natgillin/translations-raw huggingface dataset:
S. keďže európske kinematografické diela musia byť najprv úspešné v Európe, aby boli zaradené do medzinárodnej distribúcie, čo im umožňuje plniť finančné ciele a celkovo predstavuje istú formu kultúrnej spolupráce a diplomacie, prostredníctvom ktorej sa v tretích krajinách šíria nielen diela, ale aj rozličné kultúry európskych krajín;
S. whereas European cinematographic works need to meet with success in Europe if they are to be distributed internationally, thus enabling them to meet their financial objectives and constitute a form of cultural cooperation and diplomacy through which not only the works, but also Europe’s diverse mix of cultures, are disseminated in third countries;
T. keďže digitalizácia by mala byť čo najrýchlejšia, aby sa zabránilo dvojitým výrobným a distribučným nákladom;
T. whereas the digital transition should be as fast as possible in order to avoid the doubling of production and distribution costs;
U. keďže európsky filmový priemysel je v súčasnosti rozdrobený vzhľadom na štátne a jazykové hranice a keďže filmy sa natáčajú v prvom rade pre miestne publikum krajiny pôvodu, ktoré je aj ich primárnym divákom;
U. whereas the European film industry is currently fragmented along national and linguistic borders, and whereas films are in the first place made for and consumed by the local audience of the country of origin;
2. poukazuje na to, že v roku 2010 sa v kinách v EÚ predala takmer 1 miliarda lístkov, èo poukazuje na pretrvávajúcu popularitu kinematografie a jej obrovský potenciál v oblasti financií, rastu a zamestnanosti;
Points out that almost 1 billion cinema tickets were sold in the EU in 2010, demonstrating cinema’s continued popularity and huge financial, growth and employment potential;
5. konštatuje, že európsky filmový trh je veľmi rozdrobený a rôznorodý, pričom prevažná väčšina kín má len jednu alebo dve kinosály;
Notes that the European cinema market is highly fragmented and diversified, a great majority of the cinemas having only one or two screens;
15. poukazuje na to, že digitalizácia umožňuje lacnejšiu distribúciu kultúrneho obsahu na vnútornom trhu a zabezpečuje konkurencieschopnosť a rozmanitosť európskej kinematografie;
Points out that digitisation makes it possible to distribute cultural contents throughout the internal market more cheaply, and safeguards the competitiveness and diversity of European cinema;
Príležitosti a výzvy
Opportunities and challenges
31. uznáva, že tvorba a inovácia sú vo všeobecnom záujme, a nalieha pritom, aby sa uprednostňovali a podporovali investície v oblasti programov s cieľom stimulovať ponuku kvalitného kultúrneho obsahu dostupného na sieťach;
Acknowledges that creation and innovation are matters of general interest, and urges that investing in programmes should be prioritised and supported in order to stimulate the supply of good quality content available on the networks;
38. uznáva, že kiná sú miestom, kde sa ľudia stretávajú a vymieňajú si názory, a zdôrazňuje, že zánik malých a nezávislých kín, obzvlášť v malých mestách a menej rozvinutých regiónoch, môže obmedziť dostupnosť európskych kultúrnych zdrojov, kultúry a kultúrneho dialógu;
Recognises that cinemas are places where people meet and exchange views, and stresses that the disappearance of small and independent cinemas, in particular in small towns and less developed regions, limits access to European cultural resources, culture and cultural dialogue;
40. upriamuje pozornosť na ťažkú situáciu malých mestských kín, ktoré ako klubové kiná pomáhajú uchovávať kultúrne dedičstvo;
Draws attention to the difficult situation of small urban cinemas which, as art-house cinemas, help to preserve cultural heritage;
44. pripomína, že európsky filmový priemysel čelí problémom s obehom a distribúciou filmov, najmä nízkorozpočtových filmov, a že mnohé produkcie sa dostanú len na vnútroštátne trhy a len zriedka sa premietajú v zahraničí, čo im bráni v tom, aby sa mohli dostať k širšiemu publiku na celom kontinente a vo svete;
Points out that the European film industry faces problems with the circulation and distribution of films, especially those with lower budgets, and that many productions reach only national markets and rarely get screened internationally, which prevents them from reaching wider audiences across the continent and the world;
Interoperabilita, štandardizácia a uchovávanie
Interoperability, s tandardisation and archiving
