natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pripomína, že ratingové agentúry nesú svoj podiel zodpovednosti za finančnú krízu; víta výzvu Európskej rady na urýchlenie predloženia návrhu Komisie na sprísnenie pravidiel týkajúcich sa ratingových agentúr;
Recalls that credit rating agencies bear their share of responsibility for the financial crisis; welcomes the call by the European Council to speed up the Commission’s legislative proposal to tighten up the rules on rating agencies;
naliehavo vyzýva Radu ECOFIN, aby sa do marca 2009 zhodla na revízii smernice o dani z pridanej hodnoty s cieľom umožniť znížené sadzby DPH na služby s vysokým podielom práce, ako aj na iných vhodných opatreniach na podporu domáceho dopytu; vyzýva v tejto súvislosti na koordinovanú akciu členských štátov s cieľom umožniť diferencované možnosti zníženia DPH pre jednotlivé odvetvia ustanovené v smernici o DPH, ktoré členské štáty môžu, ale nemusia uplatňovať v závislosti od svojich priorít; domnieva sa, že selektívne daňové stimuly môžu podporiť domáci dopyt, ako aj hospodárstvo prostredníctvom zníženia daňového zaťaženia kapitálových výnosov a znížených sadzieb dane na ekologické produkty; domnieva sa, že znižovanie sociálnych odvodov zamestnávateľov z najnižších príjmov a vyňatie malých podnikov z povinnosti platiť sociálne odvody by podporilo podnikanie, ako aj spotrebiteľov a stimulovalo by dopyt;
Urges the ECOFIN Council to settle, by March 2009, the review of the Value Added Tax Directive in order to allow for reduced VAT levels on labour-intensive and staff-intensive services and other appropriate measures to stimulate domestic demand; calls for coordinated action and solidarity by the Member States in this respect by allowing for the differentiated options in sectoral VAT reduction provided for in the VAT Directive which Member States may or may not choose to implement, according to their respective priorities; considers that selective tax incentives should stimulate domestic demand as well as the economy through reduced taxation of capital gains and reduced taxation on ‘green’ products; considers that reducing employers’ social charges on lower incomes and exemption of small businesses from social contributions would support both businesses and consumers and would stimulate demand;
vyzýva Komisiu, aby predložila legislatívny návrh s cieľom vyňať takzvané mikrosubjekty z rozsahu pôsobnosti štvrtej smernice o práve obchodných spoločností o ročnej účtovnej závierke;
Calls on the Commission to bring forward a legislative proposal to exempt so-called micro-entities from the scope of the Fourth Company Law Directive on annual accounts;
domnieva sa, že je mimoriadne naliehavé zvýšiť globálnu reguláciu finančného odvetvia, ktorá musí siahať ďaleko nad rámec klasického bankového odvetvia, a prijať rázne opatrenia na zavedenie záväzných pravidiel pre bankový dohľad, transparentnosť, osvedčené postupy, ako aj uplatňovať sankcie voči všetkým štátom a územiam, ktoré nespolupracujú; vyzýva Komisiu, aby predložila vhodné návrhy a naliehavo vyzýva Radu, aby pripravila v rámci medzinárodných rokovaní politickú pôdu na urýchlené schválenie takéhoto prístupu; konštatuje, že globálna finančná stabilita je verejným statkom a za jej ochranu nesú zodpovednosť politickí predstavitelia;
Believes that it is most urgent to enhance global regulation of the financial sector, which has to reach far beyond the classic banking sector, and to undertake bold measures to establish binding rules for prudential supervision, transparency and good practices, and apply sanctions to all nations and territories which do not cooperate; calls on the Commission to come forward with appropriate proposals and urges the Council to prepare the political field in international negotiations for a swift acceptance of such an approach; notes that global financial stability is a public good, and that responsibility for safeguarding this lies with political leaders;
