natgillin/translations-raw huggingface dataset:
vyjadruje nádej, že hrozná katastrofa, ktorá najväčšmi postihla kašmírske obyvateľstvo, možno prinesie pozitívne riešenie konfliktu a posunie tých, čo prežili, bližšie k mieru, voľnému pohybu a prosperite v blízkej budúcnosti; vyjadruje pochvalné uznanie vládam Indie a Pakistanu za ich prvé kroky k zmiereniu, v ktorých po prvýkrát priamo zahrnuli predstaviteľov Kašmíru a veľmi dúfa, že je to začiatok stáleho napredovania k mieru v tomto regióne; vyzýva v tejto súvislosti indickú a pakistanskú vládu, aby pokračovali v tomto procese za účasti obyvateľstva, čo by malo poviesť k mierovému urovnaniu kašmírskej otázky;
Expresses its hope that the terrible catastrophe, which struck the Kashmiri people hardest of all, may bear the positive fruit of bringing the survivors closer to peace, free movement and prosperity in the near future; applauds the governments of India and Pakistan for recent first steps towards reconciliation, which for the first time included the Kashmiris directly in the process, and very much hopes that this is the beginning of a steady process towards peace; calls therefore on the Indian and Pakistani governments to continue with the process that should, while involving the population concerned, lead to a peaceful settlement of the Kashmir issue;
poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom Indie a Pakistanu, generálnemu tajomníkovi SAARC, generálnemu tajomníkovi NATO a generálnemu tajomníkovi OSN.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of India and Pakistan, the Secretary-General of the SAARC, the NATO Secretary-General and the UN Secretary-General.
B6- 0595, 0598, 0601, 0604 a 0605/2005
B6-0595 , 0598 , 0601 , 0604 and 0605/2005
so zreteľom na Dohovor proti mučeniu a inému krutému, neľudskému či ponižujúcemu zaobchádzaniu a trestaniu z roku 1984, ktorý Filipíny ratifikovali 18. júna 1986,
having regard to the Convention against Torture and Other Cruel, Inhuman or Degrading Treatment or Punishment of 1984, as ratified by the Philippines on 18 June 1986,
so zreteľom na usmernenia pre politiku EÚ voči tretím krajinám v súvislosti s trestom smrti, ktoré prijala Rada pre všeobecné záležitosti v Luxemburgu 29. júna 1998,
having regard to the Guidelines on EU policy towards third countries on the death penalty adopted by the General Affairs Council on 29 June 1998,
so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. mája 2001 o úlohe Európskej únie pri podpore ľudských práv a procesu demokratizácie v tretích krajinách ( KOM(2001)0252 ), v ktorom sa zrušenie trestu smrti považuje za jednu z tematických priorít pre pomoc v rámci Európskej iniciatívy pre demokraciu a ľudské práva,
having regard to the Commission Communication of 8 May 2001 on the European Union's role in promoting human rights and democratisation in third countries ( COM(2001)0252 ), which identifies the abolition of the death penalty as one of the thematic priorities for assistance under the European Initiative for Democracy and Human Rights,
so zreteľom na listy z 10. mája 2004 a 6. júna 2005, ktoré bývalý a súčasný predseda Európskeho parlamentu Pat Cox a Josep Borrell adresovali prezidentke Filipínskej republiky Glorii Macapagal-Arroyo, a v ktorých žiadajú preskúmanie súdneho procesu s Franciscom Larrañagom,
having regard to the letters addressed on 10 May 2004 and 6 June 2005 by the former and current Presidents of the European Parliament, Pat Cox and Josep Borrell, to the President of the Philippines, Gloria Macapagal-Arroyo, asking for a review of the trial of Francisco Larrañaga,
so zreteľom na svoje uznesenie z 28. apríla 2005 o výročnej správe o ľudských právach vo svete za rok 2004 a o politike EÚ v tejto oblasti
having regard to its resolution of 28 April 2005 on the Annual Report on Human Rights in the World 2004 and the EU's policy on the matter
keďže bývalý filipínsky prezident Estrada zaviedol moratórium na trest smrti v marci 2000,
whereas former Philippines President Estrada implemented a moratorium on the death penalty in March 2000,
keďže súčasná prezidentka Macapagal-Arroyo vyhlásila zrušenie tohto moratória s účinnosťou od 1. januára 2004,
whereas current President Macapagal-Arroyo announced the lifting of this moratorium as of 1 January 2004,
keďže od obnovenia trestu smrti v roku 1993 bolo na Filipínach odsúdených na smrť viac ako 1916 osôb a vykonalo sa sedem popráv; keďže ešte stále je najmenej 18 neplnoletých osôb odsúdených na smrť za trestné činy, ktoré spáchali keď mali menej ako osemnásť rokov, napriek tomu, že filipínsky právny poriadok jasne stanovuje, že neplnoleté osoby nie je možné odsúdiť na smrť ani popraviť,