57. pripúšťa, že hoci archivácia filmov bude vďaka ich digitalizácii alebo čisto digitálnej výrobe technicky ľahšia, v budúcnosti prinesie viac výziev z dôvodu problémov spojených so štandardmi a autorskými právami;
Concedes that, although the archiving of films will become technically easier as a result of their digitisation or purely digital production, it will entail more challenges in future because of the issues of standards and copyright;
59. odporúča, aby sa prechod na digitálny formát uskutočnil čo najskôr s cieľom vyhnúť sa nákladom na výrobu celuloidových aj digitálnych verzií filmov a na dvojitý systém distribúcie/prezentácie, čo zároveň dá impulz inzerentom, aby prešli z 35 mm formátu na digitálny formát;
Recommends that the digital transition be made as quickly as possible to avoid the cost of producing both celluloid and digital versions of films and a dual distribution/exhibition system, whilst also providing an incentive for advertisers to switch from 35mm to the digital format;
65. zdôrazňuje, že verejná podpora by mala byť nielen neutrálna z technologického hľadiska, ale mala by aj zabezpečovať udržateľnosť investícií pri zohľadnení osobitných podnikateľských modelov prevádzkovateľov kín a technických požiadaviek distribútorov;
Emphasises that, while public support should be technology-neutral, it should also guarantee the sustainability of investments, taking into account exhibitors’ specific business models and distributors’ technical requirements;
Modely financovania
Financing models
69. zdôrazňuje, že hoci európske štrukturálne fondy predstavujú významný zdroj financovania projektov digitalizácie a vzdelávacích iniciatív, v novom finančnom rámci na roky 2014 – -2020 by sa mala zvýšiť výška financovania, skrátiť čakacie lehoty a zjednodušiť ich uplatňovanie;
Underlines that although the European Structural Funds are a significant source of financing for digitisation projects and training initiatives, funding should be increased, the waiting times shortened and the applications simplified as part of the new Multiannual Financial Framework 2014-2020;
73. vyzýva Komisiu, aby dôkladne preskúmala dôsledky, ktoré prináša prechod z tradičného na digitálne premietanie všetkým zainteresovaným a zúčastneným stranám; zdôrazňuje, že členské štáty by pri vypracúvaní vnútroštátnych programov digitalizácie mali vziať do úvahy náklady, ktoré vzniknú malým miestnym kinám, a možné príležitosti alebo dôsledky pre trh práce;
Calls on the Commission to carefully examine the implications which the transition from traditional to digital cinema has for all the stakeholders and parties involved; stresses that Member States should take into account the costs for small local cinemas, and possible opportunities/consequences for the labour market, when drawing up their national digitisation programmes;
Poplatky za virtuálne kópie (VPF)
Virtual Print Fee (VPF)
90. zdôrazňuje, že vzdelávanie prostredníctvom filmov vrátane kinematografickej kultúry a jazyka umožňuje občanom zaujať k rôznym formám médií kritický postoj, a tým zvýšiť objem a zlepšiť kvalitu zdrojov a možností, ktoré ponúka tzv. digitálna gramotnosť;
Underlines that education through film, including cinema culture and language, allows citizens to have a critical understanding of different forms of media, thereby increasing and enhancing the resources and opportunities offered by ‘digital literacy’;
98. v tejto súvislosti víta záväzok pána Barrosa z 18. marca 2011 týkajúci sa zachovania a ďalšieho posilňovania programu MEDIA;
Welcomes, in this context, the commitment given by Mr Barroso on 18 March 2011 to maintain and further strengthen the MEDIA programme;
Distribučné modely
Models of distribution
119. nabáda členské štáty, aby zabezpečili čo najväčšie zaraďovanie európskych filmov do programov svojich kín s cieľom zlepšiť ich obeh a propagáciu v celej EÚ a poskytnúť občanom EÚ možnosť oceniť bohatosť a rozmanitosť týchto filmov, a to prostredníctvom čo najširšieho spektra platforiem;
Encourages Member States to ensure the widest possible inclusion of European films in the screening programmes of their cinemas in order to enhance their circulation and promotion across the EU, and to enable EU citizens to appreciate the richness and diversity of such films, through the widest variety of platforms;
Uznesenie o európskej kinematografii v digitálnom veku slúži predovšetkým ako pozvánka na zváženie pravého významu kinematografie: akú úlohu zohráva pri tvorbe a udržateľnosti občianskej spoločnosti ?
