natgillin/translations-raw huggingface dataset:
so zreteľom na výsledky práce medzivládnej konferencie, ktorej úlohou bolo vypracovať Lisabonskú reformnú zmluvu, ktorá nahradí Zmluvu o Európskej únii a Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
having regard to the outcome of the Intergovernmental Conference, whose task was to draw up the Lisbon Reform Treaty that is to replace the EU Treaty and the Treaty establishing the European Community,
so zreteľom na závery stretnutia hláv štátov a predsedov vlád, ktoré sa konalo počas portugalského predsedníctva Rady v Lisabone v dňoch 18. – 19. októbra 2007 a ktoré zásadným spôsobom tieto zmluvy mení,
having regard to the conclusions reached at the meeting of Heads of State or Government which was held under the Portuguese Council Presidency in Lisbon on 18 and 19 October 2007 and which has resulted in fundamental changes to those treaties,
so zreteľom na odmietnutie návrhu Zmluvy o Ústave pre Európu v referendách vo Francúzsku a v Holandsku v roku 2005,
whereas the draft Treaty establishing the European Constitution was rejected in referendums held in France and the Netherlands in 2005,
so zreteľom na skutočnosť, že Lisabonská reformná zmluva ovplyvní život občanov členských štátov Európskej únie,
whereas the Lisbon Reform Treaty will influence the lives of EU citizens,
domnieva sa, že v otázkach zásadného charakteru je kľúčová komunikácia s občanmi a že na schválenie týchto otázok treba použiť prvky priamej demokracie;
Considers that communication with citizens is essential in matters of a fundamental nature and that such matters must be settled by direct democratic means;
vyzýva členské štáty, aby Lisabonskú reformnú zmluvu ratifikovali v referendách.
Calls upon the Member States to ratify the Lisbon Reform Treaty by holding referendums.
predkladajú Cristiana Muscardini, Paolo Costa a Mario Borghezio
by Cristiana Muscardini, Paolo Costa, Mario Borghezio
o povinnom protipožiarnom systéme v motorových vozidlách
on compulsory fire-extinguishing systems for motor vehicles
Návrh uznesenia Európskeho parlamentu o povinnom protipožiarnom systéme v motorových vozidlách
Motion for a European Parliament resolution on compulsory fire-extinguishing systems for motor vehicles
so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o bezpečnosti na cestách,
having regard to its previous resolutions on road safety,
so zreteľom na správu o bezpečnosti na cestách zo 46. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN (14. – 16. marec 2005),
having considered the report of the working party on road traffic safety of the UNECE on its 46th session (14-16 March 2005),
so zreteľom na skutočnosť, že dopravné nehody si v Európe každoročne vyžiadajú 40.000 obetí na ľudských životoch a 1,7 milióna zranených,
whereas 40,000 people die and 1.7 million people are injured in road accidents every year in Europe,
so zreteľom na to, že k mnohým úmrtiam dochádza v dôsledku vzplanutia vozidla, keďže požiarnici nemôžu zasiahnuť okamžite,
whereas many of these deaths are caused by vehicles catching fire, as fire fighters are unable to appear on the scene immediately,
so zreteľom na tragické požiare v tuneli pod Mont Blancom a pri meste Lecco,
having regard to the tragic loss of life in the fires which occurred in the Mont Blanc and Lecco tunnels,
so zreteľom na cieľ EÚ znížiť počet obetí o 50% do roku 2010 a na potrebu vynaložiť maximálne úsilie na záchranu ľudského života,
whereas the EU aims to halve the number of casualties by 2010, and every effort should be made to safeguard human life,
žiada Komisiu a Radu, aby
Calls on the Commission and the Council
stanovili povinnosť vybavovať všetky motorové vozidlá osobným systémom bezpečnosti – protipožiarnym systémom, ktorý uhasí požiar a lekárničkou s pomôckami na poskytnutie prvej pomoci – tak, ako sa to požaduje na základe rôznych predpisov už najmenej v 12 štátoch EÚ,
To make it compulsory to have a personal safety system - i.e. a fire-extinguisher - and a first-aid kit on board all road vehicles, as already required, by virtue of various provisions, in at least 12 Member States of the Union;
navrhli, že takýto protipožiarny systém bude musieť spĺňať kritériá na ochranu životného prostredia a že nebude prispievať k narúšaniu ozónovej vrstvy, nebudú sa z neho uvoľňovať korózne látky a nebude mať jedovatý účinok na ľudské zdravie a že je potrebné vyvinúť hasiacu látku na báze plynu, ktorá bude šetrná k životnému prostrediu a nebude zanechávať rezíduá.
