the environmental impact assessment;
vyzýva Komisiu, aby vykonala takúto analýzu v rámci dialógu so zainteresovanými pobrežnými štátmi, s investorom a HELCOM, pričom by sa zohľadnili stanoviská príslušných mimovládnych organizácií;
Calls on the Commission to undertake such an analysis in a dialogue with interested littoral states, the investor and HELCOM, taking into consideration the opinions of relevant NGOs;
zdôrazňuje, že otázka finančnej náhrady za akékoľvek zlyhanie alebo poškodenie musí byť úplne jasná ešte pred začatím prác; upozorňuje na to, že závažná porucha plynovodu môže štátom ležiacim pri Baltskom mori spôsobiť komplikácie a pre morské prostredie by mohla byť zničujúca; domnieva sa, že plnú zodpovednosť za náhrady by mala prevziať spoločnosť Nord Stream;
Stresses that the issue of economic compensation for any failures or damage must be perfectly clear before work can even begin; points out that a major failure in the pipeline could lead to complications for the states bordering the Baltic Sea and could be devastating for the marine environment; considers that Nord Stream should assume full liability for compensation;
vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vykonali dôkladné posúdenie ekonomických a rozpočtových aspektov a aspektov týkajúcich sa transparentnosti projektu Nord Stream a zúčastnených spoločností;
Calls on the Commission and Member States to carry out a thorough assessment of the economic, budgetary and transparency-related aspects of the Nord Stream project and the firms involved in it;
vyzýva Komisiu, aby v rámci partnerstva Severnej dimenzie preskúmala, či je možné od spoločnosti Nord Stream žiadať ekvivalent zisku vyplývajúceho z realizácie projektu (tzv. planning gain) v súvislosti s prípadnou obnovou projektov vo fínsko-ruskej hraničnej oblasti, kde sa podľa plánov plynovod začne alebo v súvislosti so stratégiou pre oblasť Baltského mora;
Calls on the Commission to investigate the possibility, within the Northern Dimension partnership, of requiring the equivalent of 'planning gain' from Nord Stream in connection with possible regeneration projects in the Finno-Russian border area where the pipeline is proposed to commence or within the context of the Baltic Sea Strategy;
berie na vedomie tieto rozhodnutia orgánov členských štátov:
Takes note of the following decisions made by organs of the Member States:
rozhodnutie švédskej vlády z 12. februára 2008, ktorým požaduje od spoločnosti Nord Stream AG dodatočnú dokumentáciu vzhľadom na značné procedurálne a hmotné nedostatky a najmä na chýbajúcu analýzu alternatívnej trasy a možnosti zrušenia výstavby plynovodu,
the Swedish Government's decision of 12 February 2008 requesting further documentation from Nord Stream AG due to significant procedural and substantive shortcomings and in particular the lack of an analysis of an alternative route and of the option of abandoning the construction of the pipeline;
stanovisko litovského parlamentu z 27. marca 2007, ktoré poukazuje na potrebu odložiť realizáciu rozsiahlych infraštruktúrnych projektov v Baltskom mori dovtedy, kým sa nevykoná hĺbková analýza alternatívnych riešení a neuskutoční sa nezávislé a komplexné posúdenie vplyvu na životné prostredie,
the position of the Lithuanian Parliament of 27 March 2007 pointing to the need to suspend the implementation of large-scale infrastructure projects in the Baltic Sea pending an in-depth analysis of alternative solutions together with independent and comprehensive environmental impact assessments;
rozhodnutie estónskej vlády z 21. septembra 2007 neudeliť povolenie na podmorský prieskum vo výhradnej hospodárskej zóne Estónska kvôli pochybnostiam o obsahu a rozsahu tohto prieskumu;
the Estonian Government's decision of 21 September 2007 not to grant permission for underwater studies to be conducted in Estonia's exclusive economic zone, owing to doubts about the scope and scale of those studies;
ľutuje skutočnosť, že zelená kniha s názvom Budúcnosť námornej politiky EÚ sa nezaoberá problémom rozsiahlych projektov, ako sú podmorské potrubia; ľutuje, že v právnych nástrojoch a oznámeniach týkajúcich sa námorných stratégií, ktoré iniciuje Komisia, sa zvyčajne opomína problém podmorských potrubí, ktorý je kľúčový z hľadiska ochrany životného prostredia aj energetickej bezpečnosti EÚ;
