natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pripomína, že skutočné a trvalé začlenenie – a podľa možností aj účasť – príjemcov pomoci na správe pomoci je jednou zo základných podmienok kvality humanitárnej reakcie, a to najmä v prípade dlhotrvajúcich kríz;
Recalls that genuine and continuous involvement – and if possible participation – of beneficiaries in the management of aid is one of the essential conditions for the quality of humanitarian responses, particularly in the case of long-term crises;
trvá na tom, že pomoc EÚ v prípade prírodnej alebo človekom spôsobenej katastrofy by sa mala čo najviac zameriavať na pomoc miestnemu hospodárstvu, napríklad nákupom miestnych alebo regionálnych potravín a poskytnutím potrebného materiálu poľnohospodárom;
Insists that the EU assistance in the event of natural or man-made disaster should aim at helping the local economy as much as possible, in particular by purchasing locally or regionally produced foodstuffs and providing the necessary materials for farmers;
žiada harmonizáciu metód, ktorými sa riadia jednotlivé subjekty, a nabáda Úrad OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí (OCHA), aby sa naďalej usiloval o vymedzenie spoločného metodického rámca, ktorého prioritou má byť účinnosť a rýchlosť zásahov a ktorý by podľa možnosti trvalo zapájal miestne subjekty aj z neštátnej sféry;
Calls for harmonisation of the methodologies used by the various parties involved and encourages the UN Office for Coordination of Humanitarian Affairs (OCHA) to continue working towards the definition of a common methodological framework which prioritises effective and speedy intervention and permanently involves, as far as possible, the local stakeholders, including non-state stakeholders;
dôrazne podporuje pokračovanie činnosti Komisie v jednotlivých oblastiach, ako sú výživa, ochrana, rodová rovnosť a sexuálne násilie, utečenci, navrátilci a osoby vysídlené v rámci štátu, a vyzýva na systematické začleňovanie rodovej otázky a reproduktívneho zdravia do humanitárnych reakcií v oblasti zdravotníckych služieb prvej pomoci;
Actively encourages the Commission to pursue its work in specific fields such as nutrition, protection, gender and sexual violence, refugees, returnees and IDPs and calls for the issues of gender and reproductive health to be systematically integrated into the emergency healthcare aspect of humanitarian response;
žiada Radu, aby konkretizovala odporúčanie Barnierovej správy, ktorá vyzýva na využitie okrajových európskych regiónov, nie však výlučne týchto regiónov, ako oporných bodov pre predbežné umiestnenie základných výrobkov a logistiky na uľahčenie vysielania európskych ľudských a materiálnych prostriedkov v prípade naliehavého humanitárneho zásahu mimo územia Európskej únie;
Calls on the Council to work out details of how to act on the recommendation in the Barnier report that the EU's outermost regions should be used, on a non-exclusive basis, as support bases to facilitate the pre-positioning of vital products and logistics, which would make it easier to deploy the available European human and material resources in the event of an urgent humanitarian intervention outside the EU;
podnecuje Komisiu, aby sa zamyslela nad možným negatívnym vplyvom humanitárnej pomoci na oblasti, v ktorých sa poskytuje, najmä nad možnou destabilizáciou hospodárskych a sociálnych štruktúr a nad vplyvmi na prírodné prostredie, a vyzýva ju, aby pripravila vhodné stratégie umožňujúce zohľadňovať tieto účinky už vo fáze vytvárania projektov;
Encourages the Commission to continue its thinking about the potential negative impact of humanitarian aid on the areas where it is provided – particularly the possible destabilisation of economic and social structures and the impact on the natural environment – and calls on it to devise appropriate strategies to make it possible to take this impact into account from the project design stage;
Rozmanitosť a kvalita partnerstiev
Diversity and quality of partnerships
vyzýva na rešpektovanie rozmanitosti aktérov pri financovaní a vykonávaní medzinárodných humanitárnych programov – OSN, Medzinárodné hnutie Červeného kríža a Červeného polmesiaca, MVO – a podporuje činnosti spojené s posilňovaním kapacít miestnych aktérov; vyzýva na náležitú koordináciu a výmenu informácií medzi všetkými zúčastnenými subjektmi;