To propose that the extinguisher should meet the environmental requirements that it should not contribute to ozone destruction processes, should not emit corrosive substances, should not be toxic to human health and should deploy a gaseous fire-extinguishing medium which is environmentally sustainable and leaves no residues.
ktorý na základe otázok na ústne zodpovedanie B6‑0379/2007 a B6‑0380/2007
further to Questions for Oral Answer B6‑0379/2007 and B6‑0380/2007
predkladajú Guido Sacconi, Karl-Heinz Florenz a Satu Hassi
by Guido Sacconi, Karl-Heinz Florenz and Satu Hassi
v mene Dočasného výboru pre klimatické zmeny
on behalf of the Temporary Committee on Climate Change
o obmedzení globálnej klimatickej zmeny na 2 stupne Celzia – Postup do konferencie o klimatickej zmene na Bali a neskôr (COP 13 a COP/MOP 3)
on limiting global climate change to 2 degrees Celsius – the way ahead for the Bali Conference on Climate Change and beyond (COP 13 and COP/MOP 3)
Uznesenie Európskeho parlamentu o obmedzení globálnej klimatickej zmeny na 2 stupne Celzia – Postup do konferencie o klimatickej zmene na Bali a neskôr (COP 13 a COP/MOP 3)
European Parliament resolution on limiting global climate change to 2 degrees Celsius – the way ahead for the Bali Conference on Climate Change and beyond (COP 13 and COP/MOP 3)
so zreteľom na oznámenie Komisie Obmedzenie globálnej klimatickej zmeny na 2 stupne Celzia – Postup do roku 2020 a neskôr (KOM(2007)0002),
having regard to the Communication from the Commission entitled 'Limiting Global Climate Change to 2 Degrees Celsius - The way ahead for 2020 and beyond' (COM(2007)0002),
so zreteľom na Rámcový dohovor OSN o zmene klímy (UNFCCC), na Kjótsky protokol k UNFCCC a postupy na jeho realizáciu,
having regard to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC), the Kyoto Protocol to the UNFCCC and the procedures for its implementation,
so zreteľom na diskusiu na pôde Bezpečnostnej rady OSN o vplyve klimatických zmien na mier a bezpečnosť, ktorá sa konala 17. apríla 2007,
having regard to the United Nations Security Council's debate on the impact of climate change on peace and security of 17 April 2007,
Uznesenie Európskeho parlamentu so zreteľom na blížiacu sa 13. konferenciu zmluvných strán (COP 13) UNFCCC a 3. konferenciu zmluvných strán, slúžiace ako stretnutie zmluvných strán Kjótskeho protokolu (COP/MOP 3), ktoré sa má konať na Bali v Indonézii od 3. do 14. decembra 2007,
having regard to the forthcoming thirteenth Conference of the Parties (COP 13) to the UNFCCC and the third Conference of the Parties serving as the Meeting of the Parties to the Kyoto Protocol (COP/MOP 3) to be held in Bali, Indonesia, from 3 to 14 December 2007,
so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia, ktoré sa týkajú zmeny klímy, najmä uznesenia zo 16. novembra 2005 o víťazstve v zápase s globálnymi klimatickými zmenami Prijaté texty, P6_TA(2005)0433 . , z 18. januára 2006 o výsledkoch montrealskej konferencie (COP 11 – COP/MOP 1) Prijaté texty, P6_TA(2006)0019 . , zo 4. júla 2006 o obmedzení vplyvu leteckej dopravy na klimatické zmeny Prijaté texty, P6_TA(2006)0296 . a zo 14. februára 2007 o klimatických zmenách Prijaté texty, P6_TA(2007)0038 . ,
having regard to its previous resolutions regarding climate change, and in particular those of 16 November 2005 on winning the battle against global climate change Texts Adopted , P6_TA (2005)0433. , of 18 January 2006 on climate change, dealing with the outcome of the Montreal Conference (COP 11-COP/MOP 1) Texts Adopted , P6_TA (2006)0019. , of 4 July 2006 on reducing the climate change impact of aviation Texts Adopted , P6_TA (2006)0296. , and of 14 February 2007 on climate change Texts Adopted , P6_TA (2007)0038. ,
so zreteľom na otázku na ústne zodpovedanie č. B6-0000/2007 a B6-0380/2007 Výbor pre zahraničné veci, ktorú v súlade s článkom 108 rokovacieho poriadku a so zreteľom na vyhlásenia Rady a Komisie predložil Dočasný výbor pre klimatické zmeny,
