natgillin/translations-raw huggingface dataset:
zdôrazňuje, že na splnenie RCT a zaistenie dobrej správy je nevyhnutné zapojiť do rozvojových politík aj miestne orgány; poukazuje predovšetkým na to, že miestne orgány zohrávajú rozhodujúcu úlohu v takých oblastiach, ako je vzdelávanie, boj proti hladu, zdravotníctvo, prístup k vode, hygienické podmienky, sociálna súdržnosť, miestny hospodársky rozvoj atď.; z tohto dôvodu považuje za kľúčové, aby sa ich úloha v ďalšom finančnom nástroji rozšírila, a to v súlade so zásadou vlastnej zodpovednosti za rozvoj;
Stresses that the involvement of local authorities in development policies is essential for achieving the MDGs and ensuring good governance; points out, in particular, that local authorities have a critical role to play in areas such as education, combating hunger, health, water, sanitation, social cohesion and local economic development, etc.; deems it essential, therefore, to upgrade their role in the next financial instrument, in line with the principle of development ownership;
zdôrazňuje potrebu pravidelného a štruktúrovaného dialógu medzi Komisiou, ESVČ, neštátnymi subjektmi a miestnymi orgánmi o plánovaní, vykonávaní a hodnotení strategických dokumentov; zdôrazňuje preto, že je potrebné, aby sa v budúcich finančných nástrojoch zohľadňovali závery tohto štruktúrovaného dialógu;
Underlines the need for a regular and structured dialogue between the Commission, the EEAS, non-state actors (NSAs) and local authorities (LAs) on the programming, implementation and evaluation of strategy papers; emphasises therefore the need to take the conclusions of the Structured Dialogue into account in future financial instruments;
zdôrazňuje potrebu zaviesť ustanovenia flexibility, ktoré EÚ umožnia reagovať na meniace sa potreby a priority; navrhuje, aby sa preskúmal vzor ERF, t. j. stanovenie limitovaného finančného krytia pre jednotlivé krajiny mimo plánovanej pomoci, ako možný model budúceho nástroja rozvojovej spolupráce; zdôrazňuje však, že prostriedky použité flexibilnejším spôsobom musia sledovať skutočné rozvojové ciele;
Stresses the need for flexibility provisions which allow the EU to respond to changes in terms of needs and priorities; suggests an examination of the EDF model of limited country envelopes of non-programmed aid as a possible model for the future development cooperation instrument; stresses, however, that funds used in a more flexible manner must pursue genuine development objectives;
domnieva sa, že nový nástroj rozvojovej spolupráce by mal predstavovať základ pre cielenú a flexibilnejšiu pomoc v nestabilných situáciách; je presvedčený, že nová štruktúra financovania by mala pomôcť zabezpečiť náležité prepojenie medzi pomocou, obnovou a rozvojom prostredníctvom flexibility a vzájomného dopĺňania mechanizmov financovania;
Considers that the new development cooperation instrument should provide a basis for targeted and more flexible aid to situations of fragility; believes that the new financial architecture should help to ensure proper linkage of relief, rehabilitation and development (LRRD) through flexibility and complementarity of the funding mechanisms;
požaduje, aby sa stanovil cieľ poskytovať 20 % výdavkov v rámci geografických programov na základné sociálne služby, ako určila OSN v rozvojových cieľoch tisícročia (ukazovateľ 8.2 pre cieľ 8: Rozvíjať globálne partnerstvo pre rozvoj);
Calls for a benchmark of 20% of spending under geographic programmes to be allocated to basic social services as defined by the United Nations in the MDGs (indicator 8.2 for goal 8: ‘Develop a global partnership for development’);
trvá na prísnych kritériách oprávnenosti na rozpočtovú podporu; trvá na tom, že Komisia nesmie využívať rozpočtovú podporu v krajinách, kde nemožno zaručiť transparentnosť verejných výdavkov, že rozpočtovú podporu musia vždy sprevádzať opatrenia na rozvíjanie kapacít parlamentnej kontroly a auditu v prijímajúcej krajine a opatrenia na zlepšenie transparentnosti a prístupu verejnosti k informáciám a že do jej monitorovania by mala byť zapojená občianska spoločnosť;
Insists on strict eligibility criteria for budget support; insists that the Commission must refrain from using budget support in countries where transparency in public spending cannot be assured, that budget support must always be accompanied by actions to develop the receiving country's parliamentary control and audit capacities and to increase transparency and public access to information, and that civil society should be involved in monitoring budget support;
