natgillin/translations-raw huggingface dataset:
R. keďže k plytvaniu potravinami dochádza v celom potravinovom dodávateľskom reťazci od poľnohospodárskej výroby cez skladovanie, spracovávanie, distribúciu a riadenie až po spotrebu;
R. whereas food waste occurs across the entire food supply chain from the agricultural production stage, to the storage, processing, distribution, management and consumption stages;
S. keďže primárnu zodpovednosť za potravinovú bezpečnosť a vyrovnanie sa so zbytočným potravinovým odpadom nesú subjekty potravinového dodávateľského reťazca;
S. whereas the players in the food supply chain are chiefly responsible for food security and addressing avoidable food waste where possible;
T. keďže niektoré krajiny zakazujú, aby sa potraviny predávali pod nákladovú cenu, čím pripravujú maloobchod o možnosť predať na konci dňa nepredané čerstvé potraviny spotrebiteľom lacnejšie, a tak prispievajú k ďalšiemu zvyšovaniu odpadu v potravinovom reťazci;
T. whereas some Member States ban food being sold at below cost price, robbing retailers of the opportunity to sell unsold fresh food at a cheaper price to consumers towards the end of the day and contributing further to waste in the food chain;
U. keďže v nedávno prijatom nariadení o poskytovaní informácií o potravinách spotrebiteľom sa objasňuje, že potraviny s dátumom „Spotrebujte do“ by sa po tomto dátume nemali považovať za bezpečné;
U. whereas the recently adopted Regulation on Food Information to Consumers clarifies that foods with a ‘use by’ date should be considered unsafe after the expiry of that date;
3. vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že značné množstvo potravín, aj keď úplne požívateľných, každodenne končí ako odpad a že plytvanie potravinami spôsobuje ekologické a etické problémy a hospodárske a sociálne náklady, čo predstavuje výzvy na vnútornom trhu pre podniky aj spotrebiteľov; žiada preto Komisiu, aby preskúmala príčiny a dôsledky, ktoré v Európe každoročne vedú k vyhadzovaniu, plytvaniu a premene približne 50 % vyrobených potravín na odpad, a aby urobila podrobnú analýzu plytvania, ako aj posúdenie hospodárskych, environmentálnych, nutričných a sociálnych dôsledkov; vyzýva tiež Komisiu, aby vypracovala konkrétne opatrenia na obmedzenie potravinového odpadu na polovicu do roku 2025 a zároveň na predchádzanie produkcii biologického odpadu;
Is concerned about the fact that a considerable amount of food is being discarded on a daily basis, despite being perfectly edible and that food waste gives rise to both environmental and ethical problems and economic and social costs, which pose internal market challenges for both business and consumers; calls on the Commission, therefore, to analyse the causes and effects of the disposal, wastage and landfilling annually in Europe of approximately 50% of the food produced and to ensure that this includes a detailed analysis of the waste as well as an assessment of the economic, environmental, nutritional and social impacts; asks the Commission, furthermore, to take practical measures towards halving food waste by 2025 and at the same time preventing the generation of bio-waste;
5. vyzýva Komisiu, aby hodnotila vplyv politiky presadzovania so zreteľom na plytvanie potravinami; vyjadruje nádej, že v potravinovom reťazci sa prijme politika nakladania s odpadmi uplatňovaním zásady znečisťovateľ platí;
Calls on the Commission to assess the impact of a policy of enforcement with regard to food waste; hopes that a waste treatment enforcement policy right along the food chain will be adopted by applying the ‘polluter pays’ principle;
13. vyzýva na zmenu zamerania podporných opatrení na úrovni EÚ týkajúcich sa distribúcie potravinárskych výrobkov najviac znevýhodneným občanom Únie, pomoci Spoločenstva pri dodávkach mlieka a mliečnych výrobkov školákom a programu podpory spotreby ovocia v školách tak, aby sa zabránilo plytvaniu potravinami;
Calls for the retargeting of support measures at EU level regarding the distribution of food products to the Union's least-favoured citizens, Community aid for the supply of milk and dairy products to schoolchildren, and the programme for encouraging the consumption of fruit in schools, with a view to preventing food waste;