having regard to Oral Questions B6-0379/2007 and B6-0380/2007 by the Temporary Committee on Climate Change tabled pursuant to Rule 108 of its Rules of Procedure and to the statements by the Council and the Commission,
so zreteľom na závery predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady v Bruseli, ktoré sa konalo 8. – 9. marca 2007,
having regard to the Presidency Conclusions of the Brussels European Council of 8-9 March 2007,
keďže zmena klímy je veľkým problémom pre spoločnosť 21. storočia s výrazne negatívnymi globálnymi, environmentálnymi, hospodárskymi, spoločenskými a geopolitickými dôsledkami a mohla by ohroziť aj medzinárodný mier a bezpečnosť,
whereas climate change is a major challenge for our societies in the 21st century, with significant negative global environmental, economic, social and geopolitical effects, and might also threaten international peace and security,
keďže jej nepriaznivé dôsledky sú rozdelené nerovnomerne a okrem toho, že ide o environmentálnu katastrofu, zmena klímy prináša aj problémy v oblasti ľudských práv a globálnej spravodlivosti,
whereas its adverse consequences are distributed unequally, and in addition to being an environmental catastrophe, climate change also raises human rights and global equity issues,
keďže nemožno popierať právo chudobných na slušný život,
whereas one cannot deny the right of the poor to a decent life,
keďže 4. hodnotiaca správa Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) potvrdzuje, že zrýchlené tempo klimatickej zmeny je spôsobené ľudskou činnosťou a má už vážne globálne dôsledky,
whereas the 4th Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) affirms that the accelerating pace of climate change is caused by human activity and is already causing severe global effects,
keďže vo svete už mnohé oblasti boli zasiahnuté účinkami zvýšenia priemerných globálnych teplôt a keďže najnovšie vedecké dôkazy naznačujú, že dlhodobý cieľ obmedziť otepľovanie na 2°C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou, dohodnutý v EÚ, možno nepostačí, aby sa zabránilo výrazne negatívnym dôsledkom zmeny klímy,
whereas many areas in the world have already been affected by the effects of an increase in global average temperatures, and whereas the latest scientific evidence suggests that the EU's agreed long-term goal of limiting warming to +2°C compared to pre-industrial levels might not be sufficient to avoid significant negative effects of climate change,
keďže negatívne účinky zmeny klímy už spôsobili vysťahovanie skupín obyvateľstva napríklad v Tuvalu, Bangladéši a v oblasti Sahel v Afrike,
whereas population groups have already been displaced by the adverse effects of climate change, such as in Tuvalu, Bangladesh an the Sahel region of Africa,
keďže 4. hodnotiaca správa Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) uvádza, že priemerná globálna teplota stúpla za posledných 100 rokov o 0,74 stupňa Celzia a bude naďalej rásť asi o 0,7 stupňa z dôvodu už vypustených emisií skleníkových plynov, a odhaduje ďalší rast globálnej priemernej teploty o 1,8 až 4 stupne Celzia za toto storočie, v závislosti od rozvoja spoločnosti,
whereas the IPCC 4th Assessment Report states that the global mean temperature has risen by 0.74 degrees Celsius over the last 100 years and will continue to increase by about 0.7 degrees due to GHG emissions already emitted; and estimates a further increase in the global mean temperature of 1.8 and 4 degrees Celsius during this century, depending on the development of society,
keďže podľa najnovších družicových údajov Európskej vesmírnej agentúry (ESA) dosiahlo letné topenie ľadovcov na severnom póle v tomto roku také rozmery, že po prvý raz umožnilo lodiam preplávať severozápadnou cestou z Atlantického do Tichého oceánu, a keďže toto je ďalším dôkazom rýchlej zmeny klímy v Arktíde,
