natgillin/translations-raw huggingface dataset:
5. vyzýva Komisiu, aby stanovila predbežné ciele v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov na roky 2030 a 2040 vrátane konkrétnych cieľov pre každé odvetvie a ambiciózneho harmonogramu; žiada, aby sa v záujme dosiahnutia cieľov plánu a zabezpečenia úplnej integrácie jeho priorít do nového viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020 zlepšil súlad medzi programami a politikami Spoločenstva; uznáva, že splnenie cieľa zvýšiť energetickú účinnosť o 20 % by umožnilo EÚ znížiť emisie CO 2 na vnútornom trhu o 25 % a viac do roku 2020 a že toto zníženie by bolo stále súčasťou nákladovo efektívnej cesty k dosiahnutiu dlhodobého cieľa znížiť do roku 2050 emisie skleníkových plynov o 80 – 95 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990; konštatuje, že podľa plánu by menej ambiciózny prístup viedol k výrazne vyšším nákladom za celé obdobie; pripomína však, že efektívnosť nákladov na investície by sa mala vždy merať v kontexte rozpočtov členských štátov;
Calls for the Commission to set interim greenhouse gas emission reduction targets for 2030 and 2040, including concrete objectives for each sector, together with an ambitious timetable; calls for greater consistency among Community programmes and policies in order to achieve the roadmap’s objectives and ensure its priorities are fully integrated in the new 2014-2020 Multiannual Financial Framework; acknowledges that delivering the 20% energy efficiency target would allow the EU to reduce its internal CO2 emissions by 25% or more by 2020, and that this reduction would still be on a cost-effective path towards the long-term 2050 target of reducing greenhouse gas emissions by 80-95% from 1990 levels; notes that, according to the roadmap, a less ambitious approach would result in significantly higher costs over the entire period; recalls, however, that the cost-effectiveness of investments should always be measured in the light of Member State budgets;
9. domnieva sa, že dosiahnutie týchto cieľov do roku 2050, a to bez ohľadu na vlastné energetické mixy členských štátov, by mohlo viesť k zníženiu spotreby, k zvýšenej bezpečnosti a spoľahlivosti dodávok energie a k zamedzeniu volatility cien energie, a tým zabezpečiť primerané a konkurencieschopné ceny energie pre spotrebiteľov a podniky a zlepšiť konkurencieschopnosť EÚ a rast zamestnanosti;
Considers that the achievement of these objectives by 2050, without prejudging Member States’ own energy mixes, could lead to a reduction in consumption, increased security and reliability of energy supply and the containment of energy price volatility, thus providing fair and competitive energy prices for consumers and businesses and improving the EU’s competitiveness and employment growth;
19. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa snažili o rýchlejšie vykonávanie dohody skupiny G20 o odstránení dotácií na fosílne palivá; zdôrazňuje, že na zaistenie želateľného účinku musí byť jej vykonávanie medzinárodne koordinované;
Calls on the Commission and the Member States to push for a more rapid implementation of the G20 agreement on removing fossil-fuel subsidies; stresses that, in order to have the desired impact, implementation has to be internationally coordinated;
21. berie na vedomie presun trvalo udržateľnej vedeckej a technologickej inovácie z Európy do iných častí sveta, čo môže viesť k tomu, že EÚ stratí svoje vedúce postavenie v oblasti technológií v tomto odbore a stane sa čistým dovozcom týchto technológií a súvisiacich hotových produktov; zdôrazňuje preto význam európskej pridanej hodnoty pre vývoj a domácu výrobu technológií a výrobkov, a to najmä pre energetickú účinnosť a energiu z obnoviteľných zdrojov;
Notes the shift in sustainable scientific and technological innovation away from Europe to other parts of the world, which may lead to the EU losing its technological leadership in the field and turn it into a net importer of these technologies and related finished products; emphasises, therefore, the importance of European added value for the development and domestic production of technologies and products, in particular for energy efficiency and renewables;
6. zdôrazňuje, že udržateľné využívanie lesov prispieva k znižovaniu emisií CO 2 , a preto je nevyhnutné v rámci druhého piliera poľnohospodárskej politiky prijať opatrenia, ktoré umožnia spravovanie lesov aj na náročných miestach;
Stresses that sustainable use of forests contributes to reducing CO 2 emissions and that it is therefore necessary to take measures under the second agricultural policy pillar to enable forests to be managed even in difficult locations;