16. je presvedčený, že všetky členské štáty by mali umožniť maloobchodníkom podstatne znížiť ceny čerstvých potravín pod výrobné náklady, ak sa približuje odporučený dátum predaja, s cieľom znížiť objem vyhodených nepredaných potravín a umožniť spotrebiteľom s nižším disponibilným príjmom kúpiť si vysoko kvalitné potraviny za nižšiu cenu;
Believes that all Member States should make it possible for retailers to substantially reduce the price of fresh food to below the cost of production when it is close to its sell-before date, in order to reduce the amount of unsold food discarded and to offer a possibility for consumers with a lower disposable income to buy high-quality food at cheaper prices;
29. vyzýva Komisiu, aby sa stala vzorom a riešila plytvanie potravinami v inštitúciách EÚ a aby bezodkladne prijala nutné opatrenia na zníženie veľkého množstva potravín, ktoré sa vyhodia každý deň v rozličných jedálňach inštitúcií EÚ;
Calls on the Commission to set an example by addressing food waste within the EU institutions, and to take the necessary measures as a matter of urgency to reduce the particularly large quantity of food discarded every day in the canteens of the various EU institutions;
34. vyzýva členské štáty, aby umožnili malým miestnym výrobcom a skupinám miestnych výrobcov zúčastňovať sa na verejnom obstarávaní pri realizácií osobitných programov, ktorými sa podporuje najmä spotreba ovocia a mliečnych výrobkov v školách;
Calls on the Member States to ensure that small local producers and local producer groups can take part in public procurement procedures for the implementation of specific programmes promoting, in particular, the consumption of fruit and dairy products in schools;
Plytvanie potravinami nadobudlo také rozmery, že ho možno považovať za celosvetový problém, ktorý sa prejavuje vo všetkých článkoch poľnohospodársko-potravinárskeho reťazca, od poľa až po stôl spotrebiteľa.
Food waste has assumed such proportions that it can be regarded as a global problem that is reflected right along the food supply chain, from the field to the fork.
Podľa niektorých údajov zozbieraných od roku 1974 dodnes sa odhaduje, že plytvanie potravinami vo svete sa zvýšilo o 50 %.
It is estimated, based on data gathered since 1974, that food waste around the world has risen by 50%.
K plytvaniu dochádza v poľnohospodárstve, spracovateľskom priemysle, distribučných spoločnostiach, domácnostiach spotrebiteľov; potravinami sa plytvá tak v rozvinutých, ako aj v rozvojových krajinách.
Waste occurs on farmland, in the processing industry, in distribution companies and in consumers’ homes; there is waste in industrialised countries and in developing countries.
Potravinový odpad tvorí paralelnú reťaz s produkčným reťazcom a vedie k množstvu negatívnych externých účinkov.
This squandering of food generates an industry parallel to the production industry and causes a whole series of negative externalities.
Otázka plytvania potravinami je v rozpore so základnou otázkou potravinovej bezpečnosti, ktorú vážne ohrozuje celý rad faktorov vrátane obmedzených prírodných zdrojov vo vzťahu k rastúcemu počtu svetovej populácie a nedostatočnému prístupu k potravinám pre najchudobnejšie skupiny populácie.
The issue of food waste conflicts with the fundamental problem of food supply, which is seriously compromised by a number of factors, including limited natural resources as compared with the growth in the world population and the meagre access of the poorest population groups to food.
Nasleduje niekoľko analýz a úvah o použití potravín, ktoré máme k dispozícii.
Hence there has been a series of analyses and deliberations on the use we make of the food available to us.
Nedávna štúdia, ktorú vypracovala organizácia FAO, uvádza alarmujúce údaje, najmä pokiaľ ide o priemyselné krajiny: Európania a Severoameričania vyplytvajú ročne okolo 95 až 115 kg potravín na obyvateľa oproti 6/11 kg v subsaharskej Afrike.