whereas this year, according to the latest satellite data of the European Space Agency (ESA), summer melting of ice at the North Pole assumed such proportions as to permit ships to travel through the Northwest Passage from the Atlantic to the Pacific for the first time, and whereas this is a further indication of rapid climate change in the Arctic,
keďže zmena klímy je dlhodobým problémom a keďže krátkodobé opatrenia nebudú samy stačiť na dosiahnutie pozitívneho vplyvu na klímu,
whereas climate change is a long-term problem and whereas short-term measures alone will not suffice to bring about positive effects on climate,
keďže priemyselné krajiny nesú hlavnú zodpovednosť za hromadenie emisií skleníkových plynov v atmosfére; keďže najchudobnejšie krajiny a populácie budú najviac postihnuté nestabilnejšou klímou;
whereas industrialised countries have a major responsibility for the accumulation of greenhouse gas (GHG) emissions in the atmosphere; whereas the poorest countries and populations will be hit hardest by a more unstable climate,
keďže na 25 krajín, ktoré sú najväčšími znečisťovateľmi ovzdušia, pripadá 83 % celosvetových emisií skleníkových plynov a keďže množstvo emisií na osobu v rozvinutých krajinách je mnohonásobne vyššie než v rozvojových krajinách,
whereas the 25 biggest polluter countries account for 83% of global GHG emissions, and the emissions per head in developed countries is many times higher than those of developing countries,
keďže hospodárske, sociálne a zdravotné náklady spôsobené nečinnosťou zodpovedajú podľa odhadu Sternovej správy 5 – 20 % celosvetového ročného HDP; keďže podľa UNFCCC a Európskej komisie by náklady na správnu politiku pre oblasť klímy znížili ročný rast celosvetového HDP iba o zlomok očakávaného rastu, t. j. o 0,12 – 0,19 %, a to bez započítania dodatočného prínosu v oblasti životného prostredia a zdravia alebo zlepšenia energetickej bezpečnosti,
whereas the economic, social and health costs of inaction were estimated in the Stern Review to correspond to 5-20% of global GDP per year; whereas according to the UNFCCC and the European Commission the cost of sound climate policy would reduce annual global GDP growth by only a fraction of the expected growth, at between 0.12 and 0.19%, without taking into account the ancillary environmental and health benefits or improvements in energy security,
keďže správa panelu IPCC i Sternova správa potvrdzujú, že rozvojové krajiny sú mimoriadne ohrozené zmenou klímy, pretože sú viac vystavené škodlivým vplyvom a viac zraniteľné; keďže zmena klímy spôsobená človekom vyústi do škodlivých účinkov na poľnohospodárske a hydrologické systémy, lesy, rybné hospodárstvo, zdravotnú a hospodársku infraštruktúru a keďže takéto účinky zvýraznia chudobu a vážne ohrozia dosiahnutie rozvojových cieľov milénia,
whereas both the IPCC and Stern reports confirm that developing countries are particularly threatened by climate change because of their higher exposure and vulnerability; whereas human-induced climate change will result in harmful impacts on farming and hydrological systems, forests, fisheries, health and economic infrastructure and whereas such impacts will exacerbate poverty and pose a serious threat to the achievement of the Millennium Development Goals,
keďže Svetová banka odhaduje, že na tzv. klimaticky bezpečný rozvoj v najchudobnejších krajinách bude ročne potrebných 10 – 40 miliárd USD, a keďže pri príspevkoch do adaptačných fondov určených na tieto účely sa dosiaľ plánuje, že dosiahnu len 150 až 300 miliónov USD ročne,
whereas the World Bank estimates that USD 10-40 billion will be required annually in order to 'climate proof' development in the poorest countries and whereas contributions to dedicated adaptation funds so far are only projected to amount to between $150 and $300 million per year,
keďže pri znižovaní emisií je nutné stanoviť plán záväzných cieľov a poskytnúť tak potrebné podnety na rýchle investovanie do ďalšieho rozvoja a využívania technológií, ktoré sú energeticky úsporné, efektívne vo využívaní zdrojov, využívajú obnoviteľnú energiu a sú nízkoemisné,