Calls for respect for the diversity of bodies actively involved in financing and implementing international humanitarian programmes – the UN, the International Red Cross and Red Crescent Movement and NGOs – and encourages efforts to reinforce the capacity of local players; calls for proper coordination and exchange of information between all actors involved;
žiada všetky vládne orgány, aby rešpektovali dôležitú úlohu MVO pri získavaní prostriedkov zo súkromných darov;
Requests all government bodies to respect the important role of NGOs in raising funds through private donations;
podporuje pokračujúce humanitárne reformy na úrovni OSN a vyzýva na posilnenie systému humanitárnych koordinátorov, väčšiu transparentnosť, výraznejšie zohľadňovanie záujmov príjemcov a flexibilitu vo využívaní tzv. zdieľaných zdrojov, ako aj niekoľko zlepšení v prístupe založenom na zoskupeniach (zodpovednosť jednotlivých sektorov), a to na základe odporúčaní iniciatívy Posudzovanie humanitárnej reakcie OSN a posilnení zásad transparentnosti a zodpovednosti, najmä pokiaľ ide o koordináciu s miestnymi štruktúrami a neštátnymi subjektmi, zohľadnenie medziodvetvových aspektov a koordináciu medzi zoskupeniami;
Supports the pursuit of humanitarian reforms at UN level and calls for the system of humanitarian coordinators to be reinforced; for ‘pooled funds’ to be used in a more transparent, recipient-driven and flexible way; and for improvements in the ‘cluster’-based approach (with regard to sectoral responsibility), based on the UN HRR recommendations and reinforcing the transparency and accountability principles, notably in terms of coordination with local structures and non-state actors, consideration of inter-sectoral aspects and coordination between ‘clusters’;
Koordinácia na medzinárodnej a na európskej úrovni
International and European-level coordination
potvrdzuje ústrednú úlohu, ktorú zohráva OSN, a najmä úrad OCHA pri koordinácii medzinárodnej humanitárnej pomoci;
Reaffirms the core role played by the United Nations, particularly the OCHA, in coordinating international humanitarian action;
považuje za pozitívne iniciatívy zamerané na zabezpečenie väčšej súdržnosti medzi jednotlivými európskymi nástrojmi na reakciu na krízy a s potešením víta, že humanitárna pomoc a civilná ochrana sú združené v jednom a tom istom generálnom riaditeľstve; trvá však na formálnom oddelení ich príslušných mandátov, úloh a zdrojov;
Welcomes initiatives to achieve greater consistency among the various European crisis-response instruments, and the fact that humanitarian aid and civil protection have been placed under the responsibility of a single directorate-general; insists, however, that a formal separation be maintained between the respective remits, roles and resources;
žiada Radu a Komisiu, aby zaviedli presné a transparentné pravidlá spolupráce a koordinácie medzi ESVČ a Komisiou týkajúce sa manažmentu v prípade krízy veľkého rozsahu mimo územia Európskej únie a aby aktívne pracovali na tom, aby EÚ zviditeľnila zdroje a schopnosti používané v teréne;
Calls on the Council and the Commission to introduce precise and transparent rules on cooperation and coordination between the EEAS and the Commission in the management of large-scale crises outside the EU; and to work actively regarding EU's visibility of those resources and capabilities used on the field;
pripomína, že vonkajšia stratégia Európskej únie v oblasti práv detí by mala vychádzať z hodnôt a zásad vymedzených vo Všeobecnej deklarácii ľudských práv, najmä v článkoch 3, 16, 18, 23, 25, 26 a 29, a v Dohovore OSN o právach dieťaťa a jeho opčných protokoloch;
Recalls that the European Union's external strategy on children's rights should be based on the values and principles defined in the Universal Declaration of Human Rights, in particular Articles 3, 16, 18, 23, 25, 26 and 29, and the UN Convention on the Rights of the Child and its Optional Protocols;
Usmernenia z Osla: Usmernenia o využívaní cudzích vojenských prostriedkov a prostriedkov civilnej ochrany pri odstraňovaní následkov katastrof; november 2007.
Oslo Guidelines: Guidelines on the Use of Foreign Military and Civil Defence Assets in Disaster Relief; November 2007.
