natgillin/translations-raw huggingface dataset:
T. keďže mechanizmy alebo financovanie určené na predchádzanie a prispôsobovanie sa katastrofám a ich zmierňovanie ostanú nedostatočnými, ak sa ženy nebudú v plnej miere zúčastňovať na procese navrhovania, rozhodovania a vykonávania; keďže sa osvedčenými postupmi, napríklad z Tuniska, Nikaraguy, Salvádoru a Hondurasu, dokázalo, že vedomosti a účasť žien zachraňujú životy pri zvládaní katastrof , posilňujú biodiverzitu a zlepšujú vodné hospodárstvo, posilňujú bezpečnosť potravín, zabraňujú rozširovaniu púští a podporujú verejné zdravie;
T. whereas mechanisms or financing for disaster prevention, adaptation and mitigation will remain insufficient unless they incorporate women’s full participation in design processes, decision making and implementation; whereas good practices from, for example, Tunisia, Nicaragua, El Salvador and Honduras have demonstrated that women’s knowledge and participation save lives through disaster management, boost biodiversity, improve water management, enhance food security, prevent desertification, protect forests and support public health;
3 vyzýva Komisiu a členské štáty, aby na všetkých úrovniach rozhodovania zahrnuli ciele rodovej rovnosti a rodovej spravodlivosti do politík, akčných plánov a iných opatrení, ktoré sa týkajú trvalo udržateľného rozvoja, rizika katastrof a zmeny klímy tým, že budú robiť systematické analýzy podľa pohlavia, vytvoria ukazovatele a kritériá zohľadňujúce rodové špecifiká a vyvinú praktické nástroje; zdôrazňuje, že pri rokovaniach o zmene klímy je potrebné brať do úvahy zásady rodovej rovnosti na všetkých úrovniach, od výskumu a analýzy až po návrh a uplatňovanie a rozvoj stratégií pre zmiernenie a prispôsobenie;
3 Calls on the Commission and the Member States to include – at all levels of decision-making – gender equality and gender justice objectives in policies, action plans and other measures relating to sustainable development, disaster risk and climate change, by carrying out systematic gender analyses, establishing gender-sensitive indicators and benchmarks and developing practical tools; underlines that the climate change negotiation process must take into account the principles of gender equality at all stages, from research and analysis to design and implementation and the development of mitigation and adaptation strategies;
4 pripomína, že Medzivládny panel o zmene klímy (IPCC) vo svojej 4. hodnotiacej správe z roku 2007 potvrdil, že vplyv zmeny klímy na ľudí je rôzny v závislosti od ich pohlavia, veku a spoločenskej triedy, pričom pravdepodobne najväčšie dôsledky má na chudobné vrstvy; zastáva názor, že dosiahnutie rodovej rovnosti je kľúčovým činiteľom ľudského rozvoja a je základným cieľom v boji proti chudobe; žiada, aby sa pri zostavovaní politík týkajúcich sa rozvoja, ľudských práv a zmeny klímy všeobecne uplatňoval prístup založený na rodovej rovnosti; žiada, aby sa prijali opatrenia, ktoré zabezpečia, aby sa Rámcový dohovor Organizácie spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) vykonával v súlade s rámcami v oblasti ľudských práv, vnútroštátnymi a medzinárodnými dohodami o rodovej rovnosti a spravodlivosti vrátane Dohovoru o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien (CEDAW);
4 Recalls that, in its 4th Assessment Report of 2007, the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) confirmed that the impact of climate change varies according to gender, age and class, with the poor being most likely to suffer the most; takes the view that achieving gender equality is key to human development and is a fundamental objective in the fight against poverty; demands that a gender‑based approach be applied across the board in the drawing-up of development, human rights and climate change policies; calls for steps to be taken to ensure that the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) acts in accordance with human rights frameworks and with national and international agreements on gender equality and equity, including the Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women (CEDAW);
9. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby začlenili rodovo citlivé štatistiky do všetkých politických oblastí týkajúcich sa životného prostredia s cieľom zlepšiť posúdenie všeobecnej situácie žien a mužov, pokiaľ ide o zmenu klímy;
Calls on the Commission and the Member States to mainstream gender-sensitive statistics in all environment-related policy areas, in order to improve the measurement of the general situation of women and men with regard to climate change;
14. žiada inkluzívne miestne riešenia a projekty vrátane zvyšovania informovanosti o existujúcich ohrozeniach a možnostiach ich riešiť, ako sú tradičné skúsenosti a poznatky pôvodného obyvateľstva, a najmä žien;
Calls for inclusive local solutions and projects, including built-in awareness of existing vulnerabilities and capacities to cope, such as the traditional experiences and knowledge of indigenous people, and in particular women;
25. vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby presadzovali zásadu „klimatickej spravodlivosti“; trvá na tom, že najnespravodlivejším dôsledkom našej neschopnosti účinne riešiť zmenu klímy by bol nepriaznivý vplyv na chudobné krajiny a obyvateľstvo, a najmä na ženy;
Calls on the EU and its Member States to develop a principle of ‘climate justice’; insists that the greatest injustice of our failure to tackle climate change effectively would be the detrimental effects on poor countries and populations, and on women in particular;
Uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti v politike verejnej dopravy v Malmö:
Gender mainstreaming in the public transportation policy in Malmö:
38. zdôrazňuje, že zmena klímy bude nevyhnutne viesť k migrácii z oblastí postihnutých pohromami, ako sú napríklad suchá alebo záplavy, a že EÚ nesmie zabudnúť na to, že musí chrániť ženy vo všetkých táboroch pre vnútorne presídlené osoby a utečencov;
Points out that climate change will inevitably lead to migration from regions affected by calamities such as droughts or floods, and that the EU must keep in mind the need to protect women in any camps set up for internally displaced persons and refugees;
41. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pripravili programy a stratégie na zmiernenie zmeny klímy a adaptácie na ňu, ktoré využijú rodovú analýzu na zlepšenie životných podmienok žien a dievčat a zohľadnia rodovú nerovnosť v oblasti prístupu k úverom, informáciám, technológiám, pôde, prírodným zdrojom, udržateľnej energii a prístupu k informáciám a službám v oblasti reprodukčného zdravia; žiada, aby takéto programy a stratégie zahŕňali inovatívne spôsoby financovania, napr. systémy mikroúverov, najmä v naliehavých prípadoch, ako sú utečenci v dôsledku zmeny klímy;
Calls on the Commission and the Member States to develop climate change mitigation and adaptation programmes and strategies that use gender analysis to improve the welfare of women and girls and take into account gender inequalities in access to credit, information, technology, land, natural resources, sustainable energy and reproductive health information and services; calls for such programmes and strategies to include innovative financing solutions such as micro-credit schemes, in particular in emergency cases such as those of climate refugees;
46. so znepokojením poukazuje na nepriaznivý vplyv, ktorý môže mať zmena klímy na dosiahnutie miléniových rozvojových cieľov OSN, najmä tých, ktoré sú spojené s postavením žien a ich ochranou;
Points out with concern the negative impact climate change may have on the achievement of the UN Millennium Development Goals, in particular those linked to the condition and protection of women;
Súvislosti medzi pohlaviami a zmenou klímy sa začali brať do úvahy len nedávno a ešte stále neviedli ku skutočnej integrácii rodového hľadiska do politík v oblasti klímy.
Awareness of the links between gender and climate change has only recently developed and gender issues have yet to be fully integrated into climate change policies.
Medzinárodné súvislosti tomu nie sú naklonené: je cítiť neistotu, ktorou sa vyznačuje obdobie po skončení platnosti Kjótskeho protokolu, a hrozbu, že nedôjde k uzavretiu právne záväznej medzinárodnej dohody.