"European cinema in the digital area” serves first and foremost as an invitation to consider the very function of cinema: which role does it play in the creation and sustainability of a civil society ?
Vzťah medzi občanmi a ich vnútroštátnymi alebo európskymi inštitúciami je krehký.
The link between citizens and their national or European institutions is fragile.
V jadre tohto krehkého vzťahu leží otázka našej individuálnej a kolektívnej identity.
At the heart of this fragile relationship lies the question of our identity, both individual and collective.
Ale čo to dnes znamená byť európskym občanom?
But what does it mean to be a European citizen today?
Kinematografia poskytuje veľmi pôsobivú odpoveď.
Cinema provides a very powerful answer.
Kinematografiu musíme vnímať ako politický akt zameraný na tvarovanie európskej duše , ako to tvrdí Wim Wenders, podľa ktorého „ má Európa svoju vlastnú dušu, ktorá je zakotvená v kultúre.
Cinema must be perceived as a political act aiming at shaping the European soul , as argued by Wim Wenders: " Europe has its own soul, anchored in culture.
A túto kultúru tvaruje nástroj, ktorý je základným kameňom nášho individuálneho a kolektívneho vedomia, ktoré následne vytvára európsku nádej.
And this culture is 'shaped' by an instrument that is the cornerstone of our individual and collective consciousness, which in turn creates a European hope.
Nová definícia funkcie kinematografie v európskom kontexte, európska kinematografia v digitálnom veku, spochybňuje verejné politiky určené na podporu európskej kinematografie.
The redefining of the function of the cinema in the European context, "European cinema in the digital area” puts into question the public policies implemented to support the European cinema.
Na kinematografiu treba pozerať z dvoch rôznych hľadísk – na jednej strane ako na nástroj kultúry, kde investície vytvárajú dlhodobé nehmotné výsledky, a na druhej strane ako na dôležité odvetvie európskeho priemyslu.
Cinema needs to be looked at in two different ways, on the one hand as a tool of culture where investments produce long-term intangible results, on the other hand as an important branch of the European industry.
Tvorba je srdcom kultúry, zatiaľ čo priemysel je jej pľúcami.
Creation is the heart of culture whereas industry is its lungs.
Výzvy pre európsku kinematografiu
Challenges for European cinema
Európska kinematografia stojí zatiaľ pred svojou najväčšou výzvou: vyrovnať sa s požiadavkami moderných technológií.
European cinema is facing its biggest challenge to date: coping with the requirements of modern technology.
Budúcnosť kinematografie je neoddeliteľne spojená s príchodom digitálneho veku.
The future of cinema is inseparably tied to the arrival of the digital era.
Moderné technológie menia audiovizuálny sektor, pre produkciu, distribúciu a dostupnosť európskych filmov prinášajú nové výzvy a príležitosti, ale aj určité riziká pri prechode z analógových systémov na digitálne.
Modern technologies change the audiovisual sector, creating challenges and possibilities for production, distribution and the accessibility of European cinema as well as certain dangers in the transition from analogue to digital systems.