vrúcne víta skutočnosť, že Komisia vyzvala na vytvorenie skupiny na vysokej úrovni pre odbyrokratizovanie a žiada, aby sa návrhy schválené touto skupinou zaviedli čo možno najskôr; zdôrazňuje, že lisabonská stratégia by mala zabezpečiť zníženie regulačného zaťaženia spoločností, podporiť produktivitu, a tým aj celkovo vyššie miery rastu; domnieva sa, že Európa by mala zvážiť alternatívy regulácie, diskutovať so zúčastnenými stranami o novej regulácii a zamerať sa na pomer medzi nákladmi a prínosmi regulácie;
Warmly welcomes the fact that the Commission has called for a High-Level Group on Debureaucratisation and asks that the proposals agreed by this Group be implemented as soon as possible; underlines that the Lisbon Strategy should provide for the reduction of regulatory burdens on companies, while furthering productivity and thus higher growth rates across the board; believes that Europe must examine alternatives for regulation, consult with stakeholders on new regulation and focus on the ratios between the costs and benefits of regulation;
Vyhodnotenie lisabonskej stratégie, ďalšie kroky a postup napredovania
Lisbon Strategy evaluation, next steps and the way ahead
víta pokrok, ktorý sa za ostatné roky dosiahol v rámci lisabonského programu Spoločenstva, no konštatuje, že o mnohých významných legislatívnych iniciatívach sa ešte stále rokuje a že by mali byť prednostne prijaté; zdôrazňuje nevyváženú situáciu, pokiaľ ide o kvalitu a množstvo iniciatív na základe rôznych európskych usmernení; vyzýva na vyváženejší prístup v záujme skutočného reformného programu pre európske politiky poskytujúce mnohostrannú podporu; podporuje posilnenie vonkajšieho rozmeru európskeho programu reforiem, ktorý stanoví vysokú úroveň noriem, vhodný regulačný rámec a pracovné postupy založené na spolupráci s cieľom spolupracovať s inými medzinárodnými hospodárskymi subjektmi a riešiť globálne problémy; v tejto súvislosti víta prácu, ktorú odviedli rôzne generálne riaditeľstvá Komisie pri vývoji nových kvalitatívnych ukazovateľov; naliehavo vyzýva Radu, aby požiadala Komisiu o ich využitie v nadchádzajúcom hodnotení vnútroštátnych plánov obnovy a o ich začlenenie do monitorovania Komisie, čím by vznikla komplexnejšia a primeranejšia predstava o úspechu lisabonsko-göteborskej stratégie;
Welcomes the progress made under the Lisbon Community programme during the last years, but notes that a number of important legislative initiatives are still pending and should be adopted as a matter of priority; underlines the unbalanced situation regarding the quality and quantity of initiatives under the different European guidelines; calls for a more balanced approach in the interests of a real multi-supportive European policy mix reform programme; supports the strengthening of the external dimension of the European reform agenda, providing for high standards, appropriate regulatory framework and cooperative working methods in order to collaborate with other international economic players and to meet global challenges; welcomes, in this context, the work undertaken by various Commission directorates-general in developing new qualitative indicators; urges the Council to ask the Commission to ensure that such indicators be used in upcoming evaluations of the NRPs and incorporated in the Commission’s monitoring, thereby creating a more comprehensive and adequate picture of the successes of the Lisbon-Gothenburg Strategy;
zdôrazňuje, že dosiahnutie lepších výsledkov v rámci lisabonskej stratégie si vyžaduje účinný tlak (peer presssure) zo strany Rady v rámci mnohostranného dohľadu;
Emphasises that greater delivery within the Lisbon Strategy requires effective peer pressure on the part of the Council within the framework of multilateral surveillance;