Regrets the fact that the Green Paper entitled "Towards a future Maritime Policy for the Union" does not address the problem of large-scale projects such as sub-sea pipelines; regrets that in the legal instruments and communications concerning marine strategies initiated by it, the Commission usually passes over the problem of sub-sea pipelines, which is crucial from the point of view of both environmental protection and the EU's energy security;
požaduje, aby sa nezávislé posúdenie vplyvu na životné prostredie sprístupnilo na podrobnú konzultáciu s príslušnými orgánmi a širokou verejnosťou vo všetkých pobrežných štátoch;
Calls for an independent environmental impact assessment to be made available for in-depth consultation with the relevant authorities and the general public of all littoral states;
zdôrazňuje význam uplatňovania transparentnej komunikačnej stratégie v súvislosti s krokmi týkajúcimi sa výsledkov posúdenia vplyvu na životné prostredie a aktívneho sprostredkovania týchto výsledkov všetkým členským štátom EÚ, predovšetkým prímorským pobaltským štátom;
Points out the importance of conducting a transparent communication strategy on steps concerning the results of the environmental impact assessment, and of communicating those results actively to all EU Member States, especially the Baltic littoral states;
opakuje preto svoju výzvu obsiahnutú vo vyššie uvedenom uznesení zo 14. novembra 2006, aby sa vypracoval návrh povinného mechanizmu rokovaní medzi členskými štátmi, a znovu naliehavo žiada, aby Rada prijala opatrenia na medzinárodnej úrovni s cieľom vypracovať povinné posúdenia vplyvu na životné prostredie v rámci vzťahov EÚ s tretími krajinami;
Reiterates, therefore, its call in its above-mentioned resolution of 14 November 2006 for the proposal of a mandatory mechanism for negotiation between Member States and its insistence that the Council take action at international level to develop mandatory environmental impact assessments in relations between the EU and third countries;
konštatuje, že vedenie severoeurópskeho plynovodu by malo spĺňať strategické a hospodárske ciele stanovené v rozhodnutí 1364/2006/ES bez toho, aby došlo k akýmkoľvek škodám na životnom prostredí;
Notes that routing the North European gas pipeline should meet the strategic and economic objectives set out in Decision 1364/2006/EC whilst avoiding any environmental damage;
vyzýva Radu, Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že výstavba plynovodu Nord Stream bude v plnom súlade s právnymi predpismi EÚ o posudzovaní vplyvu na životné prostredie a so všetkými medzinárodnými dohodami;
Calls on the Council, the Commission and the Member States to ensure that the construction of the Nord Stream gas pipeline fully complies with EU legislation on environmental impact assessments and with all international conventions;
vyzýva Komisiu, aby zabezpečila najmä dodržiavanie ustanovení vyššie uvedených dokumentov, konkrétne UNCLOS, Helsinského dohovoru, Dohovoru z Espoo, Aarhuského dohovoru a smerníc 85/337/EHS, 97/11/ES, 92/43/EHS a 79/409/EHS, ako aj článku 10 Zmluvy o ES a zásady prevencie a zásady trvalo udržateľného rozvoja, a aby v prípade nedodržiavania uvedených záväzkov iniciovala konanie podľa článku 226 Zmluvy o ES;
Calls on the Commission in particular to ensure compliance with the provisions of the documents referred to above, namely UNCLOS, the Helsinki Convention, the Espoo Convention, the Aarhus Convention and Directives 85/337/EEC, 97/11/EC, 92/43/EEC and 79/409/EEC, as well as Article 10 of the EC Treaty and the precautionary principle and the principle of sustainable development, and to initiate proceedings under Article 226 of the EC Treaty in the event of failure to comply with the above obligations;
usudzuje, že vzhľadom na súčasnú politickú situáciu a geopolitické ambície Ruska je veľmi dôležité, aby Rusko preukázalo dobrú vôľu, pokiaľ ide o spoluprácu v rámci európskej energetickej politiky; zdôrazňuje, že je dôležité, aby Rusko ratifikovalo Zmluvu o energetickej charte a tranzitný protokol k nej, keďže táto ratifikácia obmedzí možnosť vzniku sporov týkajúcich sa projektov, ako je napríklad Nord Stream;
In light of Russia's current political situation and geopolitical ambitions, considers that it is of great importance that Russia show goodwill regarding cooperation in European energy policy; stresses the importance of Russia ratifying the Energy Charter Treaty and the Transit Protocol thereto, as such ratification will reduce the potential for conflict over projects like Nord Stream;