Proces prechodu by sa mal uskutočniť rýchlo a mal by byť koordinovaný na vnútroštátnej i na európskej úrovni.
The transformation process should be achieved expeditiously and be coordinated on a national as well as European level.
Do tohto procesu by sa mal zapojiť verejný, ako aj súkromný sektor.
Participation in this process should be the responsibility of both the public and the private sector.
Potenciál európskej kinematografie
Potential of European cinema
Európska kinematografia má obrovský potenciál.
European cinema has enormous potential.
Podľa údajov Európskeho audiovizuálneho observatória existuje v Európskej únii približne 30 000 premietacích sál.
According to data from the European Audiovisual Observatory there are approximately 30,000 screens in the European Union.
Väčšinu z nich tvoria malé kiná s jednou alebo dvomi premietacími sálami.
Most of these are small cinemas consisting of just one or two screens.
V posledných rokoch môžeme vidieť zrýchlenie procesu digitalizácie kín, čo pramení z výroby digitálnych filmov, najmä v Spojených štátoch amerických, a tiež zo zvýšeného dopytu verejnosti po filmoch, v ktorých sa využíva technológia 3D.
In recent years we have witnessed an acceleration of the process of digitisation of cinemas stemming from production of digital films, mainly from the United States, as well as the increased public demand for films made using 3D technology.
Počet kín s digitálnymi projektormi v roku 2010 bol 8 682, čo je viac ako dvojnásobok počtu 4 129 kín, ktoré existovali v roku 2009.
The number of cinemas with digital projectors in 2010 was 8,682 more than double of the 4,129 that existed in 2009.
Potenciál európskej kinematografie sa prejavuje aj vo výrobe filmov.
The potential of European cinema also translates to film production.
V roku 2010 sa v Európe vyrobilo 1 203 filmov v porovnaní so 754 v Spojených štátoch amerických.
In 2010 there were 1,203 films made in Europe, compared with 754 in the United States.
Európske kiná predali takmer miliardu lístkov na európske filmy, čo predstavuje 27 % trhu.
European cinemas have sold nearly a billion tickets with European films accounting for 27 per cent of the market.
Európsky filmový trh s celým svojím potenciálom však stále nie je integrovaný a filmová distribúcia v rámci EÚ sa ukazuje ako ťažká.
However, the European cinema market, with all its potential, is still not integrated and film distribution within the EU proves difficult.
Dostupnosť kín je rôzna: v západnej Európe pripadá na jedno premietacie plátno 16 102 ľudí, kým v strednej a východnej Európe to je 40 750 ľudí.
Accessibility to cinemas is uneven: there are 16,102 people per screen in the Western Europe compared with 40,750 in Central and Eastern Europe.
Z analógových technológií na digitálne
From analogue to digital technologies
Očakáva sa, že v blízkej budúcnosti bude musieť väčšina kín prejsť na digitálnu technológiu a filmové kópie už nebudú dostupné na 35 mm pásoch.
It is to be expected that in the near future most cinemas will have to switch to digital technology and copies of films will not be available on 35mm tapes anymore.
Súčasná situácia spôsobuje vyššie náklady výrobcom aj majiteľom kín, ktorí musia mať dvojaký systém: na premietanie analógových, ako aj digitálnych filmov.
The current situation generates higher costs for the producers as well as the cinema owners who have to comply with a dual system: screening analogue as well as digital films.
Vysoké náklady, ktoré dosahujú výšku až 2 000 EUR, sú spôsobené výdavkami na výrobu celuloidového pásu a tým, že pre každú jazykovú verziu je potrebné vyrobiť osobitnú kópiu, čo obmedzuje rozsah distribúcie filmu.
High costs, reaching up to €2,000, are incurred due to the expense of producing a celluloid tape, and the necessity of preparing a separate copy for every language version limits the scope of film distribution.
Náklady na výrobu digitálnej kópie sú nižšie – dosahujú výšku približne 200 EUR.