The international context is by no means propitious: the uncertainties hanging over the post-Kyoto world and the danger that no legally binding international agreement may be reached are felt everywhere.
Vzhľadom na legitímne obavy, že sa nesplnia záväzky v oblasti klímy, ktoré už aj tak nie sú dostatočné, sa otázky klimatickej spravodlivosti a uvedomovania si zraniteľností pomaly vytrácajú.
In the face of the legitimate fear that existing and already inadequate climate change commitments may be reneged on, issues of climate justice and addressing vulnerability tend to be overlooked.
Pozornosť sa sústreďuje na krajiny zhromaždené v Durbane v roku 2011 a neskôr v roku 2012 v Riu a výsledok rokovaní závisí od ich schopnosti nechať bokom spory a egocentrické sklony v záujme dosiahnutia dohody, ktorá by bola právne záväzná a zároveň dostatočne ambiciózna na to, aby bola dôveryhodná.
The spotlight is on the countries meeting in Durban in 2011 and again in Rio in 2012, with the outcome of the negotiations hinging on their ability to set aside their differences and their own egocentric concerns in order to reach an agreement which is both binding and far-reaching enough to be credible.
Táto správa tento postup podporuje.
Our report supports this process.
Keďže účinky zmeny klímy budú mať neprimeraný dosah na ženy, treba zdôrazniť, že boj proti zmene klímy musí byť pre Európsku úniu absolútnou prioritou, tak v jej vonkajšej, ako aj vnútornej politike.
Since the effects of climate change will have a disproportionate impact on women, we wish to emphasise that climate change needs to be an absolute priority for the European Union, in terms of both foreign and domestic policy.
Do rokovaní, ako aj väčšiny politík a programov realizovaných na vnútroštátnej úrovni, ako sú NAPP, bol rodový rozmer začlenený len nedávno a predstavuje citlivú otázku.
In these negotiations, as in most national policies and programmes such as the NAPAs, the inclusion of a gender perspective is a recent and fragile development.
I keď sa v niektorých odvetviach (napríklad v poľnohospodárstve rozvojových krajín alebo v správe lesných zdrojov) považuje za oprávnenú, pokiaľ ide o naliehavosť situácie v oblasti klímy a otázku prežitia ľudstva, ani zďaleka nie je vnímaná ako prierezová otázka alebo ako priorita.
Although it is seen as legitimate in some sectors (particularly agriculture in developing countries and management of forest resources), it is still far from being seen as a cross-cutting issue or as a priority, when measured against the urgency of climate action and the dangers posed to human survival.
Spravodajkyňa by chcela preukázať, že klimatická spravodlivosť nie je len nevyhnutnou požiadavkou, ale najmä, že najúčinnejšie, menej nákladné a v konečnom dôsledku spravodlivejšie riešenia môžu vzniknúť práve tým, ak svoje úvahy rozšírime o tieto otázky.
The rapporteur seeks not only to show that climate justice is a demand which cannot be ignored, but above all that it is by expanding our vision to take in such issues that more effective, less costly and, in the final analysis, more just solutions can be found.
Diskriminácia spojená s pohlavím sa v našich spoločnostiach vyskytuje všade, a preto sa nám zdá, že je nesmierne dôležité, aby sme k nej v našich politikách v oblasti klímy nepristupovali ľahostajne, inak sa situácia zhorší, a najmä môže dôjsť k prehliadnutiu mnohých nápadov, opatrení a hybných síl na neodkladný boj proti zmene klímy.
Since gender-based discrimination is found everywhere in our societies, we believe it essential that it be taken into consideration in climate policies in order to avoid worsening the situation and, above all, in order to tap into a whole reservoir of ideas, actions and leverage mechanisms with which to tackle the urgency of the fight against climate change.
Spravodajkyňa by chcela vyjadriť tieto tri posolstvá:
Your rapporteur wishes to make three main points:
- zohľadnenie rodového hľadiska je príležitosťou bojovať proti zmene klímy lepšie, spravodlivejšie a účinnejšie;
- The inclusion of gender issues provides an opportunity to make the fight against climate change stronger, fairer and more effective.