14 zdôrazňuje, že potravinový reťazec by mal byť kratší a transparentný a že by sa mala podporiť konzumácia potravín vyrobených na miestnej úrovni, pričom by sa zároveň podporili miestne a regionálne trhy, s cieľom znížiť emisie, ktoré vznikajú pri preprave poľnohospodárskych výrobkov; zdôrazňuje, že preloženie európskej multifunkčnej výroby a spracúvania do krajín mimo EÚ by malo negatívny vplyv na európsku pridanú hodnotu a ciele v oblasti klímy;
14 Stresses that the food chain should be shorter and transparent and that the consumption of locally produced food should be encouraged, including support for local and regional markets, in order to reduce agricultural production’s transport-related emissions; stresses that relocating European multifunctional production and processing to non-EU countries would have a negative impact on European added value and on climate goals;
16. poznamenáva, že pri súčasných poznatkoch a technikách už môžu poľnohospodárske podniky dosiahnuť energetickú sebestačnosť, pričom majú možnosť zvyšovať ziskovosť a vytvárať environmentálne prínosy prostredníctvom miestnej výroby bioenergie z organického odpadu;
Notes that, with the knowledge and techniques available today, agricultural holdings may already become self-sufficient in energy with the possibility of both increasing profitability and creating environmental gains through the local production of bioenergy from organic waste;
23. v tejto súvislosti zdôrazňuje význam spracovania hnoja, ktorý predstavuje nielen obnoviteľný zdroj energie, ale takisto znižuje tlak na životné prostredie a je náhradou umelých hnojív vo forme minerálnych koncentrátov; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že ak sa má hnoj považovať za zdroj energie, je nevyhnutné, aby sa spracovaný hnoj uznal ako náhrada umelých hnojív v smernici o dusičnanoch;
Emphasises, to this end, the importance of manure processing, which not only provides renewable energy but also reduces environmental pressure and is a substitute for artificial fertiliser in the form of mineral concentrates; emphasises in this respect that if manure is to be considered as an energy source, it is essential that processed manure be recognised as a substitute for artificial fertiliser in the Nitrates Directive;
k prispievaniu európskych inštitúcií k upevneniu a pokroku bolonského procesu
on the contribution of the European institutions to the consolidation and progress of the Bologna Process
– so zreteľom na článok 165 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),
– having regard to Article 165 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU),
– – so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv, a najmä na jej článok 26
– having regard to the Universal Declaration of Human Rights, and in particular Article 26 thereof
– – so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, a najmä na jej článok 14,
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, and in particular Article 14 thereof,
– so zreteľom na spoločnú deklaráciu zo Sorbonny o harmonizácii štruktúry európskeho systému vysokoškolského vzdelávania, ktorú 25. mája 1998 podpísali štyria príslušní ministri Francúzska, Nemecka, Talianska a Spojeného kráľovstva (Sorbonnská deklarácia)
– having regard to the Sorbonne Joint Declaration, signed on 25 May 1998 in Paris, on harmonisation of the architecture of the European higher education system, by the four Ministers in charge for France, Germany, Italy and the United Kingdom (Sorbonne Declaration)
– so zreteľom na spoločnú deklaráciu, ktorú v Bologni podpísali 19. júna 1999 ministri školstva z 29 európskych krajín (Bolonská deklarácia)
– having regard to the Joint Declaration signed in Bologna on 19 June 1999 by the Ministers of Education from 29 European countries (Bologna Declaration)
– so zreteľom na komuniké konferencie ministrov zodpovedných za vosokoškolské vzdelávanie z 28. – 29. apríla 2009 v Leuvene a v Louvain-la-Neuve
– having regard to the Communiqué issued by the Conference of European Ministers responsible for Higher Education on 28-29 April 2009 in Leuven and Louvain-la-Neuve
– so zreteľom na Budapeštiansko-viedenskú deklaráciu z 12. mája 2010, ktorú prijali ministri školstva zo 47 krajín a ktorou sa oficiálne zaviedol európsky priestor vysokoškolského vzdelávania (EHEA)
– having regard to the Budapest-Vienna Declaration of 12 March 2010 adopted by the Education Ministers from 47 countries, which officially launched the European Higher Education Area (EHEA)
18, korigendum Ú. v.