vyzýva Komisiu, aby v rámci svojich právomocí posúdila situáciu týkajúcu sa hospodárskej súťaže na trhu v dôsledku prípadného dokončenia plynovodu Nord Stream a aby v prípade potreby prijala opatrenia, ktoré zabránia spoločnosti Gazprom prevziať dominantnú úlohu na trhoch EÚ s plynom bez zaručenia recipročných práv pre spoločnosti EÚ na vstup na ruský trh s energiami;
Calls on the Commission, within the scope of its competence, to evaluate the market competition situation caused by the possible completion of the Nord Stream pipeline, and if necessary to take measures to prevent Gazprom from assuming a dominant role on the EU gas markets without guaranteeing reciprocal rights for EU companies to enter the Russian energy market;
navrhuje vytvorenie systému spoločného dohľadu nad plynovodom, ktorý by zahŕňal všetky krajiny v regióne Baltského mora; ďalej navrhuje, aby bola výhradne spoločnosť Nord Stream povinná vyplácať náhrady za škody na životnom prostredí;
Suggests the establishment of a system of common supervision of the pipeline, to include all countries in the Baltic Sea region; further suggests that the obligation to pay compensation for environmental damage should lie solely with Nord Stream;
konštatuje, že neexistuje dostatok inštitucionálnych štruktúr, ktoré by dokázali primerane reagovať na otázky týkajúce sa životného prostredia a geopolitickej bezpečnosti súvisiace s týmto projektom; navrhuje preto, aby Komisia vytvorila príslušný post, ktorý by sa zaoberal súčasnými a budúcimi projektmi a ktorý by spadal do pôsobnosti vysokého predstaviteľa EÚ pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a podpredsedu Komisie;
Notes the lack of institutional structures capable of responding adequately to the environmental and geopolitical security issues associated with this project; suggests, therefore, that the Commission should create an appropriate post to deal with current and future projects, functioning under the authority of the High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy and the Vice-President of the Commission;
Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. júla 2008 o stabilizácii Afganistanu: výzvy pre Európsku úniu a medzinárodné spoločenstvo ( 2007/2208(INI) )
European Parliament resolution of 8 July 2008 on stabilisation of Afghanistan: challenges for the EU and the international community ( 2007/2208(INI) )
so zreteľom na dohodu Afghanistan Compact z londýnskej konferencie z 1. februára 2006 a na to, že afganská vláda a medzinárodné spoločenstvo uznali, že úspešnosť Compactu si vyžaduje pevné politické, bezpečnostné a finančné záväzky, aby bolo možné dosiahnuť príslušné ciele v dohodnutých termínoch, pričom úspech Compactu závisí aj od mechanizmu účinnej koordinácie a monitorovania,
having regard to the Afghanistan Compact agreed on at the London Conference on 1 February 2006 and to the recognition by the Afghan Government and the international community that the success of the Compact requires strong political, security and financial commitment to achieve the benchmarks within the agreed timelines, with the success of the Compact relying on an effective coordination and monitoring mechanism,
so zreteľom na deklaráciu hláv štátov a vlád, ktoré prispievajú do Medzinárodných bezpečnostných pomocných síl (ISAF) v Afganistane, zverejnenú na samite NATO v Bukurešti 3. apríla 2008,
having regard to the Declaration by the Heads of State and Government of the Nations contributing to the International Security Assistance Force (ISAF) in Afghanistan, published at the NATO summit in Bucharest on 3 April 2008,
so zreteľom na správy generálneho tajomníka OSN z 21. septembra 2007 a 6. marca 2008 o situácii v Afganistane a jej dôsledkoch na medzinárodný mier a bezpečnosť,
having regard to the reports by the Secretary General of the UN, submitted on 21 September 2007 and 6 March 2008, on 'The situation in Afghanistan and its implications for international peace and security',
so zreteľom na výsledky medzinárodnej konferencie na podporu Afganistanu, ktorá sa uskutočnila 12. júna 2008 v Paríži,
having regard to the results of the International Conference in Support of Afghanistan, held in Paris on 12 June 2008,
so zreteľom na národnú stratégiu kontroly drog afganskej vlády, spustenú na vyššie uvedenej londýnskej konferencii,
having regard to the Government of Afghanistan's National Drug Control Strategy launched at the above-mentioned London Conference,
so zreteľom na svoje odporúčanie Rade z 25. októbra 2007 o výrobe ópia na medicínske účely v Afganistane Prijaté texty, P6_TA(2007)0485 .