poukazuje na to, že otvorená metóda koordinácie, na ktorej sa lisabonská stratégia zakladala v priebehu deviatich rokov, ukázala svoje nedostatky vzhľadom na nové vnútorné a vonkajšie problémy, ktorým čelí Európska únia; preto naliehavo vyzýva, aby sa v období po lisabonskej stratégii vychádzalo z aktívnejšej a globálnejšie zameranej politiky, t. j. z aktualizácie súčasných spoločných politík (v oblasti obchodu, vnútorného trhu, hospodárskej a menovej únie atď.) a z nových spoločných vonkajších politík (v oblasti energetiky, klímy, rozvoja, migrácie atď.);
Points out that the open method of coordination, on which the Lisbon Strategy has been based for nine years, has revealed these limitations in the face of new internal and external challenges confronting the European Union; urges therefore that the post-Lisbon period be based on a more proactive, more global policy, i.e. on the updating of existing common policies (for trade, internal market, economic and monetary union, etc.) and on new common external policies (energy, climate, development, migration, etc.);
zdôrazňuje, že „lisabonizácia“ verejných výdavkov všetkých členských štátov a rozpočtu EÚ sa musí stať skutočnosťou, pretože sa tým podporí samotná lisabonská stratégia a výrazne sa zvýši efektívnosť pri dosahovaní cieľov rastu a vytvárania pracovných miest;
Stresses that the 'Lisbonisation' of public expenditure in all Member States and of the EU budget must become a reality, as it would mainstream the Lisbon Strategy itself and radically enhance effectiveness in the quest for achieving the goals of growth and job creation;
poznamenáva, že medzi nástroje potrebné pre EÚ na dosiahnutie cieľov lisabonskej stratégie patrí najmä zefektívnenie všetkých súvisiacich politík, všetkých finančných nástrojov a fondov, ako aj rozpočtu EÚ takým spôsobom, aby sa dosiahlo urýchlenie a prehĺbenie úsilia pre hospodársky rast a tvorbu pracovných miest; domnieva sa, že v krátkodobom výhľade sú daňové stimuly potrebné pre urýchlenú obnovu po hospodárskej kríze za predpokladu, že sa tým pre preorientujú súkromné výdavky a správanie v súlade s cieľmi stanovenými v lisabonsko-göteborskej stratégii a klimaticko-energetickom balíku; v tejto súvislosti varuje pred nerozvážnym znižovaním daní; domnieva sa, že daňové stimuly musia byť orientované na sociálne a environmentálne ciele; domnieva sa, že možným spôsobom je znižovanie sadzieb dane z pridanej hodnoty pre služby s vysokým podielom práce a pre služby poskytované na miestnej úrovni, ďalej sa domnieva, že by sa malo poskytovať financovanie pre ekologické iniciatívy okrem iného v odvetví energetiky, ako aj v automobilovom odvetví a v stavebníctve, pretože hlavne tieto odvetvia zažívajú kolaps dopytu po svojich výrobkoch; domnieva sa, že spotrebiteľov možno podporovať v nákupe ekologickejších áut a v ekologickej bytovej výstavbe prostredníctvom daňových úľav;
Notes that the tools needed by the EU to foster the goals of the Lisbon Strategy are essentially the streamlining of all related policies, all financial instruments and funds, as well as the EU budget in such a way as to induce an acceleration and deepening of efforts for growth and job creation. considers that, in the short run, fiscal stimuli are needed for swift recovery from the economic crisis provided that it reorientates private expenses and behaviour in consistency with the objectives set by the Lisbon-Gothenburg Strategy and the climate-energy package; warns in this context against indiscriminate tax cuts; takes the view that fiscal stimuli must be targeted towards social and environmental objectives; considers that possible means are reductions in value-added tax levels, for labour-intensive services and locally supplied services, considers also that funding can be provided for green initiatives in, inter alia, the energy sector, as well as the automobile and the construction sector, especially since these sectors are experiencing a collapse in demand for their products; considers that consumers can, for example, be supported in buying greener cars and environmentally friendly housing through tax exemptions;