pripomína Komisii a členským štátom, že humanitárna pomoc a civilná ochrana sa má chápať ako výlučne civilná úloha, a tak sa má aj vykonávať;
Reminds the Commission and the Member States that humanitarian aid and civil protection must be regarded as purely civilian tasks and implemented accordingly;
žiada Komisiu, aby uskutočnila opatrenia na zvýšenie povedomia o osobitosti humanitárnej pomoci v rámci zahraničnej politiky Európskej únie, a žiada členské štáty o zabezpečenie toho, aby ich ozbrojené jednotky dodržiavali a uplatňovali usmernenia OSN; domnieva sa však, že medzi vojenskými a humanitárnymi aktérmi je dôležitý dialóg, aby sa podporilo ich vzájomné porozumenie;
Calls on the Commission to undertake awareness-raising activities about the specificity of humanitarian aid as part of EU foreign policy and calls on the Member States to ensure that their armed forces observe and apply the UN guidelines; considers, further, that there is a need for dialogue between military and humanitarian bodies in order to develop mutual understanding;
potvrdzuje, že použitie prostriedkov civilnej ochrany počas humanitárnych kríz musí vychádzať z potrieb, musí dopĺňať humanitárnu pomoc a byť s ňou koherentné a že v prípade prírodných katastrof môžu tieto prostriedky určitým spôsobom prispieť k humanitárnym činnostiam, ak sa použijú v súlade so zásadami Stáleho medziagentúrneho výboru (IASC) pre túto oblasť;
Reaffirms that the use of civil protection resources in humanitarian crises must be needs-based and must complement and be consistent with humanitarian aid, and points out that, in the case of natural disasters, such resources can make a certain contribution to humanitarian action, if employed in line with Inter-Agency Standing Committee (IASC) principles on the subject;
žiada Komisiu, aby predložila ambiciózne legislatívne návrhy s cieľom zriadiť európsku jednotku civilnej ochrany založenú na optimalizácii súčasného mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany a na spoločnom využívaní existujúcich vnútroštátnych prostriedkov, bez toho, aby vznikli výrazné dodatočné náklady, a aby sa pritom vychádzalo z metód osvedčených v rámci prípravných opatrení; domnieva sa, že financovanie jednotky civilnej ochrany sa musí uskutočňovať mimo rámca financovania naliehavých humanitárnych zásahov;
Calls on the Commission to bring forward ambitious legislative proposals for the establishment of a European civil protection force, based on optimising the existing Community Civil Protection Mechanism and pooling existing national resources so that no major additional costs will be incurred, and drawing on systems tried and tested during preparatory initiatives; takes the view that civil protection force financing has to be additional to funding for humanitarian emergencies;
domnieva sa, že európsku jednotku civilnej ochrany by mohol tvoriť záväzok niektorých členských štátov poskytnúť dobrovoľne k dispozícii základné moduly civilnej ochrany, ktoré budú vopred určené a pripravené na okamžitý zásah v operáciách Únie koordinovaných Monitorovacím a informačným strediskom (MIC), a okrem toho sa domnieva, že väčšina týchto modulov, ktoré sú už teraz na vnútroštátnej úrovni k dispozícii, by zostala pod ich kontrolou a že uvedenie týchto modulov do pohotovostného režimu by tvorilo jadro civilnej ochrany Únie v oblasti reakcií na katastrofy za hranicami EÚ aj v rámci nej;
Considers that the European civil protection force could comprise a commitment by certain Member States to voluntarily make available predetermined essential civil protection modules, which would be ready to intervene immediately for EU operations coordinated by the Monitoring and Information Centre (MIC), and also considers that most of these modules, which are already available at national level, would remain under their control and that the deployment of these modules on a standby basis would form the nucleus of the EU's civil protection to respond to disasters outside and inside the EU;
Zníženie rizík katastrofy a zmena klímy
Disaster risk reduction and climate change
s potešením víta, že vo februári 2009 bola prijatá nová európska stratégia na podporu znižovania rizík katastrofy v rozvojových krajinách; naliehavo v tomto smere žiada Komisiu, aby spolu s národnými vládami, miestnymi orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti v krajinách, ktoré sú príjemcami pomoci, pripravila programy v oblasti kapacity predchádzania katastrofám a kapacity na riadenie reakcií, a žiada čo najrýchlejšiu realizáciu tejto stratégie;