- v záujme účinnosti sa uplatňovanie rodového hľadiska musí opierať súčasne a v rovnakej miere o dve zásady: riešiť účinky nerovností a venovať sa ich príčinám, predovšetkým zvýšením finančnej nezávislosti žien a posilnením prostriedkov ich emancipácie v rámci ich komunít;
- in order to be effective, mainstreaming must be equally and simultaneously based on two principles : addressing the effects of inequality and tackling its causes , principally by increasing women's financial independence and their means of emancipation within their communities;
- naše chápanie súvislostí medzi zmenou klímy a ženami sa zlepší na základe vedomého konania a zhromažďovania rodovo diferencovaných údajov.
- We can only improve our understanding of the links between women and climate change through a willingness to do so and the collection of gender-disaggregated data.
Toto lepšie spoznanie umožní prispôsobiť naše rozhodovanie, podobne ako v prípade rozvojových politík v priebehu posledných dvadsiatich rokov.
Better understanding will enable us to adapt our decision making, as has happened over the last 20 years with development policies.
Väčšia zraniteľnosť
Greater vulnerability
Ak sa zdá, že súvislosť medzi zmenou klímy a ženami nie je na prvý pohľad zreteľná, vyplýva to z toho, že ženy na celom svete netvoria homogénnu skupinu.
If the link between women and climate change appears is not immediately obvious, this is because women are not a homogenous group around the globe.
Naopak, vychádzajúc z rozdielnej životnej úrovne, rozdielnych príležitostí a rozdielneho vzdelania by sa dalo usúdiť, že pohlavie nie je dostatočne univerzálnym faktorom na to, aby bolo rozhodujúce v boji proti zmene klímy.
The differences which exist in terms of standard of living, opportunities and education could give rise to the idea that gender is not a sufficiently universal factor to be decisive in combating climate change.
Napriek tomu sú ženy na celom svete vystavené diskriminácii, pretože sú ženami, a ich potreby, túžby a príležitosti sú obmedzenejšie a berú sa do úvahy menej ako v prípade mužov.
Nevertheless, throughout the world women suffer discrimination because they are women, and their needs, aspirations and opportunities are more limited and given less consideration than those of men.
Štatistiky, v ktorých sa rozlišuje pohlavie, ukazujú, že táto skutočnosť sa týka všetkých oblastí života a všetkých spoločností:
Gender-disaggregated statistics show that this holds true for all areas of life and in all societies.
– ženy majú obmedzenejší prístup k finančným zdrojom a k vlastníckym právam (vlastnia menej ako 1 % svetových zdrojov a predstavujú 70 % osôb, ktoré majú na deň menej ako 1 dolár),
- Women have less access to financial resources and property rights (women own less than 1 % of the world's resources and comprise 70 % of those living on less than one dollar a day);
– sú systematicky nedostatočne zastúpené pri prijímaní politických a hospodárskych rozhodnutí (na celosvetovej úrovni tvoria 17 % poslancov a 8 % ministrov),
- Women are systematically under-represented in political and economic decision making (17 % of the world's parliamentarians and 8 % of government ministers are women);
– ženy vykonávajú veľmi veľkú časť neplatenej práce, a to vo forme starostlivosti o iné osoby (deti, staršie osoby) a vedenia domácností (ženy vykonávajú 2/3 celkového pracovného času na celom svete, pričom ich príjmy predstavujú len 10 % celosvetových príjmov),
- Women carry out a very large part of the world's unpaid work, mainly involving caring for others (children, the elderly), and household management (two-thirds of the hours worked worldwide are worked by women, for only 10 % of the world's income);
– ženy predstavujú hlavné obete sexuálneho násilia, 80 % utečencov a presídlených osôb a v prípade prírodnej katastrofy je nadmerná úmrtnosť žien päťkrát vyššia ako u mužov.