whereas binding emission reduction targets need to be mapped out to provide necessary incentives for rapid investment in the further development and deployment of energy-saving, resource-efficient, renewable and low-emission technologies,
keďže široká medzinárodná dohoda o dlhodobých cieľoch zníženia emisií je absolútne nevyhnutná na dosiahnutie investičnej istoty v prípade technológií s nízkymi emisiami skleníkových plynov, ako aj energetickej účinnosti, a aby sa predišlo investíciám do nekompatibilnej energetickej infraštruktúry,
whereas a broad international agreement on long-term targets for emissions reductions is absolutely essential to provide investment certainty for low GHG-emitting technologies as well as energy efficiency, and to avoid investments in incompatible energy infrastructure,
naliehavo žiada Európsku úniu, aby na konferencii o klimatickej zmene na Bali i po nej potvrdila svoju vedúcu úlohu a snažila sa o konkrétnu spoluprácu a aby sa na tejto schôdzi dohodol potrebný mandát na rokovanie, ktorým sa stanoví realistický rámec medzinárodnej dohody o klíme na obdobie po roku 2012, ktorý bude v súlade s cieľom obmedziť zmenu klímy na 2 stupne Celzia v porovnaní s predindustriálnym obdobím; domnieva sa, že Únia môže potvrdiť svoju vedúcu úlohu tým, že na Bali vyšle niekoľko predsedov vlád, čo by zároveň jasne ukázalo, že zmena klímy je mnohostranný problém, o ktorom by mali diskutovať nielen ministri životného prostredia;
Urges the European Union to confirm its leading role and to strive for concrete cooperation at the Bali Climate Conference and beyond, and for that meeting to agree the necessary negotiating mandate to establish a realistic framework for an international post-2012 climate agreement which is consistent with the objective of limiting climate change to below 2°C compared to pre-industrial times; considers that the European Union can assert its leading role by sending a number of heads of government to Bali, which would at the same time make it clear that climate change is a many-sided problem which should not only be debated by environment ministers;
domnieva sa, že budúci režim by mal byť postavený na hlavných zásadách a mechanizmoch UNFCCC a Kjótskeho protokolu, pričom by bral do úvahy spoločné, avšak diferencované zodpovednosti; usudzuje, že mandát na konferenciu na Bali by sa mal zakladať na týchto prvkoch:
Considers that a future regime should build on key principles and mechanisms of the UNFCCC and Kyoto Protocol taking into account common but differentiated responsibilities; deems that the Bali mandate should be based on the following elements:
– dlhodobý cieľ obmedziť priemerný globálny nárast teploty na 2°C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou, čo znamená zníženie celosvetových emisií skleníkových plynov do roku 2050 aspoň o 50 % v porovnaní s úrovňou z roku 1990
– a long-term goal of limiting average global temperature increase to below 2°C above pre-industrial levels, which means reducing global GHG emissions by at least 50% by 2050 compared to the 1990 level,
– záväzné ciele všetkých priemyselných krajín
– binding targets for all industrialised countries,
– väčšia účasť na úsilí o zníženie emisií, najmä rozvíjajúcich sa ekonomík, prostredníctvom spravodlivých a primeraných cieľov
– broader participation in reduction efforts, in particular by emerging economies through fair and proportionate targets,
– globálny systém založený na stanovení emisných kvót a obchodovaní s emisiami
– global 'cap and trade' system,
– posilnený finančný mechanizmus na adaptáciu, pričom sa osobitná pozornosť venuje vodným zdrojom
– strengthened financial mechanisms for adaptation, with special attention to water resources,
– účinné stimuly, prípadne aj vrátane trhových nástrojov, aby sa zabránilo odlesňovaniu a emisiám z využívania pôdy, vrátane podpory trvalo udržateľných poľnohospodárskych postupov
– effective incentives, including market-based instruments if appropriate, to avoid deforestation and land-use emissions, including promoting sustainable agricultural practices,