The costs of producing a digital copy are lower, at about €200.
Ak má kino prístup k vysokorýchlostnému širokopásmovému internetu alebo satelitnému spojeniu, prenos filmu je lacnejší a rýchlejší.
If the cinema has access to a high-speed internet broadband or a satellite connection the transmission of the film is cheaper and faster.
Táto metóda distribúcie umožňuje simultánne premiéry filmu v mnohých jazykových verziách vo všetkých kinách.
This method of distribution allows for simultaneous film premieres in many language versions in all the cinemas.
Táto metóda môže pomôcť nezávislým a nízkorozpočtovým filmom, ktorých distribúcia nie je v súčasnosti veľmi rozšírená.
This method can favour independent and low-budget films which currently are not widely distributed.
Vďaka tomu poskytuje digitálna technológia a distribúcia možnosti väčšieho počtu filmových premiér, jednoduchšej distribúcie filmu a vyššej dostupnosti európskych filmov pre občanov EÚ.
The result is that digital technology and distribution creates a chance for increased film premier screenings, simplified film distribution and higher availability of European cinema to EU citizens.
Treba poukázať na vysoké náklady na vybavenie kín digitálnymi projektormi, ktoré v súčasnosti predstavujú približne 100 000 EUR na jednu kinosálu.
It is necessary to highlight the high cost of equipping cinemas with digital projectors, currently costing approximately €100,000 per screen.
Existuje riziko, že kiná, ktoré sa neprispôsobia digitalizácii, budú z trhu vytlačené a prestanú fungovať.
There is a danger that the cinemas, which do not comply with the digitisation process, will be forced out of the market and cease to operate.
Môže dôjsť k obmedzeniu prístupu určitých skupín spoločnosti k filmovej kultúre, čo sa týka predovšetkým vidieckych a menej rozvinutých oblastí, v ktorých prevládajú malé a nezávislé kiná.
It may limit the access of parts of society to film culture, affecting in particular the rural and less developed areas, which are dominated by small and independent cinemas.
Ich zatvorenie môže spôsobiť problémy, pokiaľ ide o popularizáciu kultúry a oblasť zamestnanosti.
Their closure might cause difficulties in popularising culture as well as in the employment sector.
V procese transformácie európskych kín sa musí zohľadniť neustály vývoj technológie.
The continuous development of technology needs to be taken into account in the process of transforming European cinema.
V dlhodobom časovom horizonte to môže znamenať, že bude potrebné prejsť na ďalší, novší formát.
In the long term it might mean the necessity of switching to the next, newer format.
Súčasné rozlíšenia 2K (2 000 pixlov) a 4K (4 000 pixlov) úspešne umožňujú verejnosti pozerať filmy vo formáte 3D.
The current 2K and 4K resolution successfully enables the public to view films in 3D.
Európske odvetvie výroby 3D filmov má veľkú šancu na rozvoj.
The European sector of 3D film production has a big chance for development.
Preto je v krátkodobom časovom horizonte potrebné štandardizovať systémy, aby boli splnené normy ISO na európskej, ako aj na medzinárodnej úrovni.
Therefore, in the short term, a standardisation of systems is required to comply with ISO norms at both European and international level.
Rýchly prechod zapríčiní, že členské štáty budú musieť svoje národné filmové dedičstvo archivovať na digitálnych médiách.
An expeditious transition will require the Member States to archive their national film heritage achievements on digital media.
Digitalizované filmové archívy budú budúcim generáciám slúžiť na výskumné, ako aj na vzdelávacie a vedecké účely.
Digitised film archives will serve future generations for research as well as educational and scientific purposes.
Preto je dôležité podporiť kiná a filmové knižnice, čo umožní pokračovanie európskeho filmového dedičstva.
It is therefore important to support the cinemas and the film libraries enabling the continuation of European film heritage.
Digitálne technológie v oblasti kultúry a filmov otvárajú diskusiu o budúcnosti chronológie médií.