whereas, since the death penalty was restored, in 1993 more than 1916 people have been sentenced to death in the Philippines, and there have been seven executions; whereas at least 18 minors are still under sentence of death for crimes committed when they were under 18, although it is laid down clearly in the law of the Philippines that minors cannot be sentenced to death or executed,
keďže medzi väzňami odsúdenými na trest smrti a v súčasnosti väznenými na Filipínach je aj občan EÚ Francisco Larrañaga, ktorý je obvinený zo znásilnenia a vraždy,
whereas amongst the prisoners currently being held under sentence of death in the Philippines is a European citizen, Francisco Larrañaga, who is accused of rape and murder,
podporuje všetky medzinárodné iniciatívy zamerané na zrušenie trestu smrti na celom svete, najmä rezolúciu Komisie OSN pre ľudské práva č. 2005/59 o otázkach trestu smrti a Druhý opčný protokol k Medzinárodnému paktu o občianskych a politických právach, ktorého cieľom je zrušenie trestu smrti, a opätovne zdôrazňuje svoju výzvu zrušiť trest smrti na celom svete a v medziobdobí zaviesť moratórium na popravy;
Endorses all international initiatives which would lead to the abolition of capital punishment worldwide, notably United Nations Commission on Human Rights resolution No 2005/59 on 'The Question of the death penalty' and the Second Optional Protocol to the International Covenant on Civil and Political Rights, Aiming at the Abolition of the Death Penalty, and reiterates its call for the universal abolition of the death penalty, and in the meantime for a moratorium on executions;
vyzýva filipínsku prezidentku, aby odvolala svoje rozhodnutie o ukončení moratória na trest smrti a naliehavo žiada filipínsky Kongres, aby zrušil zákon o opätovnom zavedení trestu smrti;
Calls on the President of the Philippines to revoke her decision to end the moratorium on the death penalty, and urgently calls on the Philippines Congress to repeal the law on the reintroduction of the death penalty;
podporuje legislatívnu iniciatívu filipínskeho Kongresu za zrušenie trestu smrti na Filipínach;
Supports the legislative initiative of the Philippines Congress for the abolition of the death penalty in the Philippines;
žiada filipínsku prezidentku, pani Gloriu Macpagal-Arroyo, aby využila svoje právomoci a udelila milosť Franciscovi Larrañagovi a zabezpečila jeho okamžité prepustenie z väzenia, a tiež, aby zmiernila trest smrti väzňom v cele smrti, predovšetkým osemnástim neplnoletým páchateľom;
Asks the President of the Philippines, Mrs Gloria Macapagal-Arroyo, to exercise her powers by granting an absolute pardon to Francisco Larrañaga and securing his immediate release from prison, as well as commuting the death penalty of the prisoners on death row, particularly the 18 child offenders;
žiada preskúmanie právneho postupu, ktorý v tomto prípade viedol k vyneseniu rozsudku trestu smrti a žiada spravodlivý súdny proces založený na rešpektovaní všetkých právnych, trestných a jurisdikčných záruk;
Calls for a review of the legal procedure leading to the death penalty in this case, and asks for a fair trial to be held on the basis of respect for all legal, penal and jurisdictional guarantees;
žiada filipínsku vládu a parlament, aby prijali radikálne kroky v záujme reformy vnútroštátneho systému uplatňovania práva a systému trestného súdnictva,
Calls on the Government and Parliament of the Philippine to take radical steps for the reform of the national law enforcement and criminal justice system;
naliehavo žiada Radu a Komisiu, aby prijali všetky nevyhnutné iniciatívy na to, aby sa predišlo poprave tohto občana EÚ;
Urges the Council and the Commission to take all necessary initiatives to prevent the execution of this EU citizen;
žiada Radu a Komisiu, aby považovali zrušenie trestu smrti a celosvetové moratórium na popravy za podstatný prvok vo vzťahoch medzi EÚ a tretími krajinami a aby nastolili túto problematiku pri uzatváraní alebo obnovovaní dohôd s tretími krajinami;
Calls on the Council and Commission to consider the abolition of the death penalty and a universal moratorium on executions as an essential element in relations between the EU and third countries, raising this issue when concluding or renewing agreements with third countries;
poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii, filipínskej vláde a parlamentu a vládam ostatných členských krajín Združenia krajín juhovýchodnej Ázie (ASEAN).
