natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– zjednodušenie administratívneho zaťaženia, zjednodušenie postupov podávania žiadostí o dotácie a skrátenie čakacej lehoty medzi zverejnením výzvy na predkladanie projektov a uzavretím zmlúv, čo mnohé malé MVO odradilo od predloženia projektov do programu DAPHNE;
– easing the administrative burden, simplifying grant application procedures and shortening the time between the publication of calls for projects and the conclusion of contracts, which has prevented many small NGOs from proposing DAPHNE projects;
7. s cieľom posilniť vplyv programu vyzýva Komisiu, aby venovala osobitnú pozornosť ženám, deťom a mladistvých, ktorí sú z dôvodu sociálneho vylúčenia a marginalizácie mimoriadne ohrození násilím;
In order to strengthen the impact of the programme, calls on the Commission to pay further special attention to women, children and young people who, because of social exclusion and marginalisation, are particularly exposed to the risk of violence;
COM(2010)0171 s názvom Vytvorenie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti pre európskych občanov – Akčný plán na implementáciu Štokholmského programu, s.
COM(2010) 171 Delivering an area of freedom, security and justice for Europe’s citizens, Action plan Implementing the Stockholm Programme, p.
20. navrhuje Komisii, aby využila výsledky projektov na ovplyvnenie európskych a vnútroštátnych politík v oblasti prevencie násilia páchaného na ženách, deťoch a mladistvých a boja proti nemu;
Suggests that the Commission capitalise on the outcome of projects in order to influence European and national policies aimed at preventing and combating violence against women, children, and young people;
Program Daphne bol vytvorený v roku 1997 a presadil sa ako jediný európsky program zameraný na boj proti násiliu páchanému na ženách, deťoch a mladistvých.
Set up in 1997, the Daphne programme has made its mark as the only EU programme seeking to combat violence against children, young people and women.
Bola dotovaná finančnými prostriedkami vo výške troch miliónov ECU na rok a jej úlohou bolo podporovať skromné projekty, ktoré spájali MVO z najmenej dvoch členských štátov v rámci spolupráce v oblasti výskumu, zhromažďovania a analýzy údajov, vymedzenia a výmeny osvedčených postupov, odbornej prípravy, výmeny a vytvárania sietí, informačných kampaní, priamych akcií na podporu obetí násilia a vypracovania politických a praktických nástrojov.
Funding of three million ecus per year was earmarked for the initiative and Daphne was tasked with supporting small-scale projects that brought NGOs from at least two Member States together to cooperate on research, data collection and analysis, identification and sharing of good practice, training, exchange and networking, awareness and information campaigns, actions that directly supported victims of violence and the development of political and practical tools.
Iniciatíva bola prístupná pre všetky členské štáty.
All the Member States could take part in the Daphne Initiative.
MVO, ktoré predkladali projekty, boli nabádané k tomu, aby si našli partnerov medzi výskumnými ústavmi, orgánmi činnými v trestnom konaní, verejnými orgánmi, školami a médiami, ktorých spolupráca pri boji proti násiliu mohla byť veľmi užitočná.
NGOs that proposed projects were encouraged to find partners among research institutes, law enforcement bodies, public authorities and schools, and also the media, as their cooperation could be extremely useful in combating violence.
Na ponuku Komisie odpovedalo veľké množstvo MVO a v nasledujúcich dvoch rokoch program získal finančné prostriedky vo výške päť miliónov ECU.
NGOs responded en masse to the Commission’s offer and in the following two years the programme was funded to the tune of five million ecus.
Programy Daphne II a Daphne III sa začali v roku 2004 a 2007 s priemerným ročným rozpočtom 10 miliónov EUR pre Daphne II a 16,7 milióna EUR pre Daphne III.
The Daphne II and Daphne III programmes were launched in 2004 and 2007 respectively, with an average annual budget of EUR 10 million for Daphne II and EUR 16.7 million for Daphne III.
Program Daphne III (2007 – 2013) bol začlenený do rámca všeobecného programu Základné práva a spravodlivosť.
