natgillin/translations-raw huggingface dataset:
so zreteľom na svoje uznesenie z 13. januára 2009 o spoločnej poľnohospodárskej politike a globálnej potravinovej bezpečnosti Prijaté texty, P6_TA(2009)0006 .
having regard to its resolution of 13 January 2009 on the Common Agricultural Policy and Global Food Security Texts adopted, P6_TA(2009)0006 .
so zreteľom na dokument Perspektívy poľnohospodárstva na roky 2008 – 2017, ktorý vydali Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) a Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD),
having regard to the Agricultural Outlook 2008-2017 released by the Food and Agriculture Organisation (FAO) and the Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD),
so zreteľom na odporúčania Medzinárodného hodnotenia poľnohospodárskej vedy a rozvojovej technológie (International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology for Development – IAASTD),
having regard to the recommendations of the International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology for Development (IAASTD),
so zreteľom na výsledok kontroly stavu spoločnej poľnohospodárskej politiky,
having regard to the outcome of the "Health Check" reform of the common agricultural policy,
so zreteľom na Parížske vyhlásenie o účinnosti pomoci,
having regard to the Paris Declaration on Aid Effectiveness,
so zreteľom na závery a vyhlásenie vydané na svetovom samite FAO o potravinovej bezpečnosti, ktorý sa konal 16. až 18. novembra 2009 v Ríme,
having regard to the conclusions and declaration issued by the FAO World Summit on Food Security held in Rome from 16 to 18 November 2009,
keďže EÚ je hlavným poskytovateľom rozvojovej a humanitárnej pomoci vo svete, no keďže v medzinárodnom meradle podiel oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA) určenej poľnohospodárstvu, najmä podiel pomoci od EÚ, od 80-tych rokov 20. storočia neustále klesá, pričom sa znížil zo 17 % v roku 1980 na 3,8 % v roku 2006; keďže v súvislosti s tlakom na prírodné zdroje sa očakáva, že svetový dopyt po potravinách sa do roku 2050 zdvojnásobí a svetová produkcia potravín sa bude musieť zvýšiť,
whereas the European Union is the leading global donor of development and humanitarian aid, but whereas at international level the share of official development assistance (ODA) allocated to agriculture, particularly by the European Union, has steadily diminished since the 1980s, falling from 17 % in 1980 to 3,8 % in 2006; whereas, against a background of pressure on natural resources, global food demand is expected to double by 2050 and global food production will need to increase,
keďže záverečné vyhlásenie svetového samitu o potravinovej bezpečnosti z roku 2009 neobsahuje uspokojivú analýzu dôvodov, pre ktoré sa nepodarilo odstrániť hlad, ani konkrétne návrhy na zintenzívnenie boja proti hladu; keďže podľa FAO by stačilo investovať 30 miliárd EUR ročne na to, aby sa zaistila potravinová bezpečnosť obyvateľstva, ktoré v roku 2050 dosiahne 9 miliárd,
whereas the final declaration of the 2009 World Summit on Food Security neither sufficiently analyses the reasons for the failure to eradicate hunger, nor does it make concrete proposals on how to step up the fight against hunger; whereas, according to the FAO, an investment of EUR 30 billion per year would be enough to ensure food security for a world population which will reach 9 billion by 2050,
keďže EÚ naďalej zostáva významným producentom potravín, ale je aj významným dovozcom poľnohospodárskych produktov, lebo v zásobovaní mnohými základnými poľnohospodárskymi výrobkami zďaleka nie je sebestačná; keďže rast cien krmiva pre zvieratá zvyšuje výrobné náklady, čím sa zvyšuje riziko, že produkcia v živočíšnej výrobe klesne,
whereas the European Union remains a major food producer, but is also a major importer of agricultural products, falling significantly short of self-sufficiency in numerous agricultural commodities; whereas the rise in the prices of animal feed is increasing production costs, with the risk that output of stockfarming products will fall,
keďže dramatické fluktuácie cien komodít na svetovom trhu môžu byť výraznejšie a pravidelné; keďže vyššie ceny potravín sa nemusia automaticky premietať do vyšších príjmov poľnohospodárskych podnikov predovšetkým pre rýchlosť, akou sa zvyšujú vstupné náklady týchto podnikov, ale tiež pre stále väčší rozdiel medzi výrobnými nákladmi a cenou pre spotrebiteľa,
whereas dramatic fluctuations in commodity prices may become a more pronounced and regular feature of the global market; whereas higher food prices do not automatically translate into higher farm incomes, mainly due to the speed at which farm-input costs increase and the growing divergence between producer and consumer prices,