Instructs its President to forward this resolution to the Council and Commission, the Government and Parliament of the Philippines, and the other governments of the Member States of the Association of Southeast Asian Nations.
so zreteľom na rezolúciu o situácii ľudských práv v Barme prijatú dňa 14. apríla 2005 na 61. schôdzi Komisie OSN pre ľudské práva a na rezolúciu o situácii ľudských práv v Barme prijatú Valným zhromaždením OSN dňa 23. decembra 2004,
having regard to the resolution on the situation of human rights in Myanmar adopted on 14 April 2005 at the 61st session of the UN Commission on Human Rights, and to the resolution on the situation of human rights in Myanmar adopted by the UN General Assembly on 23 December 2004,
so zreteľom na správu generálneho tajomníka OSN o situácii ľudských práv v Barme z 10. októbra 2005,
having regard to the report of the UN Secretary-General on the situation of human rights in Myanmar of 10 October 2005,
so zreteľom na vyhlásenie predsedu Siedmeho stretnutia ministrov zahraničných vecí Ázia - Európa (ASEM), ktoré sa konalo v dňoch 6. a 7. mája 2005 v Kjóte,
having regard to the Chairman's Statement of the Seventh Asia-Europe Meeting (ASEM) of Foreign Ministers held in Kyoto on 6 to 7 May 2005,
keďže obyvatelia Barmy sú vystavení zneužívaniu ľudských práv vrátane nútených prác, prenasledovania disidentov, povolávania detských vojakov, znásilňovania, plienenia vládnymi vojskami a núteného presídľovania,
whereas the people of Burma are subject to human rights abuses, including forced labour, persecution of dissidents, conscription of child soldiers, rape and pillage by government troops, and forced relocation,
keďže barmská armáda v rámci svojej stratégie štvorakých obmedzení ("Four Cuts strategy") kruto zaobchádza s obyvateľstvom siedmych etnických štátov Barmy a utláča ho,
B whereas under its 'Four Cuts' strategy the Burmese military practise brutality and repression against the population in the seven ethnic states of Burma,
keďže Šieste stretnutie ministrov zahraničných vecí ASEM, ktoré sa konalo v dňoch 17. a 18. apríla 2004 v Kildare, stanovilo jasné podmienky pre vstup Barmy do ASEM vrátane prepustenia Aung San Suu Kyi ako minimálnej podmienky, povolenia výkonu slobodnej činnosti Národnej ligy za demokraciu (NLD) a začiatku skutočného politického dialógu s prodemokratickými a etnickými skupinami v Barme,
whereas the Sixth ASEM Foreign Ministers' Meeting held in Kildare on 17 to18 April 2004 laid down clear conditions for Burma's entry into ASEM, including the release of Aung San Suu Kyi as a minimum condition, allowing the National League for Democracy (NLD) to operate freely, and starting genuine political dialogue with pro-democracy and ethnic groups in Burma,
keďže barmská diktatúra nesplnila ani jednu z uvedených podmienok,
whereas none of these conditions have been fulfilled by the Burmese dictatorship,
keďže 6. júla 2005 vláda Barmy prepustila 249 politických väzňov vrátane disidentov a aktivistov NLD; keďže však podľa osobitného spravodajcu Komisie OSN pre ľudské práva pre situáciu ľudských práv v Barme je z politických dôvodov naďalej väznených viac ako 1000 osôb,
whereas, on 6 July 2005, the Government of Burma released 249 political prisoners, including dissidents and NLD activists; whereas, however, according to the Special Rapporteur of the UN Commission on Human Rights on the situation of human rights in Myanmar, there are still over 1000 people imprisoned for political reasons,
keďže v decembri 2005 v Barme zasadne Národný konvent bez účasti NLD a bez riadneho demokratického priebehu, čím nebude zaručené náležité zastúpenie barmského obyvateľstva,