The Daphne III programme (2007-2013) formed part of the general programme ‘Fundamental Rights and Justice’.
Program je prístupný pre MVO, verejné orgány a inštitúcie (hlavne univerzity a výskumné ústavy) z 27 členských štátov EÚ.
The programme is open to NGOs, public authorities and institutions (mainly universities and research institutions in the 27 EU Member States).
Mimoriadne pozitívny výsledok s niekoľkými potrebnými úpravami
A very positive result with just a few adjustments needed
Program vzbudil veľký záujem medzi MVO, ktoré predložili Komisii oveľa viac návrhov, ako bol počet projektov, ktoré mohli byť financované z pridelených rozpočtových prostriedkov.
NGOs showed a great deal of interest in the programme and submitted a far higher number of proposals to the Commission than could be funded from the programme’s budget.
Projekty sa zameriavali na rôzne oblasti, ako sú sexuálne, psychologické a fyzické násilie v rôznom prostredí (inštitúcie, školy, rodina).
Projects focused on a variety of fields, such as sexual, psychological or physical violence in various settings (institutions, schools, family).
Mimoriadne úspešné projekty sa zaoberali rizikami surfovania na internete, ktorým sú vystavené deti, niektorými málo známymi poruchami správania, ktoré viedli mladých ľudí k sebazmrzačovaniu, zdravotnými potrebami žien – obetí obchodovania s ľuďmi, zmrzačovaním ženských pohlavných orgánov, prevenciou detskej pornografie a morálnym násilím (tzv. šikanovaním) v školách.
Some of the most successful projects have dealt with the risks children face in surfing the Internet, certain little-known behavioural problems causing self-mutilation among young people, the health needs of women victims of trafficking, female genital mutilation, stopping child pornography, and bullying in schools.
V správe o priebežnom hodnotení programu Daphne z 11. mája 2011 sa poukázalo na niektoré prvky, v prípade ktorých sa odporúčalo uskutočniť určité úpravy pri vykonávaní programu do roku 2013.
The interim evaluation report of 11 May 2011 on the Daphne Programme mentioned a few points where it recommended some adjustments in implementation of the programme up to 2013.
Poukázalo sa v nej najmä na skutočnosť, že nie všetky členské štáty sa na programe zúčastňujú v rovnakom rozsahu.
In particular, it pointed out that the Member States do not all participate in the programme to the same extent.
Vo veľmi malej miere sa zúčastňujú niektoré štáty, ktoré pristúpili po roku 2004, ale aj iné štáty.
The Member States that have joined since 2004, and some others as well, are very poorly represented.
V správe bolo tiež vyjadrené želanie, aby sa lepšie šírili výsledky projektov a bolo navrhnutých niekoľko opatrení na efektívnejšie riadenie programu.
The report also felt that dissemination of the projects’ results could be improved and proposed some measures to make the programme’s management more efficient.
Nakoniec sa v správe požadovalo, aby sa programy sústredili na prioritné činnosti EÚ.
Finally, the report called for the programmes to be refocused on the EU’s policy priorities.
S týmto cieľom sa v správe odporúčalo najmä financovanie menšieho počtu projektov ale s väčším rozsahom.
To this end, it recommended funding fewer projects but selecting ones on a larger scale.
Budúcnosť programu
The programme ’ s future
Komisia už plánuje prijať opatrenia na odstránenie ťažkostí uvedených v tejto priebežnej správe, aby sa tak uplatňovali súdržné a účinné politiky.
The Commission is already planning to take measures to remedy the problems highlighted in the interim report, so that policies implemented are consistent and effective.
Komisia spresní svoje zámery týkajúce sa programov novej generácie, akými sú Spravodlivosť a Práva a občianstvo, v rámci dvoch návrhov rozhodnutí, ktoré by mala predložiť v polovici novembra 2011 v rámci balíka o viacročnom finančnom rámci na roky 2014 – 2020.