keďže svetové zásoby potravín klesli na kriticky nízku úroveň, a to zo zásob na jeden rok v období po druhej svetovej vojne len na 57-dňovú zásobu v roku 2007 a iba na 40-dňovú zásobu v roku 2008,
whereas world food stocks have fallen to critically low levels, from one year's supply of food in stock after the Second World War to just 57 days" stock in 2007 and only 40 days" stock in 2008,
keďže vyčerpané zásoby, dokonca aj v EÚ, majú negatívny účinok na núdzový potravinový program, v rámci ktorého je v súčasnosti k dispozícii menšie množstvo potravín na distribúciu; keďže okamžitým závažným dôsledkom tohto problému a celosvetovej krízy v súvislosti s cenami potravín bol nárast počtu hladujúcich ľudí vo svete na úroveň jednej miliardy v roku 2009 podľa FAO, čo znamená, že každý šiesty človek je súčasnosti podvyživený a trpí dlhodobým hladom,
whereas depleted stocks, even in the EU, have an adverse effect on the emergency food programme, which has, at present, less food to distribute; whereas this problem and the global food-price crisis have had the immediate and serious consequence of increasing the number of hungry people in the world to 1 billion in 2009 according to the FAO, meaning that one person in six is currently undernourished and suffering from chronic hunger,
keďže v dôsledku hladu a chudoby každoročne zomiera viac ako 40 miliónov ľudí, z toho jedno dieťa každých šesť sekúnd; keďže tento vývoj vyvolal na celom svete nepokoje a protesty, ktoré ešte viac destabilizovali krajiny a regióny; keďže na svetovom potravinovom samite v roku 1996 sa zástupcovia 185 krajín zaviazali znížiť počet hladujúcich ľudí na polovicu do roku 2015; keďže rodinní poľnohospodári, pastieri a vidiecki pracovníci predstavujú viac ako polovicu svetovej populácie a sú hlavnými obeťami hladu,
whereas more than 40 million people die of hunger and poverty every year, including one child every six seconds; whereas these developments have sparked riots and unrest throughout the world, further destabilising countries and regions around the globe; whereas at the World Food Summit in 1996 representatives from 185 countries committed themselves to cutting the number of hungry people by half by 2015; and whereas family farmers, herders and rural workers account for more than half the world's population and are the primary victims of hunger,
keďže zmena klímy má vážny vplyv na poľnohospodárstvo, napríklad znižovaním úrody z dôvodu nedostatku vody, ktorým je postihnutá poľnohospodárska činnosť najmä v najchudobnejších krajinách,
whereas climate change is having a serious impact on farming, for example by reducing crop yields because of the water shortages affecting local agricultural activities in the poorest countries,
keďže poľnohospodárstvo zamestnáva a živí vyše 70 % pracovnej sily v rozvojových krajinách a vyše 80 % v mnohých afrických krajinách, v dôsledku čoho majú politiky v oblasti rozvoja vidieka mimoriadny význam pre účinné riešenie problému chudoby a hladu; keďže podľa odhadov Svetovej banky je rast v poľnohospodárskom odvetví dvakrát účinnejší pri znižovaní chudoby, než rast v ostatných odvetviach,
whereas agriculture provides employment and a livelihood for more than 70 % of the labour force in developing countries, and for more than 80 % in many African countries, and, as a consequence, rural development policies are essential in order to tackle poverty and hunger effectively; whereas the World Bank estimates that growth in the agricultural sector is twice as effective at reducing poverty as growth in other sectors,
keďže EÚ poskytuje viac ako 50 % všetkej rozvojovej pomoci na celom svete vrátane príspevkov členských štátov; keďže túto skutočnosť potvrdzuje aj súčasný príspevok poskytnutý prostredníctvom nástrojov ES (približne 1,8 miliárd EUR, z toho 1 miliarda EUR prostredníctvom nového nástroja rýchlej reakcie na prudký nárast cien potravín v rozvojových krajinách a zvyšok prostredníctvom existujúcich nástrojov rozvojovej a humanitárnej pomoci),
whereas the European Union provides more than 50 % of all development aid worldwide, including the Member States' contributions; a fact confirmed by the current contribution through EC instruments (around EUR 1,8 billion: EUR 1 billion through the new facility for rapid response to soaring food prices in developing countries and the rest through existing development and humanitarian aid instruments),
keďže sa zvýšil podiel odlesnenej pôdy a poľnohospodárskych zdrojov používaných na výrobu krmiva pre zvieratá pri produkcii mäsa a na výrobu biomasy pre biopalivá, čo výrazne prispieva k špekuláciám s poľnohospodárskymi komoditami,