whereas the National Convention in Burma will be convened in December 2005 without the participation of the NLD and without due democratic process, thus failing to guarantee the proper representation of the Burmese people,
keďže 2. novembra 2005 barmská vojenská diktatúra odsúdila Hkuna Htuna Ooa, predsedu Ligy šanského národa za demokraciu, na 90 rokov väzenia, generála Hsoa Htena, predsedu Mierovej rady šanského štátu na 106 rokov väzenia a ôsmich ďalších vedúcich šanských predstaviteľov, každého na 70 rokov väzenia, pričom všetci sú väznení od februára 2005 a je im odmietaná možnosť právnej pomoci podľa vlastného výberu alebo stretnutia sa s vlastnou rodinou,
whereas, on 2 November 2005, the Burmese military dictatorship sentenced Hkun Htun Oo, Chairman of the Shan Nationalities League for Democracy, to 90 years in prison, General Hso Hten, President of the Shan State Peace Council, to 106 years in prison and eight other Shan leaders to 70 years in prison each, all of whom have been detained in prison since February 2005 and denied the possibility of being assisted by the lawyers of their choice and seeing their family,
keďže Medzinárodná organizácia práce (MOP) rozhodla v júni 2005 o "reaktivácii" opatrení, ktoré prijala v júni 2000, žiadajúc členov, aby prehodnotili svoje vzťahy (podľa článku 33 ústavy MOP) s Barmou z dôvodu jeho pretrvávajúceho rozsiahleho využívania nútenej práce,
whereas, in June 2005, the International Labour Organisation (ILO) decided to 'reactivate' the measures that it had adopted in June 2000 calling for members to review their relations (under Article 33 of the ILO Constitution) with Burma because of its continuing large-scale use of forced labour,
keďže správa, ktorú vypracovali bývalý prezident Českej republiky Václav Havel a arcibiskup Desmond Tutu, "Hrozba mieru - výzva Bezpečnostnej rade OSN k akcii v Barme" jasne dokazuje potrebu akcie zo strany Bezpečnostnej rady OSN,
whereas, the report commissioned by former President of the Czech Republic Václav Havel and Archbishop Desmond Tutu, 'Threat to the Peace - A Call for the UN Security Council to Act in Burma', clearly demonstrates the need for UN Security Council action,
vyzýva Bezpečnostnú radu OSN, aby sa zaoberala situáciou v Barme ako naliehavou vecou, a aby poverila generálneho tajomníka OSN sprostredkovaním národného zmierenia v Barme a prechodu k demokracii a vyzýva Bezpečnostnú radu OSN, aby prijala potrebné opatrenia na uvalenie hospodárskych sankcií voči Barme v úsilí vynútenia zmien;
Calls on the UN Security Council to address the situation in Burma as a matter of urgency and to empower the UN Secretary-General to mediate in Burma in order to bring about national reconciliation and a transition to democracy, and calls on the UN Security Council to take the necessary measures to impose economic sanctions against Burma in an effort to force change;
odsudzuje krutú vojenskú akciu barmského režimu, ktorá mala za následok nútené presídlenie niekoľkých veľkých etnických skupín bojujúcich za autonómiu;
Condemns the Burmese military's brutal campaign involving forcible relocations against several major ethnic groups fighting for autonomy;
požaduje okamžité prepustenie a ničím neobmedzenú slobodu pohybu a prejavu pre Aung San Suu Kyi, Hkuna Htuna Ooa, generála Hsoa Htena, ostatných politických vedúcich predstaviteľov a všetkých politických väzňov, ktorých zadržiava Štátna rada pre mier a rozvoj (SPDC);
Demands the immediate release and full freedom of movement and expression for Aung San Suu Kyi, Hkun Htun Oo, General Hso Hten, other political leaders and all political prisoners held by the State Peace and Development Council (SPDC);
vyzýva SPDC, aby okamžite začala zmysluplný dialóg s NLD a etnickými skupinami, ktorým by sa dosiahol návrat k demokracii a dodržiavanie ľudských práv vrátane práv etnických menšín a štátnych práv v Barme;