uznáva dôležitú úlohu, ktorú pri rozvoji zohráva občianska spoločnosť, napríklad tým, že pôsobí ako dozorca vlády, ktorý zabezpečuje zodpovednosť, a vyzýva, aby sa občianskej spoločnosti v rozvojových krajinách poskytli primerané finančné prostriedky;
Recognises the important roles that civil society plays in development, such as acting as a watchdog in relation to government to ensure accountability, and calls for adequate funding to be directed towards civil society in developing countries;
pripomína svoju požiadavku, aby Komisia predložila komplexnú finančnú analýzu všeobecnej rozpočtovej podpory, a to podľa jednotlivých odvetví, podľa jednotlivých projektov alebo v akejkoľvek inej podobe, ktorá bola pridelená danej miestnej správe; zdôrazňuje, že takáto celková predstava by bola prínosom, pokiaľ ide o ucelenosť podpory, ktorá sa poskytuje miestnej správe, a zlepšovala by správu v partnerských krajinách;
Repeats its call for the Commission to produce a comprehensive financial analysis covering general budget support, support by sector, support by project and support of any other kind granted to local government; stresses that having this global picture would make support granted to local government more consistent and improve governance in partner countries;
konštatuje, že všetky tematické programy v rámci nástroja financovania rozvojovej spolupráce dokázali svoj význam, a zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby sa zachovali tematické, ako aj geografické programy, no požaduje určitú zmenu orientácie vzhľadom na nové výzvy, ako sú globálna finančná a hospodárska kríza, celosvetová potravinová kríza, zmena klímy a osobitné potreby nestabilných štátov a štátov v transformácii;
Notes that all thematic programmes under the DCI have proven their relevance, and emphasises that it is imperative to maintain both thematic and geographic programmes, but calls for some refocusing in the light of new challenges, such as the global financial and economic crisis, the global food crisis, climate change and special needs of fragile states and states in transition;
upozorňuje na to, že migrácia je oblasťou, v ktorej panuje jednoznačná potreba uprednostňovania politickej súdržnosti v záujme rozvoja pred krátkodobými záujmami EÚ, ktoré sa v tejto súvislosti väčšinou týkajú boja proti nelegálnemu prisťahovalectvu; zdôrazňuje, že rozvojové finančné prostriedky určené na migráciu by sa nemali využívať na posilňovanie riadenia hraníc ani na boj proti nelegálnemu prisťahovalectvu; trvá na tom, že všetky budúce tematické programy zamerané na migráciu musia byť v plnom súlade s rozvojovými cieľmi EÚ a že hlavná časť financovania v rámci tohto programu musí spĺňať kritériá oprávnenosti na ODA; zdôrazňuje najmä to, že v rámci týchto tematických programov by sa mali uprednostňovať projekty, ktoré sa orientujú na migráciu typu juh – juh;
Points out that migration is an area in which there is a clear need to prioritise policy coherence for development over short-term EU migration considerations, mostly aimed at fighting illegal immigration; highlights that development funds for migration should not be used for strengthening border management and combating illegal immigration; insists that any future thematic programme on migration must be fully aligned with the EU's development objectives and that the core funding under this programme must fulfil the ODA eligibility criteria; in particular, stresses that projects dealing with South-South migration should be given priority within the thematic programme;
zdôrazňuje, že nový tematický program Investovanie do ľudí musí byť okrem iného zameraný na dosiahnutie tých RCT, v ktorých plnení sa najviac zaostáva, pričom osobitná pozornosť by sa mala upriamiť na tie krajiny a regióny, kde sú ukazovatele dosahovania RCT kritické; zdôrazňuje, že východiskovým bodom procesu zvyšovania informovanosti ľudí a preberania vlastnej zodpovednosti za rozvoj je získanie základného vzdelania a gramotnosti; žiada preto, aby sa tento program zameral aj na vzdelávanie ako na nástroj emancipácie a účasti;
Stresses that a new thematic programme on ‘Investing in People’ must focus on – but not be limited to – the achievement of those MDGs which are most off-track, with particular attention to countries and regions with critical MDG indicators; emphasises that basic education and alphabetisation are the starting point for the process of awareness raising and for development ownership; therefore calls for the programme to include a focus on education as a tool for emancipation and participation;