The Commission will clarify its intentions regarding the new-generation programmes ‘Justice’ and ‘Rights and Citizenship’ in the two proposals for a decision it is due to present in mid-November 2011 as part of the package for the 2014-2020 multiannual financial framework.
s návrhom odporúčania Európskeho parlamentu Rade k jednotnej politike voči autoritárskym režimom, proti ktorým EÚ uplatňuje reštriktívne opatrenia, keď ich vodcovia sledujú svoje osobné a obchodné záujmy v rámci EÚ
with a proposal for a European Parliament recommendation to the Council on a consistent policy towards regimes against which the EU applies restrictive measures, when their leaders exercise their personal and commercial interests within EU borders
NÁVRH ODPORÚČANIA B7‑0235/2011...............................................................................13
PROPOSAL FOR A RECOMMENDATION B7‑0235/2011...................................................12
o jednotnej politike voči autoritárskym režimom, proti ktorým EÚ uplatňuje reštriktívne opatrenia, keď ich vodcovia sledujú svoje osobné a obchodné záujmy v rámci EÚ
on a consistent policy towards regimes against which the EU applies restrictive measures, when their leaders exercise their personal and commercial interests within EU borders
– so zreteľom na návrh odporúčania Rade, ktorý v mene skupiny ALDE predložil Graham Watson, o jednotnej politike voči autoritárskym režimom, proti ktorým EÚ uplatňuje reštriktívne opatrenia, keď sledujú svoje osobné a obchodné záujmy v rámci EÚ ( B7-0235/2011 ),
– having regard to the proposal for a recommendation to the Council by Graham Watson on behalf of the ALDE Group, on a consistent policy towards authoritarian regimes, against whom the EU applies restrictive measures, when they exercise their personal and commercial interests within EU borders ( B7-0235/2011 ),
– so zreteľom na Chartu OSN, konkrétne na jej články 1 a 25 a v kapitole VII články 39 a 41,
– having regard to the UN Charter and specifically Articles 1 and 25 and, in Chapter VII, Articles 39 and 41 thereof,
– so zreteľom na dohovory OSN o ľudských právach a na opčné protokoly,
– having regard to the United Nations human rights conventions and the optional protocols,
– so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach a dva opčné protokoly,
– having regard to the International Covenant on Civil and Political Rights and the two optional protocols,
– so zreteľom na Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd (Európsky dohovor o ľudských právach),
– having regard to the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (the European Convention on Human Rights),
– so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 1674 z apríla 2006, ktorá potvrdzuje ustanovenia záverečného dokumentu svetového samitu z roku 2005 týkajúce sa zodpovednosti za ochranu obyvateľstva pred genocídou, vojnovými zločinmi, etnickými čistkami a zločinmi proti ľudskosti,
– having regard to UNSC Resolution 1674 of April 2006 which reaffirms the provisions of the 2005 World Summit Outcome Document regarding the responsibility to protect populations from genocide, war crimes, ethnic cleansing and crimes against humanity,
– so zreteľom na Európsku bezpečnostnú stratégiu s názvom Bezpečná Európa v lepšom svete, ktorú prijala Európska rada 12. decembra 2003,
– having regard to the European Security Strategy (ESS) entitled ‘A secure Europe in a better world’, adopted by the European Council on 12 December 2003,
– so zreteľom na uznesenia Bezpečnostnej rady OSN č. 1267 (1999) o situácii v Afganistane a č. 1371 (2001) o situácii v bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko,
– having regard to Resolutions 1267 (1999) on the situation in Afghanistan and 1371 (2001) on the situation in the Former Yugoslav Republic of Macedonia of the United Nations Security Council (UNSC),
– so zreteľom na článok 21 ods. 2 a články 22 a 36 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ),
– having regard to Articles 21(2), 22 and 36 of the Treaty on European Union (TEU),