vyjadruje poľutovanie nad stále slabým zviditeľnením lisabonskej stratégie vo vnútroštátnych politikách mnohých krajín EÚ; zastáva názor, že mobilizácia všetkých zúčastnených strán hospodárstva má zásadný význam pre zabezpečenie jej účinného uplatňovania; predovšetkým sa domnieva, že lepšie zapojenie sociálnych partnerov, vnútroštátnych parlamentov, regionálnych a miestnych orgánov, ako aj občianskej spoločnosti zlepší výsledky lisabonskej stratégie a posilní verejnú diskusiu o vhodných reformách; domnieva sa, že zapojenie všetkých zúčastnených strán je možné zabezpečiť prostredníctvom náležitého uplatňovania zásady viacúrovňového spravovania;
Regrets the still weak visibility of the Lisbon Strategy in the national politics of many EU countries; takes the view that the mobilisation of all economic stakeholders is essential to ensure its effective implementation; believes, in particular, that closer involvement of social partners, national parliaments, regional and local authorities as well as civil society will improve the results of the Lisbon Strategy and enhance the public debate on appropriate reforms; believes that the mobilisation of all stakeholders can be ensured through proper implementation of the principle of multi-level governance;
opätovne s poľutovaním konštatuje, že medzi Parlamentom, Radou a Komisiou a na základe konzultácií s Hospodárskym a sociálnym výborom a Výborom regiónov sa ešte stále nedohodol jednoznačný plán a kódex postupov, ktorý by zaručil primeranú spoluprácu a plné zapojenie všetkých príslušných zúčastnených inštitúcií EÚ do ďalšieho vhodného postupu v nadväznosti na lisabonskú stratégiu; v tejto súvislosti vyzýva Radu a Komisiu, aby bezodkladne predložili návrhy na úzku spoluprácu príslušných inštitúcií EÚ v súvislosti s blížiacim sa preskúmaním integrovaných politických usmernení, ako aj na úvahy a ustanovenie nadchádzajúcej lisabonskej agendy II;
Regrets once again that a clear plan and code of practice has still not been agreed between Parliament, the Council and the Commission in consultation with the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, which would guarantee appropriate cooperation and the full involvement of all relevant EU institutions concerned in the appropriate further handling of the follow-up of the Lisbon Strategy; calls, in this connection, on the Council and the Commission to submit forthwith proposals for the close cooperation of the relevant EU institutions with a view to the impending revision of the integrated policy guidelines as well as the reflection and set-up of the forthcoming Lisbon II agenda;
poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a kandidátskych krajín, Výboru regiónov a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the PlaceNameplaceMemberPlaceType States and the candidate countries, the Committee of the Regions and the Economic and Social Committee.
predkladajú Klaus-Heiner Lehne, v mene skupiny PPE-DE Ieke van den Burg, v mene skupiny PSE Diana Wallis, v mene skupiny ALDE Francesco Enrico Speroni, v mene skupiny UEN
by Klaus-Heiner Lehne, on behalf of the EPP-ED Group by Ieke van den Burg, on behalf of the PSE Group by Diana Wallis, on behalf of the ALDE Group by Francesco Enrico Speroni, on behalf of the UEN Group
o účasti zamestnancov v spoločnostiach s európskym štatútom a o iných sprievodných opatreniach
on employees' participation in companies with a European statute and other accompanying measures
Uznesenie Európskeho parlamentu o účasti zamestnancov v spoločnostiach s európskym štatútom a o iných sprievodných opatreniach
European Parliament resolution on employees' participation in companies with a European statute and other accompanying measures
so zreteľom na iniciatívu Small Business Act a na pracovný program Komisie na roky 2008 až 2009,
having regard to the Small Business Act and the Commission's 2008/2009 Work Programme,
keďže štatút európskej súkromnej spoločnosti (ESS) uľahčí podnikanie MSP na vnútornom trhu, ale budú ho môcť využiť aj väčšie podniky;