having regard to its recommendation to the Council of 25 October 2007 on production of opium for medical purposes in Afghanistan Texts adopted, P6_TA(2007)0485 .
so zreteľom na všetky príslušné závery Rady, najmä na závery GAERC z 10. marca 2008, 29. apríla 2008 a 26. až 27. mája 2008,
having regard to all the relevant Council conclusions, and in particular the GAERC conclusions of 10 March 2008, 29 April 2008 and 26-27 May 2008,
so zreteľom na národný indikatívny program Komisie, ktorý vyčleňuje pre Afganskú islamskú republiku 600 miliónov EUR na rozpočtové roky 2007 – 2010,
having regard to the Commission's National Indicative Programme, earmarking EUR 600 million for the Islamic Republic of Afghanistan for the budget years 2007-2010,
so zreteľom na návštevu delegácie dolnej komory afganského parlamentu (Wolesi džirga) v Európskom parlamente v dňoch 26. až 30. novembra 2007,
having regard to the visit of the delegation from the lower house of the Afghan Parliament (Wolesi Jirga) to the European Parliament on 26-30 November 2007,
keďže Afganistan je na križovatke, čoho dôkazom je zvýšený výskyt teroristických činov a násilných vzbúr, závažné sa zhoršujúca bezpečnostná situácia, nárast výroby ópia a rastúca nespokojnosť obyvateľstva s korupciou a neúspechmi vlády; keďže napriek úsiliu medzinárodného spoločenstva a čiastočnému úspechu v oblasti obnovy občianskych zariadení sa životné podmienky značnej časti afganskej populácie nezlepšili; keďže súčasná hrozba, ktorej Afganistan čelí, si vyžaduje krátkodobé opatrenia, ale dlhodobo možno situáciu riešiť len celkovým zlepšením riadenia a vybudovaním silnejšieho štátu,
whereas Afghanistan is at a crossroads, as evidenced by the rise in terrorist acts and violent insurgency, a seriously deteriorating security situation, increased opium production and growing popular discontent over corruption and government failures; whereas, despite the efforts of the international community and the partial success as regards civil reconstruction, the living conditions of considerable sections of the Afghan population have not improved; whereas the current threat Afghanistan is facing requires short-term action but long-term solutions will only come about through comprehensive improvements in governance and the emergence of a stronger state,
keďže USA – s podporou Spojeného kráľovstva – začali 7. októbra 2001 operáciu Trvalá sloboda (Enduring Freedom); keďže medzi koaličnými silami, ktoré sa zúčastňujú na tejto operácii, sú ďalšie štyri členské štáty EÚ – Česká republika, Francúzsko, Poľsko a Rumunsko; keďže okrem Cypru a Malty všetky členské štáty EÚ prispievajú vojenskými jednotkami pod vedením NATO do misie ISAF, v ktorej je nasadených viac než 21 500 vojakov; keďže prvé provinčné skupiny pre obnovu začali pracovať koncom roku 2001 a v súčasnosti ich je v celej krajine asi 25,
whereas the United States – with support from the United Kingdom – began "Operation Enduring Freedom" on 7 October 2001; whereas four other EU Member States – the Czech Republic, France, Poland and Romania – are among the coalition forces participating in the operation; whereas apart from Cyprus and Malta all EU Member States contribute a total of more than 21 500 troops to the NATO-led ISAF mission; whereas the first provincial reconstruction teams (PRTs) started in late 2001 and there are currently approximately 25 PRTs operating in the entire country,
keďže existuje značný nepomer medzi finančnými prostriedkami, ktoré medzinárodné spoločenstvo spotrebuje na vojenské operácie na jednej strane a na obnovu občianskych zariadení a humanitárnu pomoc na strane druhej,
whereas there is a considerable discrepancy between the amount of money the international community is spending on military operations, on the one hand, and on civil reconstruction and humanitarian assistance, on the other,