A recent study commissioned by the FAO reveals some rather disturbing facts, especially as concerns the industrialised world: Europeans and North Americans waste somewhere between 95 kg and 115 kg of food per capita per year, as opposed to between 6 kg and 11 kg in sub-Saharan Africa.
Príčiny plytvania nie sú vždy rovnaké: menia sa v závislosti od článku poľnohospodársko-potravinárskeho reťazca, typu výrobku a tiež miesta, kde dochádza k plytvaniu.
The reasons for the waste are not always the same: they differ according to the various stages in the food supply chain, the product type as well as the place where the waste occurs.
Rozdelením reťazca do piatich sektorov (poľnohospodárska výroba, riadenie a uskladňovanie, spracovanie, distribúcia a spotreba) možno vidieť, ako rôzne správanie v rámci každého z nich vedie k vyraďovaniu plne požívateľných potravín: od strát pri zbere a skladovaní, cez dopravu v nie príliš bezpečných podmienkach a chyby pri balení, až po zlé návyky spotrebiteľov pri nákupe a využívaní potravinárskych výrobkov.
By subdividing the food chain into five sectors (agricultural production, management and storage, processing, distribution and consumption), we see that different conduct from one sector to another leads to the discarding of perfectly edible food: from losses at the harvesting and storage stages, to insecure transport conditions, to labelling errors, to end-consumers’ bad habits when purchasing and using foodstuffs.
Pokiaľ ide o priemyselné krajiny, väčšia časť plytvania sa sústreďuje v neskorších fázach, teda v distribúcii a spotrebe, a to predovšetkým pre nadbytok vyrobených potravín, zatiaľ čo v rozvojových krajinách sa sústreďuje v počiatočných fázach vzhľadom na nedostatok moderných poľnohospodárskych technológií, efektívnych dopravných systémov a dopravnej infraštruktúry (napríklad chladiacich reťazcov) a možností bezpečného uskladnenia.
As concerns the industrialised countries, most wastage is concentrated at the final stages, namely distribution and consumption, owing above all to the overabundance of food produced, whereas in developing countries it is concentrated at the early stages, owing to the lack of advanced agricultural practices, efficient transport systems and infrastructure (the cold chain, for example) and secure storage facilities.
Tieto údaje ukazujú, ako by sa v skutočnosti mohlo množstvo potravín každodenne znovu použiť na účel potravy, zatiaľ čo sa s ním zaobchádza ako s akýmkoľvek iným odpadom, čo má výrazné dôsledky z hľadiska životného prostredia a hospodárstva, ako aj z etického aspektu.
These facts demonstrate that the bulk of food produced nowadays could in fact be reused for food purposes rather than being disposed of like any other refuse, with a major impact in environmental and economic terms as well as ethical implications.
Výroba nadbytočných potravín, ktoré neskonzumujeme, predstavuje vysoké náklady z hľadiska životného prostredia týkajúce sa spotreby energie a prírodných zdrojov (najmä vodných), rovnako ako emisií skleníkových plynov vypúšťaných do atmosféry; odhaduje sa, že približne 89 miliónov ton potravín vyhodených v Európe vyprodukuje ročne 170 miliónov ton CO2.
Indeed, the production of surplus food that we do not consume has a high environmental cost, deriving from the use of energy and natural resources (first and foremost water), as well as from gas emissions into the atmosphere: the 89 million or so tonnes of food thrown away in Europe are in fact estimated to produce 170 million tonnes of CO 2 equivalent per annum.
Okrem škôd na životnom prostredí zapríčinených výrobou potravín, ktoré sa následne nepoužijú, je potrebné vziať do úvahy náklady na spracovanie a likvidáciu odpadov a stratu príjmov výrobných podnikov.
Over and above the environmental damage caused by producing food that is then not used, account must also be taken of the cost of processing and disposing of what is wasted and the loss of revenue for producer undertakings.