Insists that the SPDC immediately initiate a meaningful dialogue with the NLD and ethnic groups to bring about a return to democracy and respect for human rights, including ethnic minority rights and state rights in Burma;
trvá na tom, že spoločnú politiku EÚ voči Barme je treba okamžite posilniť:
Insists that the EU's Common Policy on Burma be strengthened immediately by:
oficiálnym vyhlásením o tom, že EÚ nebude akceptovať žiaden výsledok stretnutia vojenského Národného konventu, pokiaľ nebudú splnené minimálne podmienky stanovené na Šiestom stretnutí ministrov zahraničných vecí ASEM, pokiaľ nebude zaručený riadny demokratický priebeh a pokiaľ NLD a ďalšie zastupiteľské prodemokratické strany nebudú môcť slobodne konať a mať možnosť sa na ňom zúčastniť;
officially stating that the EU will not accept any outcome of the military's National Convention unless the minimum conditions laid down at the Sixth ASEM Foreign Ministers' Meeting are met, due democratic process is guaranteed and the NLD and other representative pro-democracy parties are free and able to attend;
vyzýva, aby bol vymenovaný vysoko postavený vyslanec EÚ, ktorý by bol poverený zabezpečením prepustenia Aung San Suu Kyi, Hkuna Htuna Ooa a ďalších vedúcich politických predstaviteľov a vytvorením komplexnej stratégie EÚ týkajúcej sa Barmy, ktorá by umožnila doručiť obyvateľstvu Barmy humanitárnu pomoc z územia Barmy a aj prostredníctvom cezhraničných stratégií a dosiahnuť prechod k demokracii a dodržiavanie ľudských práv;
Calls for a high-ranking EU envoy to be appointed to work towards securing the release of Aung San Suu Kyi, Hkun Htun Oo and other political leaders, to develop a comprehensive EU strategy on Burma enabling humanitarian aid to be delivered to the people of Burma from within Burma and through cross-border strategies, and to bring about a transition to democracy and respect for human rights;
hlboko ľutuje skutočnosť, že barmská vláda ešte neprijala všetky príslušné opatrenia, ktoré by umožnili, aby spoločné riadenie Barmského zväzu - akčný plán Medzinárodnej organizácie práce pre odstránenie nútenej práce v Barme - nadobudol účinnosť;
Deeply regrets the fact that the Government of Burma has not yet undertaken all the relevant measures to allow the Joint Government of the Union of Myanmar - International Labour Organization Plan of Action for the elimination of forced labour practices in Myanmar to come into force;
vyzýva EÚ, aby schválila správu a uznesenie navrhované v horeuvedenej správe "Hrozba mieru - výzva Bezpečnostnej rade OSN k činnosti v Barme";
Calls on the EU to endorse the report and resolution proposed in the abovementioned report 'Threat to the Peace - A Call for the UN Security Council to Act in Burma';
nalieha na všetkých členov MOP v rámci EÚ, aby vážne prehodnotili svoje vzťahy s Barmou v súlade s článkom 33 ústavy MPO, ako to požaduje MPO;
Urges all members of the ILO within the EU to seriously review their relations, under Article 33 of the ILO Constitution, with Burma, as called for by the ILO;
poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam členských štátov ASEAN a ASEM, medziparlamentnej schôdzi ASEAN pre Barmu, Aungovi Sanovi Suuovi Kyimu, NLD, SPDC, generálnemu tajomníkovi OSN, Vysokému komisárovi OSN pre ľudské práva a osobitnému spravodajcovi OSN pre situáciu ľudských práv v Barme.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments of the ASEAN and ASEM member states, the ASEAN Inter-Parliamentary Myanmar Caucus, Aung San Suu Kyi, the NLD, the SPDC, the UN Secretary-General, the UN High Commissioner for Human Rights and the Special Rapporteur on the situation of human rights in Myanmar.