domnieva sa, že novým nástrojom by sa mal zabezpečiť diferencovaný prístup k financovaniu organizácií občianskej spoločnosti a miestnych orgánov, pričom by sa malo zabrániť zbytočnej konkurencii medzi týmito dvoma typmi subjektov; zdôrazňuje, že je potrebné riešiť problém nadmerného vyťaženia súčasného programu; žiada, aby sa v budúcom tematickom programe a v navrhovaných spôsoboch pomoci plne zohľadnili výsledky štruktúrovaného dialógu;
Believes that the new instrument should provide for a differentiated approach to funding for civil society organisations and local authorities, and also avoid pointless competition between the two types of actor; stresses the need to address the problem of the current programme's over-subscription; calls for the results of the Structured Dialogue to be fully reflected in the future thematic programme and the proposed aid modalities;
zdôrazňuje, že jeden z dôvodov, prečo neboli zatiaľ RCT splnené, je neuznanie skutočnosti, že životné prostredie, prírodné zdroje a ekosystémy prispievajú k ľudskému rozvoju a odstraňovaniu chudoby; so znepokojením konštatuje, že v rámci súčasnej ODA Európskej únie sa prideľujú iba 3 % z celkových výdavkov na environmentálne záležitosti a ďalším problémom je, že časť finančných prostriedkov EÚ a jej členských štátov určených pre rozvojové krajiny sa investuje do projektov, ktoré následky zmeny klímy zhoršujú namiesto ich zmierňovania; zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby sa v oblasti zmeny klímy zvýšila politická súdržnosť v záujme rozvoja, a to predovšetkým pokiaľ ide o financovanie klimatických otázok a zahrnutie záležitostí týkajúcich sa zmeny klímy do rozvojovej spolupráce EÚ;
Points out that one of the reasons why the MDGs have not been fulfilled is the failure to recognise the contributions of the environment, natural resources and ecosystems to human development and poverty elimination; notes with concern that, while current European ODA allocates only 3% of total spending to environmental issues, an additional problem is that a part of the EU and Member States' funding to developing countries is invested in projects that foster climate change, rather than mitigate it; stresses that policy coherence for development must be improved in the area of climate change, especially in relation to climate funding and mainstreaming of climate change concerns into EU development cooperation;
upozorňuje na to, že Dvor audítorov vo svojej osobitnej správe č. 6/2006 skonštatoval, že EÚ dosiahla od roku 2001 pri začleňovaní environmentálnych otázok do rozvojovej spolupráce len malý pokrok, pretože strategické dokumenty krajiny tieto otázky v dostatočnej miere nezohľadňujú; v tejto súvislosti nalieha na Komisiu, nech zabezpečí, aby sa v rámci všetkých vonkajších politík a finančných nástrojov kládol väčší dôraz na environmentálne otázky a aby sa systematicky monitorovali, a to predovšetkým vzhľadom na súčasné problémy súvisiace so zmenou klímy a stratou biodiverzity;
Points out that the Court of Auditors concluded in its ‘Special Report 6/2006’ that the EU has made only limited progress since 2001 in mainstreaming the environment in its development cooperation, as Country Strategy Papers did not take sufficient account of environmental issues; accordingly, urges the Commission to ensure that environmental issues are better mainstreamed and systematically monitored throughout all external policies and financial instruments, especially in the face of the current challenges of climate change and biodiversity loss;
opakuje, že na nástroj financovania rozvojovej spolupráce sa v plnej miere uplatňuje článok 290 ZFEÚ, a preto pripomína, že pre tie rozhodnutia, ktoré spĺňajú kritériá článku 290 ZFEÚ vrátane stanovenia všeobecných cieľov, priorít, očakávaných výsledkov a prideľovaných prostriedkov, je uplatňovanie postupu delegovaných aktov povinné;
Reiterates that Article 290 TFEU is fully applicable to the DCI, and therefore emphasises that application of the delegated acts procedure is compulsory for those decisions which fulfil the criteria of Article 290 TFEU, including on the establishment of general objectives, priorities, expected results and financial allocations;
poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission and to the governments and parliaments of the Member States.
Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. júna 2011 o možnostiach politík s cieľom dosiahnuť pokrok v oblasti európskeho zmluvného práva pre spotrebiteľov a podniky ( 2011/2013(INI) )
European Parliament resolution of 8 June 2011 on policy options for progress towards a European Contract Law for consumers and businesses ( 2011/2013(INI) )
so zreteľom na zelenú knihu Komisie z 1. júla 2010 o možnostiach politík s cieľom dosiahnuť pokrok v oblasti európskeho zmluvného práva pre spotrebiteľov a podniky ( KOM(2010)0348 ),
having regard to the Green Paper from the Commission of 1 July 2010 on policy options for progress towards a European Contract Law for consumers and businesses ( COM(2010)0348 ),
so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. júla 2001 o európskom zmluvnom práve ( KOM(2001)0398 ),
having regard to the Communication from the Commission of 11 July 2001 on European Contract Law ( COM(2001)0398 ),
so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. februára 2003 s názvom Ucelenejšie európske zmluvné právo – akčný plán ( KOM(2003)0068 ),
having regard to the Communication from the Commission of 12 February 2003 entitled ‘A more coherent European Contract Law – An Action Plan’ ( COM(2003)0068 ),
so zreteľom na správu Komisie z 23. septembra 2005 s názvom Prvá výročná správa o napredovaní v oblasti európskeho zmluvného práva a preskúmania acquis ( KOM(2005)0456 ) a na správu Komisie z 25. júla2007 s názvom Druhá správa o napredovaní v oblasti spoločného referenčného rámca ( KOM(2007)0447 ),
having regard to the report from the Commission of 23 September 2005 entitled ‘First Annual Progress Report on European Contract Law and the Acquis Review’ ( COM(2005)0456 ) and to the report from the Commission of 25 July 2007 entitled ‘Second Progress Report on the Common Frame of Reference’ ( COM(2007)0447 ),
so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. októbra 2009 o cezhraničnom elektronickom obchode medzi podnikmi a spotrebiteľmi v EÚ ( KOM(2009)0557 ),
having regard to the Communication from the Commission of 22 October 2009 on Cross-Border Business to Consumer e-Commerce in the EU ( COM(2009)0557 ),
o tejto otázke,
on the issue,
so zreteľom na správu Výboru pre právne veci a stanoviská Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa a Výboru pre hospodárske a menové veci ( A7-0164/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinions of the Committee on Internal Market and Consumer Protection and the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0164/2011 ),
keďže sa už dlhé roky diskutuje o iniciatíve v oblasti európskeho zmluvného práva, ktorej zámerom bude okrem iného riešiť vzniknuté problémy jednotného trhu, ktoré údajne vyplývajú z rozličných častí zmluvného práva,
whereas the initiative on European contract law, which seeks to address Single Market problems created, inter alia, by divergent bodies of contract law, has been under discussion for many years,
keďže po svetovej finančnej kríze sa zdá byť dôležitejšie než kedykoľvek predtým zabezpečiť ucelený európsky systém zmluvného práva s cieľom naplno využiť potenciál vnútorného trhu, a tým pomôcť splniť ciele stratégie Európa 2020,
whereas, in the wake of the global financial crisis, it appears more important than ever to provide a coherent European contract law regime in order to realise the full potential of the internal market, and thus help meet our Europe 2020 goals,
keďže jednotný trh je naďalej rozdrobený, a to v dôsledku mnohých faktorov vrátane nevykonávania existujúcich právnych predpisov v oblasti jednotného trhu,