Boj proti plytvaniu potravinami sa musí stať prioritou v rámci európskeho politického programu; Komisia, Rada a členské štáty musia prijať stratégie a konkrétne opatrenia zamerané na obmedzenie plytvania potravinami na polovicu v celom dodávateľskom reťazci do roku 2025, na zvýšenie efektivity reťazca a zvýšenie citlivosti verejnej mienky voči problému, ktorý je stále z mnohých aspektov ignorovaný.
Combating food waste must become a priority on Europe’s policy agenda: the Commission, Council and Member States must draw up practical strategies and measures to halve food waste along the entire supply chain by 2025, to improve the efficiency of the industry and to raise the public’s awareness of an issue that is unknown in many respects.
Je nutné, aby boli občania informovaní nielen o príčinách a dôsledkoch plytvania, ale aj o spôsoboch, ako ho obmedziť; je vhodné podporovať vedeckú a občiansku kultúru orientovanú na zásady trvalej udržateľnosti a solidarity s cieľom podporiť zmeny v správaní.
People must be informed not only about the causes and effects of waste but also about ways of reducing it: a scientific and civic culture guided by the principles of sustainability and solidarity must be fostered so as to encourage better behaviour.
Skúsenosti ukazujú, že spontánne iniciatívy združení – profesionálnych, ako aj dobrovoľníckych – zamerané na propagáciu a realizáciu kultúry proti plytvaniu, sa na územiach, kde boli uskutočnené, ukázali ako veľmi úspešné.
Experience has shown that spontaneous initiatives taken by associations, be they voluntary or professional, to publicise and bring about an anti-waste culture have been extremely successful wherever they have been carried out.
V tejto súvislosti predstavuje požiadavka, aby bol rok 2013 vyhlásený za Európsky rok boja proti plytvaniu potravinami, dôležitý nástroj na zvýšenie informovanosti a povedomia o tejto dôležitej téme.
For this reason, Parliament requests that 2013 be declared the European Year against Food Waste, serving as a key information and awareness-raising tool on this important issue.
A. keďže potravinové straty vznikajúce počas výroby, po zbere a vo fáze spracovania, ako aj potravinový odpad produkovaný počas maloobchodného predaja a spotreby predstavujú v Európe ročne 179 kg na jedného obyvateľa
A. whereas in Europe food losses during the production, post-harvest and processing stages and food waste during the retailing and consumption stages amount to 179 kg/year per capita
Preparatory Study on Food Waste across the EU 27 (Prípravná štúdia o potravinovom odpade naprieč EÚ-27), Európska komisia, Paríž 2010, s.
Preparatory Study on Food Waste across the EU 27, European Commission, Paris 2010, p.
B. keďže je možné predísť 60 % potravinového odpadu z európskych domácností a 20 % potravín sa vyhadzuje z dôvodu nejasností v súvislosti s dátumami na etiketách výrobkov
B. whereas 60% of food waste from European households could be avoided, and 20% of food is thrown away owing to confusion over the dates on product labelling
Časopis Životné prostredie pre Európanov, vydaný Generálnym riaditeľstvom Európskej komisie pre životné prostredie, Luxemburg 2011, s.
‘ Environment for Europeans’ magazine, published by the European Commission’s Directorate‑General for the Environment, Luxembourg 2011, p.