Welcomes the adoption in February 2009 of a new European strategy to support disaster risk reduction in developing countries; urges the Commission in this respect to develop disaster prevention and response management capacity programmes with national governments, local authorities and civil society organisations in beneficiary countries and calls for the strategy to be implemented swiftly;
žiada výrazné snahy o to, aby sa aspekt znižovania rizík katastrofy systematickejšie začleňoval do politík rozvojovej pomoci a humanitárnej pomoci;
Calls for a major effort to ensure that disaster risk reduction is more systematically included as an aspect of development aid and humanitarian aid policies;
zasadzuje sa o výrazné zvýšenie súm vyčlenených pre tento aspekt a zdôrazňuje význam zachovania finančných prostriedkov na nižších úrovniach s cieľom zabezpečiť prístup zohľadňujúci kontext a lokálnu spoluzodpovednosť za projekty;
Advocates a substantial increase in the funding allocated to this aspect of policy and stresses the importance of maintaining provision for small-scale funding in order to ensure a context-friendly approach and local ownership of projects;
žiada, aby sa program súvisiaci so zmenou klímy lepšie zosúladil s činnosťami v rámci znižovania rizík katastrofy;
Calls for the agenda on adaptation to climate change to be better coordinated with disaster risk reduction activities;
Prepojenie naliehavej pomoci, obnovy a rozvoja
Linking emergency aid, rehabilitation and development
ľutuje, že konkrétne pokroky týkajúce sa prepojenia medzi naliehavou pomocou, obnovou a rozvojom sú ešte stále obmedzené, a to aj napriek tomu, že v posledných rokoch sa počet politických záväzkov zvýšil;
Deplores the fact that there has still been little practical progress on linking emergency aid, rehabilitation and development, in spite of the numerous political undertakings given in that regard in recent years;
zdôrazňuje význam včasného prechodu z pohotovostnej reakcie na rozvoj na základe osobitných kritérií a dôkladného vyhodnotenia potrieb;
Stresses the importance of a timely transition from emergency to development, based on specific criteria and a thoroughly conducted assessment of needs;
žiada viac prostriedkov na zabezpečenie kontinuity pomoci a aby sa úvahy zameriavali viac na flexibilitu a komplementaritu existujúcich finančných nástrojov počas prechodu od fázy naliehavosti k rozvoju;
Calls for more resources with the aim of assuring the continuity of aid and a focus on flexibility and complementarity among existing financial arrangements in the phases of transition from emergency to development;
zasadzuje sa za zlepšenie dialógu a koordinácie medzi humanitárnymi organizáciami a rozvojovými agentúrami v oblastiach pôsobenia a v rámci príslušných útvarov na úrovni európskych inštitúcií a členských štátov;
Advocates enhanced dialogue and coordination among humanitarian organisations and development agencies both in the field and in the relevant departments of the EU and Member State institutions;
poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a Úradu OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí (OCHA).
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the United Nations Office for the Coordination of Humanitarian Affairs (OCHA).
Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. januára 2011 o uznaní poľnohospodárstva ako strategického odvetvia v súvislosti s potravinovou bezpečnosťou ( 2010/2112(INI) )
European Parliament resolution of 18 January 2011 on recognition of agriculture as a strategic sector in the context of food security ( 2010/2112(INI) )
so zreteľom na svoje uznesenie z 8. júla 2010 o budúcnosti spoločnej poľnohospodárskej politiky po roku 2013 Prijaté texty P7_TA(2010)0286 .
having regard to its resolution of 8 July 2010 on the future of the Common Agricultural Policy after 2013 Texts adopted, P7_TA(2010)0286 .
so zreteľom na svoje uznesenie z 5. mája 2010 o poľnohospodárstve EÚ a zmene klímy Prijaté texty P7_TA(2010)0131 .
having regard to its resolution of 5 May 2010 on EU agriculture and climate change Texts adopted, P7_TA(2010)0131 .
so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. septembra 2010 o spravodlivých príjmoch pre poľnohospodárov: lepšie fungovanie potravinového reťazca v Európe Prijaté texty P7_TA(2010)0302 .
having regard to its resolution of 7 September 2010 on fair revenues for farmers: A better functioning food supply chain in Europe Texts adopted, P7_TA(2010)0302 .