whereas the proportion of deforested land and agricultural resources used for the production of animal feed, meat and biomass for agro-fuels has grown, contributing considerably to worldwide speculation in agricultural commodities,
zdôrazňuje, že počet ľudí, ktorí trpia hladom a chudobou, v súčasnosti prekračuje jednu miliardu a že ide o neakceptovateľnú životnú tragédiu jednej šestiny svetového obyvateľstva; konštatuje, že potravinová, finančná a hospodárska kríza a iné faktory sa nedávno podieľali na ďalšom zhoršení dôsledkov dlhodobého nedostatočného investovania do potravinovej bezpečnosti, poľnohospodárstva a rozvoja vidieka a že vo všeobecnosti sa zatiaľ nepodarilo splniť rozvojové ciele milénia; konštatuje, že je potrebné uskutočniť kolektívne kroky na zvrátenie tejto tendencie a na postupné dosiahnutie toho, aby sa právo na primeranú výživu v súvislosti s vnútroštátnou potravinovou bezpečnosťou stalo skutočnosťou;
Stresses that the number of people suffering from hunger and poverty now exceeds 1 billion and that this is an unacceptable blight on the lives of one-sixth of the world's population; notes that the effects of longstanding underinvestment in food security, agriculture and rural development have recently been further exacerbated by food, financial and economic crises, among other factors, and that the overall efforts have so far fallen short of achieving the Millennium Development Goals (MDGs); notes that collectively steps need to be taken to reverse this trend and gradually make the right to adequate food a reality in the context of national food security;
zdôrazňuje právo všetkých ľudí na prístup k bezpečným a výživným potravinám v dostatočnom množstve; vyzýva na vytvorenie sveta bez hladu a poukazuje na to, že naozajstný boj proti hladu si vyžaduje zavedenie komplexných politík, ktoré posilňujú udržateľné poľnohospodárstvo a systémy výroby potravín, s cieľom posilniť schopnosť rozvojových krajín nasýtiť ich obyvateľstvo; vyzýva krajiny, aby uplatňovali dobrovoľné usmernenia FAO na postupné zabezpečovanie práva ľudí na primeranú výživu v súvislosti s potravinovou bezpečnosťou na vnútroštátnej úrovni a podporuje praktické uplatňovanie týchto usmernení založené na zásadách účasti, transparentnosti a zodpovednosti; víta záväzky, ktoré boli v zásade prijaté na samite v Ríme, je však sklamaný nedostatkom konkrétnych finančných prísľubov a veľmi malou účasťou vysokých predstaviteľov G8; v tejto súvislosti vyzýva všetky členské štáty, aby zdvojnásobili úsilie o dosiahnutie rozvojového cieľa milénia č. 1 (znížiť počet hladujúcich do roku 2015 o polovicu) a podporili globálny cieľ odstránenia hladu a podvýživy do roku 2025, alebo v prípade, že sa to nepodarí splniť do uvedeného roku, v čo najkratšom možnom čase;
Stresses the right of everyone to have access to sufficient safe and nutritious food; calls for a world free from hunger and points out that a genuine fight against hunger requires the establishment of comprehensive policies which enhance sustainable farming and food production systems, so as to improve developing countries' capacity to feed their people; calls on countries to implement the FAO 'Voluntary guidelines for the progressive realisation of the right to adequate food in the context of national food security' and supports the practical application of these guidelines on the basis of the principles of participation, transparency and accountability; welcomes the undertakings given in principle at the Rome Summit, but expresses disappointment at the lack of specific financial pledges and the poor attendance by G8 high-level representatives; in this context, calls on all Member States to redouble their commitment to achieving MDG 1 (to halve hunger by 2015) and endorse a global goal to eradicate hunger and malnutrition by 2025 or, failing that, the earliest possible date;
zdôrazňuje význam spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) ako prostriedku na zabezpečenie produkcie potravín v Európskej únii; je presvedčený, že SPP od svojho vzniku v roku 1962 poskytuje občanom EÚ bezpečné dodávky potravín a okrem toho zabezpečuje ochranu a rozvíjanie vidieckeho prostredia a noriem produkcie potravín EÚ, ktoré sú na najvyššej úrovni na svete; zdôrazňuje, že je potrebné, aby poľnohospodárstvo Spoločenstva zohrávalo túto úlohu aj v budúcnosti;
Stresses the importance of the common agricultural policy (CAP) as the means of securing food production in the European Union; believes that the CAP has provided EU citizens with a secure food supply since its inception in 1962, in addition to protecting and enhancing the rural environment and EU food production standards which are the highest in the world; stresses the need for Community agriculture to continue to play that role in the future;