- Women are the main victims of sexual violence, make up 80 % of the world's refugees and displaced people, and the excess mortality rate for women in situations arising from natural disasters is up to five times higher than that for men.
K tomu možno dodať, že ženy majú osobitné potreby v oblasti zdravia spojené najmä s reprodukciou a súvisiacimi faktormi: menštruácia, hygienické a zdravotné podmienky počas tehotenstva, pôrod a reprodukčné práva pri plánovaní rodičovstva.
It can be added that women also have specific health needs, mainly linked to reproduction and associated factors: menstruation, health and hygiene conditions during pregnancy, childbirth, and management of reproductive rights in order to plan pregnancies.
Uvedené čísla sú výsledkom kultúrnych, tradičných alebo sociálnych prekážok brániacich rovnosti medzi ženami a mužmi, pokiaľ ide o práva a zodpovednosť.
These figures are a result of cultural, traditional and social limitations on equal rights and responsibilities for men and women.
Táto historicky daná diskriminácia žien je príčinou ich zraniteľnosti.
The discrimination which women have historically faced is the source of their vulnerability.
Ženy, ktoré sú v podriadenej pozícii vo všetkých oblastiach (hospodárskej, politickej, sociálnej atď.), majú menšie schopnosti prispôsobiť sa a reagovať na také zásadné zmeny, ako je otepľovanie klímy a jeho dôsledky.
Owing to their subordinate position in all areas of life - economic, political, social, etc. - women's are less able to respond and readapt in the face of major changes such as global warming and its side-effects.
Ženy ako aktérky zmien
Women as agents of change
Napriek tomu sa v medzinárodných dohodách dosiahol pokrok, vďaka ktorému bolo možné lepšie zohľadniť túto ich zraniteľnosť.
Some progress has nevertheless been made towards including consideration of these vulnerabilities in international treaties.
Uvedomenie si rodového hľadiska však nekončí otázkou zvýšenej zraniteľnosti žien.
Gender awareness goes beyond the issue of women's overall vulnerability.
Uvedomenie si rozdielov medzi ženami a mužmi zahŕňa dva neoddeliteľné aspekty: potrebu venovať osobitnú pozornosť ženám, aby sa zmiernila ich zraniteľnosť, a potrebu zavedenia činností na obnovenie rovnováhy vo vzťahoch medzi obomi pohlaviami.
Awareness of the unequal situation of men and women involves two inextricably linked aspects: the need to focus specifically on women in order to alleviate their vulnerability and the need for measures designed to create a more equal relationship between men and women.
Obe tieto zložky, pomoc ženám a posilnenie ich postavenia, sa musia spoločne začleňovať do politík.
These two aspects - assistance and empowerment - should be jointly included in policies.
V dôsledku prírodných katastrof je napríklad dôležité zaviesť vyhovujúce hygienické a sanitárne zariadenia pre ženy a zároveň ich začleniť do vzdelávania a tímov v oblasti obnovy.
For example, in the aftermath of a natural disaster it is important to make adequate provision for women's hygiene and safety, but it is equally important to include women in reconstruction training and work teams.
Ak chceme zmierniť aktuálny núdzový stav a zároveň zaviesť prvky vedúce k zmene, musí sa tento dvojaký prístup vzťahovať na všetky projekty a programy.
This dual approach should be applied to all projects and programmes in order both to alleviate immediate suffering and encourage longer-term change.
Len spojením obidvoch týchto hľadísk je možné dosiahnuť cieľ uplatňovania rodového hľadiska: zmierniť následky diskriminácie, ktorej sú ženy vystavené, a zabezpečiť im väčšiu nezávislosť a emancipáciu.
It is only by linking these two aspects that mainstreaming can achieve its objective, which is to alleviate the effects the discrimination suffered by women and increase their independence and emancipation.
Ženy, jednotlivo, ako aj na úrovni Spoločenstva, sú už teraz aktérkami zmien v záležitostiach týkajúcich sa klímy.