whereas the Single Market remains fragmented, owing to many factors, including failure to implement existing Single Market legislation,
keďže je potrebná hlbšia analýza, aby sme pochopili, prečo je vnútorný trh stále roztrieštený, a aké by bolo najlepšie riešenie týchto problémov vrátane toho, ako zabezpečiť vykonávanie existujúcich právnych predpisov,
whereas greater study is needed to further understand why the internal market remains fragmented and how best to address these problems, including how to ensure implementation of existing legislation,
keďže Komisia v uvedenej zelenej knihe predstavila početné možnosti podoby nástroja európskeho zmluvného práva, ktoré by mohli pomôcť pri rozvoji podnikania a posilňovaní dôvery občanov v jednotný trh,
whereas in the above-mentioned Green Paper the Commission sets out a range of options for a European Contract Law instrument which could help develop entrepreneurship and strengthen public confidence in the Single Market,
keďže skupina odborníkov, ktorá bola zriadená na pomoc Komisii pri príprave návrhu spoločného referenčného rámca, začala pracovať spolu so zúčastnenými stranami za okrúhlym stolom,
whereas the Expert Group set up to assist the Commission in preparing a proposal for a Common Frame of Reference (CFR) has started work, together with a stakeholders' round table,
keďže rozdielnosť zmluvného práva na vnútroštátnej úrovni nie je jedinou prekážkou pre cezhraničné činnosti malých a stredných podnikov a spotrebiteľov, pretože čelia aj iným problémom, ako sú jazykové bariéry, rozdielne daňové systémy, otázka spoľahlivosti elektronického obchodu, obmedzený prístup k širokopásmovému pripojeniu, digitálna gramotnosť, problémy bezpečnosti, demografické zloženie obyvateľstva jednotlivých členských štátov; obavy týkajúce sa ochrany súkromia; vybavovanie sťažností a práv duševného vlastníctva atď.,
whereas the divergence of contract law at national level does not constitute the only obstacle for SMEs and consumers in respect of cross border activities since they face other problems including language barriers, different taxation systems, the question of the reliability of online traders, limited access to broadband, digital literacy, security problems, demographic composition of the population of individual Member States; privacy concerns; complaint handling, and intellectual property rights etc.,
keďže podľa prieskumu Komisie z roku 2008 tri štvrtiny maloobchodníkov predávajú svoje výrobky len na domácom trhu a cezhraničný predaj sa uskutočňuje len v niekoľkých členských štátoch Eurobarometer 224, 2008, s.
whereas, according to a Commission survey of 2008, three-quarters of retailers sell only domestically, and cross-border selling often takes place in a few Member States only Eurobarometer 224, 2008, p.
keďže je potrebné rozlišovať medzi konvenčnými cezhraničnými transakciami a elektronickým obchodom, v rámci ktorého existujú osobitné problémy a pri ktorom sa líšia aj transakčné náklady; keďže na účely budúcich hodnotení vplyvu je tiež potrebné pozorne a presne vymedziť, čo tvorí transakčné náklady,
whereas it is necessary to distinguish between conventional cross-border transactions and e-commerce, where specific problems exist and the transaction costs are different; whereas it is also necessary for the purposes of future impact assessments, to carefully and precisely define how transaction costs are made up,
dokázateľne vyplývajú podnikom, najmä malým a stredným podnikom, značné náklady na transakcie, ktorých výška sa len vo Spojenom kráľovstve odhaduje na 15 000 EUR na podnik a členský štát UK Federation of Small Businesses, Position paper on Rome I (2007).