zdôrazňuje, že od roku 2007 ceny poľnohospodárskych komodít výrazne kolísali a od polovice roku 2007 do polovice roku 2008 ceny prudko stúpli, čo bolo sprevádzané prudkým zvyšovaním spotrebiteľských cien; konštatuje, že po tomto skokovom zvyšovaní cien základných komodít nasledoval ich prudký pokles na neudržateľné úrovne; je znepokojený tým, že ceny potravín by sa po zotavení svetového hospodárstva mohli opäť prudko zvýšiť, pretože mnohé štrukturálne problémy vrátane nedostatku investícií a vysokého dopytu v niektorých regiónoch pretrvávajú;
Stresses that since 2007 agricultural commodity prices have fluctuated dramatically and that between mid-2007 and mid-2008 prices rose steeply, followed by a sharp increase in consumer prices; notes that this steep increase in basic commodity prices was followed swiftly by a sharp fall in commodity prices to unsustainable levels; remains concerned that food prices may surge again as the global economy recovers, as many of the structural problems, including lack of investment and high demand in certain regions, persist;
so znepokojením berie na vedomie zvyšujúce sa náklady na poľnohospodárske vstupy (napr. stúpajúce ceny hnojív a osív), ktoré sa prejavili zvýšením nákladov, ktoré sa nekompenzovali všetkým poľnohospodárom rovnakým spôsobom (najmä v oblasti živočíšnej výroby) a podstatne oslabili akýkoľvek možný nárast príjmov poľnohospodárov zo zvýšených cien komodít a potravín, čím sa obmedzili stimuly na zvyšovanie udržateľnej poľnohospodárskej produkcie; je znepokojený tým, že dramatický nárast cien vstupov by mohol viesť k nižšiemu využívaniu vstupov a potenciálne obmedzenej produkcii, čím by sa iba zhoršila potravinová kríza v Európe a vo svete;
Notes with concern the escalating costs of farm inputs (for instance increases in prices of fertilisers and seeds ) which have translated into a rise in costs for which not all farmers (particularly in the livestock sector) have been equally compensated and which has significantly eroded any potential increase in farm incomes stemming from higher commodity and food prices, thus lessening the stimulus to increase sustainable agricultural production; is concerned that dramatic increases in input prices could result in less use of inputs and potentially reduced output, which would exacerbate the food crisis in Europe and the world;
poukazuje na to, že cenová volatilita počas posledných rokov, a to tak ich vysoké ako aj nízke úrovne, spôsobila, že zaistenie potravinovej bezpečnosti sa stalo mimoriadne náročným cieľom; zdôrazňuje, že ak poľnohospodári nebudú spravodlivo zaplatení za svoje produkty, ich podnikanie jednoducho skrachuje; opätovne poukazuje na to, že poľnohospodárske podniky v EÚ zabezpečujú 17 až 30 % svetovej produkcie pšenice, mlieka a hovädzieho mäsa; zdôrazňuje, že udržanie životaschopných poľnohospodárskych podnikov v EÚ bude mať v budúcich rokoch kľúčový význam pre zásobovanie potravinami na európskej a celosvetovej úrovni;
Points out that the price volatility of recent years - both the highs and the lows - has made guaranteeing food security a particularly elusive goal; stresses that if farmers do not receive a fair price for their produce they will cease production; points out once again that EU farms produce between 17 % and 30 % of the world's wheat, milk and beef; stresses that maintaining viable farms in the EU will be of paramount importance for food supplies in the EU and throughout the world in the years to come;
upozorňuje na dlhodobejšie štrukturálne príčiny nedávneho nárastu cien poľnohospodárskych komodít vrátane neustále stúpajúceho svetového dopytu a pretrvávajúceho znižovania investícií do produktívneho poľnohospodárstva; poznamenáva, že spomedzi týchto faktorov mal predovšetkým rast cien energie a najmä ropy zásadný vplyv na svetovú poľnohospodársku výrobu (vzhľadom na zvýšenie nákladov na produkciu poľnohospodárskych podnikov a distribúciu potravín) a na vznik potravinových kríz v chudobných krajinách (vzhľadom na náklady na prepravu potravín vo vnútri týchto štátov);
Draws attention to the longer-term structural causes at play in the recent increase in prices of agricultural commodities, including steadily rising global demand and sustained reductions in investment in productive agriculture; notes that, among these factors, the increase in the price of energy, and in particular in the oil price, has had a major impact on global agricultural production (due to increasing production and food-distribution costs) and on the frequency of food crises in poor countries (owing to higher food transport costs within those countries);