– so zreteľom na článok 215 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,
– having regard Article 215 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– so zreteľom na dokument Rady s názvom Vytvorenie sekcie Sankcie pri pracovnej skupine poradcov v oblasti zahraničných vzťahov (RELEX/Sankcie) z 22. januára 2004 (5603/2004),
– having regard to the Council document entitled ‘Establishment of a Sanctions formation of the Foreign Relations Counsellors Working Party (RELEX/Sanctions)’ of 22 January 2004 (5603/2004),
– so zreteľom na dokument Rady s názvom Základné zásady používania reštriktívnych opatrení (sankcií) zo 7. júna 2004 (10198/1/2004),
– having regard to the Council document entitled ‘Basic Principles on the Use of Restrictive Measures (Sanctions)’ of 7 June 2004 (10198/1/2004),
– so zreteľom na dokument Rady s názvom Najlepšie postupy EÚ na účinné vykonávanie reštriktívnych opatrení z 9. júla 2007 (11679/2007),
– having regard to the Council document entitled ‘EU Best Practices for the effective implementation of restrictive measures’ of 9 July 2007 (11679/2007),
– so zreteľom na dokument Rady s názvom Vykonávanie spoločnej pozície 2001/931/SZBP z 21. júla 2007 (10826/1/07REV 1),
– having regard to the Council document entitled ‘Implementation of Common Position 2001/931/CFSP’ of 21 July 2007 (10826/1/07REV 1),
– so zreteľom na dokument Rady s názvom Aktualizácia najlepších postupov EÚ na účinné vykonávanie reštriktívnych opatrení z 24. apríla 2008 (08666/1/08/REV 1),
– having regard to the Council document entitled ‘Update of the EU Best Practices for the effective implementation of restrictive measures’ of 24 April 2008 (08666/1/08/REV 1),
EÚ L 23, 27.1.2009, s.
OJ L 23, 27.1.2009, p.
– so zreteľom na dokument Rady s názvom Usmernenia o vykonávaní a vyhodnocovaní reštriktívnych opatrení (sankcií) v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky EÚ, naposledy revidovaný 15. decembra 2009 (17464/09),
– having regard to the Council document entitled ‘Guidelines on implementation and evaluation of restrictive measures (sanctions) in the framework of the EU Common Foreign and Security Policy’, last reviewed on 15 December 2009 (17464/09),
EÚ C 295 E, 4.12.2009, s.
OJ C 295 E , 4.12.2009, p.
– so zreteľom na prostriedky zahraničnej politiky členských štátov,
– having regard to the foreign policy resources of the Member States,
– so zreteľom na článok 121 ods. 3 rokovacieho poriadku,
– having regard to Rule 121(3) of the Rules of Procedure,
– so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci ( A7-0007/2012 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs ( A7-0007/2012 ),
Všeobecné poznámky o prístupe EÚ k autoritárskym vodcom
General observations on the EU approach towards authoritarian leaders
A. keďže nový článok 21 ZEÚ zavedený článkom 1 ods. 24 Lisabonskej zmluvy uznáva, že činnosť Únie sa spravuje zásadami, medzi ktoré patrí: „demokracia, právny štát, univerzálnosť a nedeliteľnosť ľudských práv a základných slobôd, zachovávanie ľudskej dôstojnosti, rovnosť a solidarita a dodržiavanie zásad Charty Organizácie Spojených národov a medzinárodného práva“;
A. whereas the new Article 21 of the TEU, as introduced by Article 1(24) of the Treaty of Lisbon, recognises that the Union’s actions shall be guided by ‘democracy, the rule of law, the universality and indivisibility of human rights and fundamental freedoms, respect for human dignity, the principles of equality and solidarity and respect for the principles of the United Nations Charter and international law’;
B. keďže sankcie sa uplatňujú pri plnení cieľov SZBP, ktoré sú stanovené v článku 21 ZEÚ a zahŕňajú podporu medzinárodného mieru a bezpečnosti, rešpektovanie ľudských práv, základných slobôd a právneho štátu a upevňovanie demokracie a dobrej správy vecí verejných;
B. whereas sanctions are applied in pursuit of CFSP objectives as set out in Article 21 of the TEU which include promoting international peace and security, respect for human rights, fundamental freedoms, rule of law and consolidating democracy and good governance;