18, Corrigendum OJ
EÚ L 93, 4.4.2008, s.
L 93, 4.4.2008, p.
EÚ L 64, 4.3.2006, s.
OJ L 64, 4.3.2006, p.
EÚ C 302, 12.12.2009, s.
OJ C 302, 12.12.2009, p.
EÚ C 191, 1.7.2011, s.
OJ C 191, 1.7.2011, p.
EÚ C 199, 7.7.2011, s.
OJ C 199, 7.7.2011, p.
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. mája 2006 s názvom Uskutočňovanie programu modernizácie univerzít: vzdelávanie, výskum a inovácie (COM(2006)208),
– having regard to the Commission communication of 10 May 2006 entitled ‘Delivering on the modernisation agenda for universities: education, research and innovation’ ( COM(2006)0208 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. marca 2010 s názvom Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu ( COM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission communication of 3 March 2010 entitled ‘EUROPE 2020 – A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. augusta 2010 s názvom Digitálna agenda pre Európu ( COM(2010)0245 /2),
– having regard to the Commission communication of 26 August 2010 on a Digital Agenda for Europe ( COM(2010)0245 /2),
– so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Podpora rastu a zamestnanosti – program modernizácie európskych systémov vysokoškolského vzdelávania ( COM(2011)0567 ),
– having regard to the Commission communication of 20 September 2011 entitled ‘Supporting growth and jobs – an agenda for the modernisation of Europe’s higher education systems’ ( COM(2011)0567 ),
– so zreteľom na správu s názvom Vysokoškolské vzdelávanie v Európe 2009: vývoj v rámci bolonského procesu (Eurydice, Európska komisia, 2009)
– having regard to the report entitled ‘Higher Education in Europe 2009: Developments in the Bologna Process’ (Eurydice, European Commission, 2009)
– so zreteľom na správu s názvom Sústredenie sa na vysokoškolské vzdelávanie v Európe 2010: vplyv bolonského procesu (Eurydice, Európska komisia, 2010)
– having regard to the report entitled ‘Focus on Higher Education in Europe 2010: The Impact of the Bologna Process’ (Eurydice, European Commission, 2010)
– so zreteľom na prieskum Eurobarometer z roku 2007 o reforme vysokého školstva medzi učiteľmi
– having regard to the 2007 Eurobarometer survey on higher education reform among teaching professionals
– so zreteľom na prieskum Eurobarometer z roku 2009 o reforme vysokého školstva medzi študentmi
– having regard to the 2009 Eurobarometer survey on higher education reform among students
– so zreteľom na publikáciu Eurostatu zo 16. apríla 2009 s názvom Bolonský proces v európskom vysokom školstve – kľúčové ukazovatele sociálneho rozmeru a mobility
– having regard to the Eurostat publication of 16 April 2009 entitled ‘The Bologna Process in Higher Education in Europe – Key indicators on the social dimension and mobility’
– so zreteľom na konečnú správu medzinárodnej konferencie o financovaní vysokoškolského vzdelávania, ktorá sa konala v Jerevane v Arménsku v dňoch 8. a 9. septembra 2011
– having regard to the Final report of the International Conference on Funding of Higher Education held in Yerevan, Armenia, 8-9 September 2011
– so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie a stanovisko Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa ( A7-0035/2012 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinion of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0035/2012 ),