C. keďže v Európe a Severnej Amerike v predchádzajúcich desaťročiach, keď výroba potravín prekvitala, nebol potravinový odpad politickou prioritou, čo viedlo k celkovému zvýšeniu potravinového odpadu v celom potravinovom dodávateľskom reťazci; keďže v Európe a Severnej Amerike vzniká potravinový odpad najmä vo fáze maloobchodného predaja a spotreby, zatiaľ čo v rozvojových krajinách sú hlavnými problémami straty počas výroby, zberu, spracovania a prepravy;
C. whereas food waste was not a policy priority in Europe and Northern America in previous decades when food production was abundant, which led to an overall increase in food waste throughout the food supply chain; whereas in Europe and North America food waste occurs predominantly at the retail and consumption stage, as opposed to in the developing world, where production, harvest, processing and transport are the stages where losses pose the main problems;
D. keďže v záujme pozitívnej zmeny správania spotrebiteľov smerom k menšiemu plytvaniu potravinami je nutná zásadná zmena v prístupe, ale zlepšenia možno dosiahnuť už v rámci potravinového reťazca EÚ pri riadení fáz skladovania, prepravy a distribúcie;
D. whereas it requires a paradigm shift to positively change consumers’ behaviour towards less food wastage, but improvements can already be made in the EU food chain in the management of the storage, transport and distribution stages;
E. keďže plytvanie potravinami nielenže spôsobuje vznik ekonomických nákladov, ale nemožno ho ani odôvodniť z etického a environmentálneho hľadiska;
E. whereas food waste not only gives rise to economic costs but also cannot be justified in ethical and environmental terms;
F. keďže výroba potravín je spojená s vysokou mierou emisií CO 2 a využívania zdrojov (vrátane pôdy a vody);
F. whereas food production is linked to a high level of CO2 emissions and resource use (including land and water);
G. keďže sa okrem toho odhaduje, že straty po zbere úrody len v Európe dosahujú 4 miliardy EUR ročne;
G. whereas, moreover, post-harvest losses are estimated to be EUR 4 billion each year in Europe alone;
– v prvom rade predchádzanie plytvaniu, čím sa obmedzia emisie skleníkových plynov a využívanie vody,
– avoidance as the first priority, thereby reducing greenhouse gas (GHG) emissions and the use of water,
– opätovné využívanie a recyklovanie (napr. kompostovanie) ako ďalšie možnosti,
– re-use and recycling (e.g. composting) as the next options,
– využívanie na produkciu bioplynu ako ďalší krok v hierarchii a
– use for biogas production as the next step in the hierarchy, and
– využívanie spaľovania alebo skládkovania len v krajnom prípade;
– incineration or landfilling being used only as a last resort;
14. je pevne presvedčený, že treba podporovať environmentálnu uvedomelosť spotrebiteľov, pokiaľ ide o cenenie si prírodných zdrojov a ich ochranu, aby pochopili, že spotreba vždy prináša aj dôsledky pre naše životné prostredie;
Believes firmly that an environmental consciousness in terms of valuing and preserving environmental resources must be fostered among consumers so that they understand that whenever there is consumption, there is also an impact on our environment;
Prijaté texty P7_TA(2010)0264 . , najmä na odseky 1 až 4, v ktorých Parlament naliehavo žiada Komisiu, aby predložila osobitný legislatívny návrh na spracovávanie biologického odpadu, z ktorého potravinový odpad tvorí iba časť;
Texts adopted P7_TA(2010)0264 . , particularly paragraphs 1 to 4 thereof, in which Parliament urged the Commission to come forward with a specific legislative proposal for the treatment of bio-waste, of which food waste is only a part;
Spravodajkyňa výboru požiadaného o stanovisko: Anna Maria Corazza Bildt
Rapporteur: Anna Maria Corazza Bildt
9. zdôrazňuje význam pokračujúcich investícií do vývoja inovatívnych výrobných technológií, ako sú efektívne technológie balenia a skladovania výrobkov;
Stresses the importance of continuing to invest in the development of innovative production techniques, such as efficient methods of packing and storing products;
o stratégii Európskej únie v oblasti kozmického priestoru v prospech občanov
on a space strategy for the European Union that benefits its citizens
STANOVISKO Výboru pre dopravu a cestovný ruch ......................................21
OPINION of the Committee on Transport and Tourism ................................20