C. keďže v rámci SZBP sa sankcie alebo reštriktívne opatrenia vnímajú ako donucovacie opatrenia bez použitia sily, ako sú zbrojné embargá, obchodné sankcie, hospodárske a finančné sankcie, zmrazenie aktív, zákazy letov, obmedzenia vstupu, diplomatické sankcie, bojkoty športových a kultúrnych podujatí a prerušenie spolupráce s treťou krajinou;
C. whereas, within the framework of the CFSP, sanctions or restrictive measures are regarded as coercive measures short of force, such as arms embargoes, trade sanctions, financial and economic sanctions, freezing of assets, flight bans, restrictions on admission, diplomatic sanctions, boycotts of sports and cultural events and suspension of cooperation with a third country;
D. keďže uplatňovanie sankcií a reštriktívnych opatrení je účinné iba vtedy, ak je súčasťou súdržnej všestrannej stratégie EÚ a členských štátov, ktorá sa týka ľudských práv;
D. whereas the application of sanctions and restrictive measures is effective only if this forms part of a cohesive overarching EU and Member State strategy on human rights;
E. keďže tzv. cielené sankcie existujú vo forme osobných sankcií, selektívnych hospodárskych opatrení a diplomatických opatrení, ako sú zákazy udeľovania víz, zmrazenia aktív, embargá na vývoz alebo dovoz špecifických komodít, zákazy letov, zákazy investovania alebo obmedzenia oficiálnych kontaktov;
E. whereas ‘targeted sanctions’ exist in the form of personal sanctions, selective economic measures and diplomatic measures, such as visa bans, asset freezes, embargos on the export or import of specific commodities, flight bans, investment bans or the limitation of official contacts;
F. keďže nezhody medzi členskými štátmi často vedú k nejednotnému uplatňovaniu reštriktívnych opatrení, čo poškodzuje dôveryhodnosť EÚ a má negatívny vplyv na účinnosť týchto opatrení;
F. whereas disagreement among Member States often leads to inconsistent application of restrictive measures which damages the EU’s credibility and has a detrimental impact on the efficiency of those measures;
G. keďže EÚ často uplatňuje svoju politiku sankcií nejednotne a k tretím krajinám s podobnými nedostatkami v oblasti ľudských práv a demokracie sa správa rozdielne a keďže to podnecuje kritiku týkajúcu sa používania tzv. dvojakého metra;
G. whereas the EU has often applied its sanctions policy inconsistently by treating third countries with similar human rights and democratic records differently, and as such has prompted criticism for applying double standards;
H. keďže v dôsledku pokroku v oblasti informačných technológií sa čoraz viac zmenšuje význam štátnych hraníc, ako aj možnosti izolácie krajiny alebo jej elity v globalizovanom svete;
H. whereas progress in information technology makes national borders increasingly irrelevant and, in a globalised world, thus reduces the capacity to isolate a country or its elite;
I. keďže vo väčšine prípadov patria krajiny, na ktoré sú uvalené sankcie, zároveň medzi krajiny, ktoré zostali najviac izolované od medzinárodného systému a pre ktorých spoločnosti by bol vzhľadom na možnosť zmeny zvýšený medzinárodný záujem najväčším prínosom; keďže v niektorých prípadoch môžu mať reštriktívne opatrenia, najmä ak sú namierené proti určitým jednotlivcom odrádzajúce a psychologické účinky;
I. whereas most of the countries subjected to sanctions are those that have remained most isolated from the international system and whose societies would most benefit from enhanced international exposure for the sake of change; whereas in certain cases restrictive measures, notably against certain individuals, can nevertheless have dissuasive and psychological effects;
J. keďže rozhodnutia EÚ o sankciách by sa mali prijímať iba po dôkladnom preskúmaní najúčinnejšieho spôsobu, ako dosiahnuť demokratickú zmenu v danej krajine; keďže každé rozhodnutie by malo obsahovať zodpovedajúce odôvodnenie;
J. whereas decisions on sanctions by the EU should be taken only after thorough evaluation of the most efficient way to achieve democratic change in the country; whereas each decision should be accompanied by a corresponding justification;