has been seen to entail considerable transaction costs for businesses, in particular for SMEs, which, in the UK alone have been estimated at EUR15 000 per business and per Member State UK Federation of Small Businesses, Position paper on Rome I (2007).
keďže sú potrebné ďalšie informácie týkajúce sa nákladov vyplývajúcich na uplatňovanie článku 6 ods. 2 a článku 4 ods. 1 písm. a) nariadenia Rím I, a to so zreteľom na to, že nariadenie Rím I sa uplatňuje len od decembra 2009,
whereas more information is required concerning the transaction costs resulting from the application of Article 6(2) and Article 4(1), point (a) of the Rome-I Regulation, bearing in mind that Rome I has only been applied since December 2009,
keďže tieto náklady na transakcie sa vnímajú ako významné prekážky cezhraničnému obchodu, ako potvrdilo 50 % európskych maloobchodníkov, ktorí už cez hranice obchodujú a v roku 2011 boli respondentmi prieskumu a uviedli, že harmonizácia právnych predpisov uplatňovaných pri cezhraničných transakciách v EÚ by zvýšilo objem ich cezhraničného obchodu, a 41 % uviedlo, že objem ich obchodu by sa nezvýšil; keďže pre porovnanie z maloobchodníkov, ktorí nepredávajú cez hranice, 60 % uviedlo, že objem ich cezhraničného obchodu by sa nezvýšil v harmonizovanejšom regulačnom prostredí a 25 % uviedlo, že by sa zvýšil Flash Eurobarometer 300, 2011 http://ec.europa.eu/consumers/strategy/docs/retailers_eurobarometer_2011_en.pdf
whereas such transaction costs are perceived as being one of the important obstacles to cross-border trade, as confirmed by 50 % of European retailers already trading cross-border interviewed in 2011 who stated that harmonisation of the applicable laws in cross border transactions across the EU would increase their level of cross-border sales, and 41 % said that their sales would not increase; whereas, in comparison, among retailers not selling across border, 60 % said that their level of cross-border sales would not increase in a more harmonised regulatory environment, and 25 % said it would increase lash Eurobarometer 300, 2011 http://ec.europa.eu/consumers/strategy/docs/retailers_eurobarometer_2011_en.pdf
keďže medzi najviditeľnejšie prekážky, ktorým spotrebitelia a MSP čelia v súvislosti s jednotným trhom, patria komplikovanosť zmluvných vzťahov, nespravodlivé podmienky zmlúv, neprimerané a nedostatočné informácie a neúčinný a časovo náročný postup,
whereas some of the most evident impediments that consumers and SMEs face with regard to the Single Market are complexity in contractual relations, unfair terms and conditions of contracts, inadequate and insufficient information and inefficient and time-consuming procedure,
keďže je mimoriadne dôležité, aby akákoľvek iniciatíva EÚ reagovala na skutočné potreby a obavy podnikov aj spotrebiteľov; keďže tieto obavy sa týkajú aj právnych/jazykových problémov (ustanovenia štandardných zmluvných podmienok pre malé podniky vo všetkých jazykoch EÚ) a ťažkostí s cezhraničným presadzovaním zmlúv (ustanovenia autonómnych opatrení EÚ v oblasti procesného práva),
whereas it is of paramount importance that any initiative from the EU will have to answer real needs and concerns of both businesses and consumers; whereas these concerns also extend to legal/linguistic problems (provisions of standard terms and conditions for small businesses in all EU languages) and the difficulties in enforcing contracts across borders (provisions of autonomous EU measures in the field of procedural law),