– finančné a iné nástroje na čistý rozvoj, prenos a využívanie technológií
– financial and other instruments for clean development and technology transfer and deployment,
– dohoda najneskôr do roku 2009;
– agreement by 2009 at the latest;
žiada, aby sa náležitým spôsobom zohľadnili varovania vedeckej obce, že už i tak zložitá úloha obmedziť globálne otepľovanie na 2°C samotná nevytvára bezpečnostný štandard, keďže ani toto obmedzenie nezabráni mimoriadne vážnym vplyvom a dôsledkom;
Calls for due account to be taken of the warnings of the scientific community to the effect that the already difficult task of limiting global warming to 2°C does not in itself constitute a safety standard, since it still entails extremely serious effects and consequences;
pripomína, že priemyselné krajiny vrátane tých, ktoré neratifikovali Kjótsky protokol, musia pri riešení problému so zmenou klímy zohrávať vo svete vedúcu úlohu a musia sa zaviazať, že do roku 2020 znížia svoje emisie najmenej o 30 % a do roku 2050 o 60% – 80 % oproti roku 1990; je presvedčený, že budúci režim by mal plánovať postupnosť až do roku 2050 v súlade s dlhodobým cieľom a podľa čiastkových cieľov päťročných intervalov, pričom záväzné ciele by mali byť stanovené a prehodnocované na základe najnovších vedeckých poznatkov;
Recalls that industrialised countries , including those that have not yet ratified the Kyoto Protocol, must play a leading role in tackling climate change at world level and commit themselves to reducing their emissions by at least 30% by 2020 and 60-80% by 2050 compared to 1990; believes that the future regime should foresee a pathway up to 2050 in line with the long-term goal, with compliance at five-year intervals with intermediate targets, where binding targets should be set and reviewed on the basis of the latest scientific knowledge;
víta v tejto súvislosti cieľ EÚ, ktorý prijala Európska rada na zasadnutí 8. – 9. marca 2007, znížiť emisie skleníkových plynov o 30 % do roku 2020 v porovnaní s úrovňou v roku 1990 za predpokladu, že ostatné rozvinuté krajiny sa zaviažu podobne znížiť emisie a že hospodársky vyspelejšie rozvojové krajiny prispejú mierou, ktorá je v súlade s ich zodpovednosťou a vlastnými možnosťami, a schvaľuje záväzok prijatý Európskou úniou – bez ohľadu na uzavretie globálnej dohody na obdobie po roku 2012 – znížiť do roku 2020 emisie skleníkových plynov najmenej o 20 % v porovnaní s úrovňou v roku 1990;
Welcomes in this connection the EU target adopted at the European Council meeting of 8-9 March 2007 for greenhouse gas emissions to be reduced by 30% from their 1990 level by 2020 provided that other developed countries commit themselves to similar emission reductions and that more economically advanced developing countries make a contribution commensurate with their responsibilities and respective capacities, and acknowledges the obligation accepted by the EU – irrespective of the conclusion of a global agreement for the period after 2012 – to reduce greenhouse gas emissions by at least 20% from their 1990 level by 2020;
zdôrazňuje, že zreteľné zníženie emisií CO2 možno dosiahnuť len v medzinárodnom meradle so zapojením hlavných emitentov v priemyselných krajinách, ako aj so zabezpečením účasti nových industrializovaných krajín;
Emphasises that an appreciable reduction in CO2 can be achieved only on an international scale by including major emitters in the industrialised countries, and also by securing the participation of newly industrialised countries;
domnieva sa, že hospodársky rozvíjajúce sa krajiny by mali uznať obmedzenie svojich emisií podľa stupňa svojho rozvoja, emisií na obyvateľa, potenciálu na zníženie emisií a svojich technických a finančných možností;
Considers that emerging countries should accept limits on their emissions in accordance with their development stage, their per capita emissions, their emission reduction potential and their technical and financial capacities;