Digital technologies in the area of culture and films open up a debate as to the future of media chronology.
Ak uznávame, že popularizácia a zvýšená dostupnosť európskych filmov sú rozhodujúcim činiteľom, potom je potrebné vytvoriť pružné modely, ktoré poskytnú možnosť vyváženého využívania lineárnych a nelineárnych platforiem so súčasným zohľadnením ochrany autorských práv.
If we accept popularisation and increased accessibility of European film as a determinant, then it is necessary to create flexible models which give a chance for a balanced usage of linear and non-linear platforms taking into consideration the protection of copyrights.
Programy na podporu európskej kinematografie
Programs supporting European cinema
Subjekty vo verejnom a v súkromnom sektore zo všetkých členských štátov by sa mali v procese prechodu z analógového na digitálny film zjednotiť na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ.
Actors of all the Member States should unite in this process of transformation from analogue to digital cinema on a national as well EU level in the public and private sectors.
Európsky parlament by mal začať túto zmenu paradigmy poskytnutím finančných prostriedkov.
The European Parliament should initiate this change of paradigm by making a financial input.
Dôležité je, aby sa na politickej úrovni podporili rôzne spôsoby financovania digitalizácie kín.
It is important to support different ways of financing the digitisation of cinema on a political level.
Jedným z najdôležitejších nástrojov jej financovania sú štrukturálne fondy.
One of the most important instruments in financing it is structural funds.
Preto sa musí do nového finančného výhľadu na roky 2014 – 2020 zahrnúť primeraná výška podpory.
Therefore, an appropriate level of support needs to be included in the new financial perspective 2014-2020.
Je potrebné zdôrazniť, že podpora z Európskeho fondu regionálneho rozvoja už niektorým štúdiovým kinám umožnila lepšie sa postaviť výzvam digitalizácie.
It needs to be highlighted that support from the European Regional Development Fund has already allowed some studio cinemas to better face the challenges of digitisation.
Ako príklad by sa mali spomenúť kiná v poľskom regióne Małopolska, v nemeckom Dolnom Sasku, v strednom a západnom Portugalsku a tiež v regióne Alentejo.
By way of example cinemas in the Polish region of Małopolska, German Lower Saxony, Central and Northern Portugal as well as region of Alentejo should be mentioned.
Nesmie sa zabudnúť na to, že systém financovania založený na poplatkoch za virtuálne kópie (VPF) bol vytvorený s cieľom uľahčiť prechod z analógového premietania na digitálne.
It is important to be reminded that VPF system of finance was created in order to facilitate the transition from analogue to digital screening.
Systém VPF je síce vhodný pre veľké reťazce kín a kiná s viacerými premietacími sálami, ale malým a nezávislým kinám nevyhovuje.
Whilst VPF is appropriate for big chain cinemas and multi-screens cinemas, it does not accommodate small and independent ones.
Rýchlosť zmeny a nedostatok financií môže viesť k zatvoreniu malých kín bez podpory VPF, ktoré si nemôžu dovoliť kúpiť nové digitálne projektory.
The speed of change and the lack of finance can lead to the closure of small cinemas not supported by VPF and which cannot afford the expense of purchasing new digital projectors.
V tejto súvislosti je potrebné zaviesť mechanizmy na spojenie distribútorov a prevádzkovateľov kín a na podporu spolupráce medzi malými kinami s cieľom minimalizovať náklady na investície do digitálneho vybavenia.
In this context it is postulated to implement mechanisms to integrate distributors and exhibitors and to support co-operation between small cinemas in order to lower the costs of investment in digital equipment.
Ďalším dôležitým nástrojom je dostupnosť preferenčných úverových sadzieb, ktoré Európska investičná banka poskytuje kinám, ktoré na digitalizáciu nemajú dostatočné prostriedky.
Another significant instrument is the availability of preferential credit rates offered by the European Investment Bank to cinemas with insufficient funds for the digitisation process.