so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o mimoburzových derivátoch, centrálnych zmluvných stranách a archívoch obchodných údajov, ktorý predložila Komisia, SEK(2010)1058 ,
having regard to the Commission proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on OTC derivatives, central counterparties and trade repositories, SEC(2010)1058 ,
so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Politický rámec EÚ na pomoc rozvojovým krajinám pri riešení výziev v oblasti potravinovej bezpečnosti,
having regard to the Communication from the Commission entitled ‘An EU policy framework to assist developing countries in addressing food security challenges’,
so zreteľom na ciele tisícročia OSN, medzi ktoré patrí cieľ znížiť do roku 2015 svetovú populáciu trpiacu hladom na polovicu v porovnaní s rokom 1990,
having regard to the UN Millennium Goals, which include halving the proportion of the global population suffering from hunger in 2015 as compared with 1990,
so zreteľom na správu Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a stanovisko Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín ( A7-0376/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinion of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A7-0376/2010 ),
keďže zaistenie potravinovej bezpečnosti pre európskych občanov, zabezpečenie zdravých a vysokokvalitných potravín pre spotrebiteľov za rozumné ceny, ako aj zaručenie určitej úrovne príjmov pre poľnohospodárov predstavujú základné ciele spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) už od jej vzniku a aj v súčasnosti zostávajú kľúčovými cieľmi EÚ,
whereas ensuring food security for Europe's citizens, providing consumers with healthy and high-quality food at reasonable prices, and safeguarding farm incomes have been the core objectives of the Common Agricultural Policy (CAP) since its inception and remain key objectives of the EU at present,
keďže nedávno zaznamenané kolísanie cien potravín a komodít vyvolalo veľké znepokojenie v súvislosti s ponukou potravín v Európe a vo svete a keďže práve najzraniteľnejšia časť obyvateľstva najväčšmi pocítila vplyv zvýšenia cien potravín,
whereas recent food and commodity price volatility has raised serious concerns about the functioning of the European and global food supply and whereas the increase in food prices has hit the most vulnerable population groups hardest,
keďže kolísanie cien v poľnohospodárstve má stály charakter, pretože ceny neprimerane reagujú na malé odchýlky v objeme výroby, často v dôsledku špekulácie,
whereas price volatility in agriculture is permanent in nature, as prices respond disproportionately to small variations in the level of production, very frequently as a result of speculation,
keďže na nedávnom zasadnutí Výboru pre svetovú potravinovú bezpečnosť organizácie FAO EÚ zdôraznila problém extrémneho kolísania cien a nová skupina odborníkov na vysokej úrovni bola požiadaná, aby predložila správu o príčinách fluktuácie cien a s ňou spojených opatreniach,
whereas at a recent meeting of the Committee on World Food Security in the FAO, the EU highlighted the problem of extreme price volatility and the new High Level Panel of Experts was asked to report on causes and measures in relation to price fluctuations,
keďže v dôsledku klimatických a iných javov sa môže stať, že krajiny budú uplatňovať protekcionistické politiky, čo dokazujú nedávne zákazy vývozu pšenice zo strany Ruska a Ukrajiny, ktorých svetový vývoz pšenice predstavuje spolu približne 30 %,
whereas climatic and other events may lead countries to pursue protectionist policies, as illustrated by the recent export bans on wheat imposed by Russia and Ukraine, which together export some 30% of the world's wheat,
keďže svetovú produkciu potravín môžu pravidelne narúšať mnohé faktory vrátane vplyvu škodcov a chorôb, dostupnosti prírodných zdrojov a prírodných katastrof, čoho dôkazom boli v roku 2010 dlhotrvajúce suchá a požiare v Rusku a rozsiahle záplavy v Pakistane,
whereas global food production can be regularly undermined by a range of factors including the impact of pests and diseases, availability of natural resources and natural disasters, as illustrated in 2010 by the prolonged drought and fires in Russia and the massive floods in Pakistan,
keďže klimatické zmeny povedú k zvýšeniu frekvencie prírodných katastrof, čím sa destabilizuje potravinová bezpečnosť,
whereas climate change will result in more frequent occurrences of such natural disasters, thus undermining food security,
keďže výzvou je vyrábať viac z menšieho objemu zdrojov s dôrazom na udržateľnú produkciu z dôvodu tlaku na prírodné zdroje,
whereas the challenge is to produce ‘more from less’, with an emphasis on sustainable production, due to pressure on natural resources,
keďže EÚ je najväčším čistým dovozcom poľnohospodárskych produktov a je nadmieru odkázaná na dovoz bielkovín, olejnatých produktov a kukurice pre odvetvie živočíšnej výroby, ako aj ovocia a zeleniny, a to aj preto, že naši výrobcovia nemôžu používať rovnaké výrobné postupy pre tieto produkty,
whereas the EU is the largest net agricultural products importer, and is over-reliant on imports of protein, oleaginous products and maize for its animal husbandry sector, as well as fruit and vegetables, not least because our producers are not allowed to use the same production methods for such products,
keďže očakávaný nárast svetovej populácie zo 7 na 9,1 miliardy obyvateľov si bude podľa organizácie FAO do roku 2050 vyžadovať 70 % zvýšenie dodávok potravín,
whereas the estimated growth in the global population from 7 to 9.1 billion will require a 70% increase in the food supply by the year 2050, according to the FAO,
keďže v Európskej únii stále existuje problém chudoby a hladu, keďže 79 miliónov ľudí v EÚ stále žije pod hranicou chudoby (60 % priemerného platu v krajine, kde daná osoba žije), a keďže 16 miliónov občanov EÚ dostalo minulú zimu potravinovú pomoc prostredníctvom charitatívnych organizácií,
whereas poverty and famine still exist in the European Union; whereas 79 million people in the EU still live below the poverty line (60% of the average income of the country in which the person lives); and whereas 16 million EU citizens received food aid through charities last winter,