Uznesenie Európskeho parlamentu o rozvojovej stratégii pre Afriku ( 2005/2142(INI) )
European Parliament resolution on a development strategy for Africa ( 2005/2142(INI) )
so zreteľom na Miléniovú deklaráciu OSN z 8. septembra 2000, ktorá stanovuje Rozvojové ciele milénia (RCM) ako kritériá na odstránenie chudoby, spoločne určené medzinárodným spoločenstvom,
having regard to the United Nations Millennium Declaration of 8 September 2000, which sets out the Millennium Development Goals (MDGs) as criteria established jointly by the international community for the elimination of poverty,
so zreteľom na priebežné správy o ľudskom rozvoji, vypracované v rámci Rozvojového programu OSN,
having regard to the successive Human Development Reports drawn up by the United Nations Development Programme,
so zreteľom na správu vypracovanú pracovnou skupinou projektu OSN Milénium pod vedením profesora Jeffreyho Sachsa: Investovanie do rozvoja: praktický plán na dosiahnutie Rozvojových cieľov milénia,
having regard to the report by the UN Millennium Project Task Force headed by Professor Jeffrey Sachs entitled "Investing in Development: a practical plan to achieve the Millennium Development Goals",
so zreteľom na správu Komisie o Afrike z marca 2005: Náš spoločný záujem,
having regard to the March 2005 report of the Commission for Africa entitled "Our Common Interest",
so zreteľom na strategický plán Komisie Africkej únie (AÚ) pre roky 2004-2007, prijatý 7. júla 2004 na treťom samite afrických hláv štátov a vlád v Addis Abebe v Etiópii,
having regard to the 2004-2007 Strategic Plan of the Commission of the African Union (AU), adopted on 7 July 2004 at the third Summit of African Heads of State and Government in Addis Ababa, Ethiopia,
so zreteľom na dokument afrických vedúcich predstaviteľov z októbra 2001: Nové partnerstvo pre rozvoj Afriky (NEPAD), ktorý bol vyhlásený za program AÚ na prvom samite tejto organizácie,
having regard to the African leaders' October 2001 document: "The New Partnership for Africa's Development" (NEPAD), which was declared a programme of the AU at the first summit of that organisation,
so zreteľom na akčný program Medzinárodnej konferencie o populácii a rozvoji (ICPD),
having regard to the Programme of Action of the International Conference on Population and Development (ICPD),
so zreteľom na európsky akčný program na boj proti HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze prostredníctvom externých opatrení (2007-2011) ( KOM(2005)0179 ),
having regard to the European Programme for Action to Confront HIV/AIDS, Malaria and Tuberculosis through external action (2007-2011) ( COM(2005)0179 ),
so zreteľom na rámec koherentnej politiky na externé opatrenia na boj proti HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze,
having regard to the Coherent Policy Framework for External Action to Confront HIV/AIDS, Malaria and Tuberculosis,
so zreteľom na hospodársku správu o Afrike z roku 2004: Otváranie obchodného potenciálu Afriky, ktorú vypracovala Hospodárska komisia OSN pre Afriku,
having regard to the Economic Report on Africa 2004 entitled "Unlocking Africa's Trade Potential" by the UN Economic Commission for Africa,
so zreteľom na akčný plán krajín G8 pre Afriku, prijatý dňa 27. júna 2002 skupinou G8 v Kananaskise,
having regard to G8 Africa Action Plan, released on 27 June 2002 by the Group of Eight in Kananaskis,
so zreteľom na správu osobných zástupcov G8 pre Afriku o pokroku pri plnení akčného plánu pre Afriku, ktorú skupina G8 vydala 1. júla 2005 v Londýne,
having regard to the Progress Report by the G8 Africa Personal Representatives on implementation of the Africa Action Plan, released on 1 July 2005 by the Group of Eight in London,
so zreteľom na komuniké vydané 8. júla 2005 skupinou G8 v Gleneagles,
having regard to the Gleneagles Communiqué, released on 8 July 2005 by the Group of Eight in Gleneagles,