K. keďže Európska únia predstavuje pre mnohých autoritárskych vodcov a osoby, ktoré sú s nimi spojené, príťažlivé miesto pre investície, nadobudnutie majetku, bankové a zdravotnícke služby, ako aj priestor, kde môžu slobodne cestovať a užívať si svoje bohatstvo, často nadobudnuté podozrivým spôsobom;
K. whereas the European Union represents to many authoritarian leaders, and persons associated with them, a source of attraction for investment, property and banking, and healthcare services, and an area in which they enjoy freedom to travel and freedom to spend their often dubiously acquired wealth;
L. keďže príležitosť premeniť moc na osobné bohatstvo často aj prostredníctvom zneužívania štátnych aktív alebo osobnej kontroly nad nimi je pre autoritárskych vodcov podnetom a posilňuje ich schopnosť uzurpovať moc a zostať pri moci; keďže je nevyhnuté uskutočniť ďalšie štúdie, aby sa minimalizoval akýkoľvek vzťah medzi zahraničnou pomocou na rozvoj alebo iné ciele a obohacovaním autoritárskych vodcov a okruhu ich najbližších osôb;
L. whereas the opportunity for authoritarian leaders to convert power into personal wealth, often including through the misappropriation of, or personal control over, state assets, offers them the incentive and boosts their capacity to usurp and continue in power; whereas further studies are required in order to minimise any relation between foreign aid for development or other purposes and the enrichment of authoritarian leaders and their inner circles;
M. keďže je bez spolupráce ťažké získať presné informácie o majetku, ktorý autoritárski vodcovia vlastnia v EÚ, a EÚ sa musí vytrvalo snažiť o ich získavanie;
M. whereas, without concerted action, accurate information on the assets of authoritarian leaders held within the EU is difficult to obtain and the EU must persevere in seeking to obtain it;
N. keďže vodcovia, na ktorých boli uvalené sankcie, budú postihnutí vtedy, ak sa na nich osobne bude vyvíjať nátlak v podobe obmedzenia ich schopnosti presúvať finančné prostriedky, investovať svoje finančné aktíva a mať k nim prístup, ako aj obmedzenia možností cestovania a prístupu k určitému tovaru a službám alebo diplomatickému zastúpeniu;
N. whereas sanctioned leaders will be affected if they are personally subject to pressure in the form of restrictions on their ability to move money, invest and access their financial assets, restrictions on prospects for travel, and restrictions on access to particular goods and services or diplomatic representation;
O. keďže existuje veľké množstvo medzinárodných a regionálnych aktérov, čo si vyžaduje dialóg a formálne aj neformálne mechanizmy konzultácií medzi týmito aktérmi;
O. whereas the multiplicity of international and regional actors necessitates dialogue and formal and informal mechanisms for consultation between those actors;
P. keďže zásadný aspekt účinnej politiky voči autoritárskym režimom musí vyvažovať nátlakovú diplomaciu, vrátane obmedzujúcich opatrení, jasnou komunikáciou a konštruktívnymi možnosťami, ktoré nezahrňujú použitie sily s tým, že prostriedky zahraničnej politiky EÚ a členských štátov budú uprednostňovať kritický a progresívny dialóg pred izoláciou;
P. whereas an essential aspect of an effective policy towards authoritarian regimes must balance coercive diplomacy, including restrictive measures with clear communication and constructive options not involving the use of force, with EU and Member State foreign policy resources preferring a critical and progressive dialogue over isolation;
Q. keďže pre účinnosť reštriktívnych opatrení je kľúčový postup preskúmania, ktorý môže rozšíriť, zmierniť alebo zrušiť sankcie ako reakciu na zmenu konania vodcov, na ktorých boli zacielené, pričom tento postup sa musí vykonávať prísnym a strategickým spôsobom;
Q. whereas the review procedure, in which sanctions can be expanded, eased or lifted in response to changes in the actions of targeted leaders, is crucial for restrictive measures to be effective, and must be conducted in a rigorous and strategic manner;