Women already act as agents of change on climate issues, both individually and collectively.
Či už ide o imigrantky, ktoré pôsobia ako tzv. ekologické vyslankyne v Dánsku, alebo o indické ženy, ktoré zakladajú tradičné poľnohospodárske družstvá, zohľadnením rodového hľadiska sa zvyšujú príležitosti konať.
With the inclusion of a gender dimension, the opportunities for action are multiplied, whether we are looking at immigrant women becoming 'environmental ambassadors' in Denmark or Indian women setting up traditional agricultural cooperatives.
V správe sa zdôrazňuje aj doplnkovosť medzi činnosťami, ktorých cieľom je chrániť ženy nachádzajúce sa v už beztak kritickej situácii, ako aj skutočnosť, že je dôležité zmeniť zmýšľanie vo všetkých politikách v oblasti klímy, a to začlenením skupín obhajujúcich práva žien do rokovaní a mechanizmov financovania, zlepšením vzdelávania a poradenstva poskytovaného ženám a podporovaním projektov, ktoré ženám v rozvojových krajinách, ako aj v EÚ zabezpečujú zrovnoprávnenie a právomoci v rámci ich komunít.
Our report stresses that measures to protect women in already critical situations should complement each other and that it is important to use climate policies to change current mindsets by including groups which defend women's rights in negotiation processes and funding mechanisms, improving women's education and consulting them more, and encouraging projects which liberate and empower women within their own communities, both in developing countries and in the EU.
Oblasť, ktorá je v rozvojových krajinách ešte stále z veľkej časti nepreskúmaná
An area which is still largely unexplored in developing countries
I keď sa informovanosť v tomto smere zvyšuje, rodové hľadisko je v európskych programoch a projektoch spojených s otázkami klímy začlenené len čiastočne: v mechanizmoch rozvojovej pomoci a v opatreniach určených rozvojovým krajinám sa spomínané prepojenie nachádza čoraz častejšie, rodové hľadisko však naďalej chýba vo všetkých vnútroeurópskych politikách týkajúcich sa klímy.
Although greater awareness now exists, gender considerations are only partially included in European climate-related projects and programmes: development funding mechanisms and policies aimed at developing countries do increasingly make the link, but gender is noticeably absent from all intra-European climate policies.
Plán na rok 2050, v ktorom sú definované priority Únie v oblasti prechodu na zelené hospodárstvo a znižovania emisií a v ktorom sa navrhuje sektorový prístup k dosahovaniu stanovených cieľov, však nezohľadňuje rozdielnosti medzi ženami a mužmi.
Roadmap 2050, which sets out the Union's priorities for moving towards a green economy and reducing emissions and proposes a sectoral approach to the goals set, fails to take account of the different situations of men and women.
Zohľadnenie rodového hľadiska sa neobmedzuje len na viditeľné rozdiely, ako je rozdielna mzda alebo vylúčenie z pracovných miest v oblasti vedy a služieb.
Gender awareness extends beyond visible inequalities such as wage differences or the segregation of scientific and service sector jobs.
Nepriame príčiny týchto rozdielov, ako je prevažne mužsky orientovaná podniková kultúra, diskriminácia týkajúca sa využitia času venovaného prácam v domácnosti atď., pramenia z androcentrizmu.
The indirect causes of these inequalities – male enterprise culture, discrimination in the time spent on domestic work, etc. – are rooted in androcentrism.
Ak sa rodový aspekt nezačlení do politických úvah už od začiatku, môže sa stať, že pri formuláciách návrhov sa bude paušálne vychádzať zo skreslenej perspektívy: referenčnou osobou je totiž implicitne zdravý, heterosexuálny biely muž so stálym zamestnaním.
If gender is not incorporated into political discussions from the outset, the resulting projects and proposals are in danger of being biased by default, through use of an implicitly white, able-bodied, heterosexual male in permanent employment as their reference model.