– so zreteľom na hlavu XIX Zmluvy o fungovaní Európskej únie a jej článok 189, ktorý sa týka politiky výskumu a technologického vývoja a politiky v oblasti kozmického priestoru a ktorý sa osobitne zmieňuje o vypracovaní európskej politiky v oblasti kozmického priestoru s cieľom presadzovať vedecký a technický pokrok, priemyselnú konkurencieschopnosť a uskutočňovanie politík Európskej únie,
– having regard to Title XIX, Article 189, of the Treaty on the Functioning of the European Union relating to research and technological development and space policy, referring in particular to the drawing up of a European space policy in order to promote scientific and technical progress, industrial competitiveness and the implementation of European Union policies,
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 28. októbra 2010 s názvom Integrovaná priemyselná politika vo veku globalizácie: konkurencieschopnosť a udržateľnosť v popredí záujmu ( KOM(2010)0614 ),
– having regard to the Commission Communication of 28 October 2010 entitled ‘An Integrated Industrial Policy for the Globalisation Era – Putting Competitiveness and Sustainability at Centre Stage’ ( COM(2010)0614 ),
– so zreteľom na svoje uznesenie z 9. marca 2011 o priemyselnej politike vo veku globalizácie
– having regard to its resolution of 9 March 2011 on an Industrial Policy for the Globalised Era
– so zreteľom na oznámenie Komisie zo 4. apríla 2011 s názvom Smerom k stratégii Európskej únie v oblasti kozmického priestoru v prospech občanov ( KOM(2011)0152 ),
– having regard to the Commission Communication of 4 April 2011 entitled ‘Towards a space strategy for the European Union that benefits it citizens’ ( COM(2011)0152 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 31 mája 2011 s názvom Smerom k stratégii Európskej únie v oblasti kozmického priestoru v prospech občanov,
– having regard to the Council Conclusions of 31 May 2011 entitled ‘Towards a space strategy for the European Union that benefits its citizens’,
– so zreteľom na bielu knihu Komisie z 11. novembra 2003 s názvom Vesmír – nová európska hranica pre rozširujúcu sa Úniu: akčný plán pre uplatňovanie európskej politiky v oblasti kozmického priestoru ( KOM(2003)0673 ),
– having regard to the Commission White Paper of 11 November 2003 entitled ‘Space: a new European frontier for an expanding Union: An action plan for implementing the European Space policy’ ( COM(2003)0673 ),
– so zreteľom na svoje uznesenie z 8. júna 2011 o hodnotení európskych programov satelitnej navigácie v polovici trvania: hodnotenie vykonávania, budúce výzvy a perspektívy financovania
– having regard to its resolution of 8 June 2011 on the mid-term review of the European satellite navigation programmes: implementation assessment, future challenges and financing perspectives
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. júna 2011 s názvom Rozpočet stratégie Európa 2020 ( KOM(2010)0500 ),
– having regard to the Commission Communication of 29 June 2011 entitled ‘A budget for Europe 2020’ ( COM(2011)0500 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Globálne monitorovanie životného prostredia a bezpečnosti (GMES): Záleží nám na väčšej bezpečnosti našej planéty ( KOM(2008)0748 ),
– having regard to the Commission Communication entitled ‘Global Monitoring for Environment and Security (GMES): we care for a safer planet’ ( COM(2008)0748 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Globálne monitorovanie životného prostredia a bezpečnosti (GMES): výzvy a ďalšie kroky v oblasti zložky „vesmír“ ( KOM(2009)0589 ),
– having regard to the Commission Communication entitled ‘Global Monitoring for Environment and Security (GMES): Challenges and Next Steps for the Space Component ( COM(2009)0589 ),
EÚ L 176, 20.10.2010, s.
OJ L 176, 20.10.2010, p.
– so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Akčný plán pre aplikácie globálneho navigačného satelitného systému (GNSS) ( KOM(2010)0308 ),
– having regard to the Commission Communication entitled ‘Action Plan on Global Navigation Satellite System (GNSS) Applications’ ( COM(2010)0308 ),
– so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a stanoviská Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a Výboru pre dopravu a cestovný ruch ( A7–0431/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Transport and Tourism ( A7-0431/2011 ),