poznamenáva, že na nasýtenie svetového obyvateľstva, ktoré podľa odhadov prevýši v roku 2050 deväť miliárd, sa bude musieť poľnohospodárska výroba do tohto roku zvýšiť o 70 %; poukazuje na to, že viac ako 860 miliónov ľudí na celom svete trpí dlhodobým hladom; poznamenáva, že podľa predpovedí Svetovej banky by prudký nárast cien potravín a súčasná palivová a potravinová kríza mohli uvrhnúť ďalších 130 až 155 miliónov ľudí do ešte väčšej chudoby v porovnaní s rokom 2008;
Notes that to feed a world population expected to surpass 9 billion in 2050, agricultural output will have to increase by 70 % between now and then; points out that over 860 million people globally suffer from chronic hunger; notes that the World Bank predicts that the surge in food prices and the current fuel and food crisis will push an additional 130-155 million people into deeper poverty compared to 2008;
je presvedčený, že SPP by mala naďalej zostať základom politiky potravinovej bezpečnosti a mala by sa ďalej prispôsobovať, aby napĺňala potreby potravinovej bezpečnosti v Európe a vo svete; varuje pred rušením opatrení na podporu trhu a znižovaním podporných platieb pre poľnohospodárov vzhľadom na volatilitu cien komodít a teda aj príjmov poľnohospodárov;
Believes that the CAP should remain the cornerstone of EU food security policy and that it should be further adapted to meet food security concerns in Europe and at world level; cautions against the dismantling of market-support measures and cuts in farm-support payments in the light of the extreme volatility of commodity prices and, hence, farm incomes;
zdôrazňuje význam medzinárodnej spolupráce a solidarity, ako aj potrebu vyhýbať sa jednostranným opatreniam, ktoré nie sú v súlade s medzinárodným právom a Chartou Organizácie Spojených národov a ktoré ohrozujú potravinovú bezpečnosť; vyzýva na vyvážené obchodné dohody, pretože sú nevyhnutným prvkom pre riešenie celosvetovej potravinovej bezpečnosti;
Stresses the importance of international cooperation and solidarity and the need to refrain from taking unilateral measures not in accordance with international law and the Charter of the United Nations which endanger food security; calls for balanced trade agreements, as they are an essential element of a global food security response;
naliehavo žiada Komisiu a členské štáty, aby do nadchádzajúcich rokovaní v Kodani zahrnuli aj spravodlivé finančné mechanizmy a koncepciu spoločného znášania nákladov v kontexte prispôsobovania sa zmene klímy, aby venovali mimoriadnu pozornosť podpore poľnohospodárskych postupov priaznivých pre klímu ako koherentnému spôsobu boja proti hladu, aby uplatňovali koordinované opatrenia na zastavenie ďalších strát v úrodnosti pôdy a biodiverzity, ktoré sú základnými prvkami systémov výroby potravín, aby zvýšili celkovú účinnosť a znížili odpad v rámci globálnych potravinových reťazcov a aby zlepšili miestny prístup na trh;
Urges the Commission and the Member States to include equitable financial mechanisms and concepts of burden-sharing in the context of climate adaptation in the forthcoming negotiations in Copenhagen, paying special attention to support for climate-friendly agricultural practices as a coherent means of fighting hunger, to take coordinated measures to halt any further loss of soil fertility and biodiversity, two essential components of food production systems, to increase overall efficiency and reduce waste in global food chains, and to improve local market access;
uznáva názor FAO, že krajiny úplne závislé od dovozu potravín sú najviac postihnuté zvyšujúcimi sa cenami potravín a že mnohé z týchto krajín patria medzi najmenej rozvinuté krajiny na svete; opätovne poukazuje na skutočnosť, že chudoba a závislosť od dovozu potravín sú hlavnými príčinami potravinovej neistoty; je si vedomý toho, že na medzinárodných trhoch sa v skutočnosti obchoduje len s malým percentuálnym podielom svetovej produkcie potravín, pričom ide čoraz viac o produkciu malého počtu vyvážajúcich krajín;
Acknowledges the FAO's view that net food-importing countries are hardest hit by rising food prices and that many of these countries are the world's least developed; points out once again that poverty and dependence on food imports are leading causes of food insecurity; is mindful of the fact that only a small percentage of global food production, which increasingly comes from only a small number of exporting countries, is actually traded on international markets;