keďže viac než polovica obyvateľov Afganistanu žije pod hranicou chudoby a ekonomika krajiny je jedna z najslabších na svete, pričom miera nezamestnanosti dosahuje 40 %,
whereas more than half of the inhabitants of Afghanistan are living below the poverty line and the country's economy is one of the weakest in the world, with unemployment reaching 40%,
keďže odvetvie zdravotnej starostlivosti Afganistanu začalo dosahovať prvé sľubné výsledky, ako je napr. pokles detskej úmrtnosti o 24 % od pádu Talibanu, vyšší počet detí, ktoré sa dožijú viac než jedného roka, a vyššie percento Afgancov s priamym prístupom k základnej zdravotnej starostlivosti,
whereas Afghanistan's health care sector has started to produce the first promising results, such as a 24% decline in the infant mortality rate since the fall of the Taliban, a higher number of babies living beyond their first birthday and a higher percentage of Afghans with direct access to primary health care,
keďže v afganskom vzdelávacom systéme sa začínajú prejavovať prvé znaky pozitívneho rozvoja, ako je napr. rastúci počet detí, najmä dievčat, študentov a učiteľov, ktorí sa vrátili do škôl, prebiehajúca obnova základných škôl a odborná príprava učiteľov,
whereas Afghanistan's educational system is showing the first signs of positive developments, such as an increasing number of children and particularly girls, students and teachers who have returned to school, the ongoing rehabilitation of primary schools and training for teachers,
keďže nová afganská ústava nezaručuje úplnú náboženskú slobodu, pretože zrieknutie sa islamu je naďalej trestným činom,
whereas the new Afghan Constitution does not guarantee full religious freedom, since abandoning Islam remains a punishable offence,
keďže stretnutie spoločnej koordinačnej a monitorovacej rady pre Afganistan, ktoré sa uskutočnilo 5. a 6. februára 2008 v Tokiu, začalo pripravovať medzinárodnú konferenciu, ktorá preskúma pokrok pri uskutočňovaní Compactu prijatého vyššie uvedenou londýnskou konferenciou,
whereas the Joint Coordination and Monitoring Board for Afghanistan meeting on 5-6 February 2008 in Tokyo began to prepare an international conference to review progress in the implementation of the Afghanistan Compact adopted by the above-mentioned London Conference,
keďže zimný rýchly hodnotiaci prieskum o ópiu v Afganistane z roku 2008 (vypracovaný Úradom OSN pre drogy a kriminalitu (UNODC)) potvrdzuje trendy z prieskumu z roku 2007, podľa ktorých počet provincií bez ópia na severe a v centrálnom Afganistane môže rásť, ale miera pestovania ópia na juhu a západe sa pravdepodobne zvýši; keďže správa z roku 2007 síce na jednej strane opakuje mylnú predstavu, že provincie s malou mierou pestovania ópia alebo úplne bez pestovania ópia sú provincie "bez ópia", avšak na druhej strane zdôrazňuje prepojenie medzi nedostatkom bezpečnosti a produkciou narkotík; keďže základnými nástrojmi protidrogovej politiky sú súčasne realizované ničenie úrody, zákazy (ktoré sú omnoho komplexnejšie než zatýkanie obchodníkov s narkotikami) a rozvoj (alternatívne živobytie),
whereas the 2008 Afghanistan Opium Winter Rapid Assessment Survey (carried out by the United Nations Office on Drugs and Crime (UNODC)) confirms the trends of the 2007 survey, according to which the number of opium-free provinces in the north and centre might grow but the level of cultivation in the south and west is likely to increase; whereas the 2007 report on the one hand repeats the misconception that provinces with little or no poppy cultivation are "opium-free" but emphasises on the other hand the link between insecurity and narcotics production; whereas the core tools of a counter-narcotics policy are crop eradication, interdiction (which is much more complex than arresting traffickers), and development (alternative livelihoods) pursued simultaneously,