whereas a Statute for a European Private Company (SPE) will facilitate SME business in the internal market, but will also be accessible for larger companies,
vyzýva Komisiu, aby podľa článku 138 Zmluvy o ES začala konzultácie so sociálnymi partnermi s cieľom vyhodnotiť a v prípade potreby zefektívniť, vypracovať alebo posilniť ustanovenia týkajúce sa účasti zamestnancov na európskom vnútornom trhu;
Calls on the Commission to start a consultation, on the basis of Article 138 of the EC Treaty, with the social partners, with a view to evaluating and where necessary streamlining, creating or reinforcing the provisions for employees' participation in the European internal market;
vyzýva Komisiu, aby v súvislosti s týmito konzultáciami vyhodnotila cezhraničné problémy týkajúce sa podnikového riadenia, daňových zákonov a finančnej účasti zamestnancov v programoch podielovej účasti; vyzýva, aby sa prípadné preskúmanie a/alebo predloženie nových návrhov prediskutovalo s Radou a Parlamentom;
Calls on the Commission to assess crossborder problems with regard to corporate governance, tax law and employees' financial participation in shareholding programmes related to this consultation; calls for a possible review and/or new proposals to be discussed with the Council and Parliament;
vyzýva Komisiu, aby posúdila pravidlo štatútu ESS, podľa ktorého by spätná úhrada pôžičky alebo iného príspevku podielnika mala byť druhoradá v prípade, ak by bolo vhodnejšie zvýšiť kapitálový podiel(napr. v prípade nadmernej zadlženosti samotnej spoločnosti); domnieva sa, že by sa malo zvážiť pravidlo, podľa ktorého musí podielnik vrátiť prijatú úhradu, ak bola vyplatená v období tesne pred tým, ako sa spoločnosť dostala do platobnej neschopnosti;
Calls on the Commission to assess a rule for the SPE statute according to which the reimbursement of a loan or other contribution by a shareholder should be subordinated where a contribution to the share capital would have been more appropriate (i.e. in case of overindebtedness of the company itself); believes that a rule should be considered which would provide that the shareholder has to return the reimbursement received if it was paid within a period close to the insolvency of the company;
ktorý na základe otázky na ústne zodpovedanie B6‑0013/2009
further to Question for Oral Answer B6‑0013/2009
o uplatnení Jednotnej oblasti platieb v eurách (SEPA)
on the implementation of the Single Euro Payments Area (SEPA)
Uznesenie Európskeho parlamentu o uplatnení Jednotnej oblasti platieb v eurách (SEPA)
European Parliament resolution on the implementation of the Single Euro Payments Area (SEPA)
so zreteľom na spoločné vyhlásenie Komisie a Európskej centrálnej banky zo 4. mája 2006 o Jednotnej oblasti platieb v eurách,
having regard to the joint statement from the Commission and the European Central Bank of 4 May 2006 on the Single Euro Payments Area,
so zreteľom na príležitostnú správu Európskej centrálnej banky č. 71 z augusta 2007 o ekonomickom vplyve Jednotnej oblasti platieb v eurách,
having regard to the European Central Bank Occasional Paper No 71 of August 2007 on the economic impact of the Single Euro Payments Area,
so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o cezhraničných platbách v Spoločenstve (KOM(2008)0640), ktorý predložila Komisia 13. októbra 2008,
having regard to the Commission proposal of 13 October 2008 for a regulation of the European Parliament and of the Council on cross-border payments in the Community (COM(2008)0640),
keďže Jednotná oblasť platieb v eurách (SEPA) je považovaná za integrovaný trh platobných služieb, ktorý podlieha účinnej hospodárskej súťaži a nerozlišuje medzi cezhraničnými a domácimi platbami v eurách,
whereas the Single Euro Payments Area (SEPA) is meant as an integrated market for payment services, which is subject to effective competition and where there is no distinction between cross-border and national payments in euro,
keďže SEPA nie je len samoregulačná iniciatíva Európskej platobnej rady (EPC), ale aj hlavná iniciatíva verejného záujmu, ktorá posilňuje hospodársku a menovú úniu ako aj lisabonskú agendu a podporuje ju smernica o platobných službách, ktorá poskytuje potrebný harmonizovaný právny rámec, ktorého úspech je preto predmetom osobitného záujmu pre Parlament,
whereas SEPA is not only a self-regulatory initiative by the European Payments Council (EPC), but also a major public policy initiative reinforcing the Economic and Monetary Union as well as the Lisbon Agenda and supported by the Payment Services Directive, which provides the necessary harmonised legal framework, the success of which is, therefore, a matter of particular interest to Parliament,
keďže prechod na systém SEPA sa oficiálne začal 28. januára 2008 zavedením platobného nástroja prevodov SEPA, pričom rámec platobných kariet SEPA je účinný od 1. januára 2008 a priame inkaso SEPA má podľa plánu začať 1. novembra 2009,
whereas SEPA migration started officially on 28 January 2008 with the launch of the SEPA payment instrument for credit transfer, while the SEPA Cards Framework has been in force since 1 January 2008, and the SEPA Direct Debit scheme is scheduled to start on 1 November 2009,
keďže sa nestanovil právne záväzný konečný dátum pre prechod na nástroje SEPA, pričom teraz všetky zainteresované strany súhlasia, že je potrebný na to, aby bol systém SEPA úspešný,
whereas no legally binding end-date for migration to SEPA instruments has been set, whilst all parties involved now agree that this is imperative for SEPA to be successful,
keďže prechod na systém SEPA bol pomalý: k 1. októbru 2008 sa len 1,7 % z celkových transakcií uskutočnilo prostredníctvom formátu prevodov SEPA,
whereas SEPA migration has been sluggish: by 1 October 2008, only 1,7 % of total transactions were made by way of the SEPA Credit Transfer format,
keďže je dôležité, aby všetky zainteresované strany – zákonodarcovia, bankové odvetvie a používatelia platobných služieb (najmä verejný sektor, ktorý vo veľkom objeme využíva platobné produkty) – prispeli k dosiahnutiu systému SEPA,
whereas it is important that all relevant stakeholders - legislators, the banking industry and payment services users (in particular the public sector, which is a mass volume user of payment products) - contribute to achieving SEPA,
keďže použitie produktov SEPA len na cezhraničné platobné transakcie by neviedlo k úspechu projektu SEPA, keďže by pretrvávala fragmentácia a neuskutočnili by sa očakávané výhody pre bankové odvetvie ako aj pre zákazníkov,
whereas the use of SEPA products merely for cross-border payment transactions would not result in the success of the SEPA project, as fragmentation would persist and anticipated benefits for the banking industry as well as for its customers could not be realised,
keďže 4. septembra 2008 Komisia a Európska centrálna banka uviedli, že by boli pripravené podporiť myšlienku mnohostranného výmenného poplatku (MIF) za cezhraničné inkasá v rámci systému SEPA za podmienky, že takéto poplatky by boli objektívne odôvodnené a uplatniteľné len na obmedzené obdobie,
whereas on 4 September 2008, the Commission and the European Central Bank indicated to the EPC that they would be prepared to support the idea of a multilateral interchange fee (MIF) for cross-border direct debits within the framework of SEPA on condition that such fees were objectively justified and applicable only for a limited period,
keďže Komisia upozornila na obavy týkajúce sa existujúceho MIF a odvetvie má ťažkosti pri pripravovaní primeraného riešenia,
whereas the Commission has pointed out concerns about existing MIF, and the industry has difficulties devising a proper solution,
keďže v súvislosti s riešením karty EÚ na základe rámca platobných kariet SEPA by sa malo vyriešiť aj uplatňovanie MIF,
whereas with regard to an EU card solution based on the SEPA Cards Framework, the application of a MIF should also be resolved,