A. keďže ciele bolonského procesu – umožniť v Európe kompatibilné systémy vysokého školstva a zbaviť sa prekážok, ktoré ľuďom stále bránia ísť študovať alebo pracovať do inej krajiny, a zatraktívniť vysokoškolské vzdelanie v Európe pre čo najviac ľudí vrátane mladých ľudí z tretích krajín – sú stále aktuálne a pokračovanie tohto procesu prostredníctvom dialógu medzi rôznymi úrovňami vzdelávacieho systému s cieľom vypracovať učebné osnovy tak, aby boli vždy postavené na predchádzajúcich úrovniach, slúži cieľom rastu, ktorý sa zakladá na znalostiach a inovácii v rámci stratégie Európa 2020, najmä v súčasnej hospodárskej kríze; keďže je potrebné hodnotenie, aby bolo možné stanoviť vývoj tohto procesu a vziať do úvahy úspechy, problémy, nedostatok porozumenia a prekážky, ktoré sa vyskytujú;
A. whereas the goals of the Bologna Process – to enable compatible systems of higher education in Europe and to do away with the barriers which still prevent people from moving to another country in order to study or work and make higher education in Europe attractive to as many people as possible, including young people from third countries – are still valid and the continuation of the process, through a dialogue between the different levels of the educational system in order to develop curricula to be built on each preliminary level, is serving the goals of growth based on knowledge and innovation within the Europe 2020 strategy, particularly in the current economic crisis; whereas an assessment is needed in order to establish the evolution of the Process and to take account of the success stories, problems, lack of understanding and opposition encountered;
B. keďže úlohou vysokoškolského vzdelávania je zabezpečovať vzdelávacie prostredie otvorené pre všetkých bez diskriminácie, ktoré podporuje samostatnosť, tvorivosť, prístup ku kvalitnému vzdelaniu a rozširovaniu poznatkov, a na tento účel je potrebné zabezpečiť zapojenie akademickej obce ako celku, najmä študentov, učiteľov a výskumných pracovníkov, do rozvoja jednotlivých stupňov vysokoškolského vzdelávania;
B. whereas the role of higher education is to provide a learning environment, open to everyone without discrimination, promoting autonomy, creativity, access to quality education and the broadening of knowledge, and to this end it is essential to guarantee the involvement of the academic community as a whole, particularly students, teachers and researchers, in developing the various stages of university education;
C. keďže univerzity musia vzhľadom na svoju trojitú funkciu (vzdelávanie, výskum a inovácie) zohrávať rozhodujúcu úlohu v budúcnosti Únie a pri vzdelávaní jej občanov;
C. whereas, in view of their threefold function (education, research and innovation), universities have a vital part to play in the future of the Union and the education of its citizens;
D. keďže univerzity sú významným aspektom európskeho dedičstva, starého takmer tisíc rokov; ich význam ako hybnej sily pokroku v spoločnosti sa nedá obmedziť na ich prínos pre hospodárstvo a ich rozvoj nemožno podmieňovať výlučne hospodárskymi potrebami;
D. whereas the university is a major aspect of European heritage, now almost a thousand years old, whose significance as a force for progress in society cannot be reduced to its contribution to the economy and whose development cannot be made solely contingent on economic needs;
E. keďže vo väčšine krajín bolonského procesu sa i napriek ťažkostiam uplatňuje trojstupňová štruktúra akademických titulov– v niektorých prípadoch úspešne;
E. whereas the three-degree structure is applied – in some cases successfully – in most of the Bologna countries, despite the difficulties encountered;
F. keďže záväzok pokračovať v reforme by sa nemal plniť roztrieštenými opatreniami a bez primeranej finančnej podpory; keďže úsporné opatrenia vo verejných výdavkoch na vzdelávanie, ku ktorým pristupujú niektoré členské štáty, nepomáhajú podporovať potrebné reformy;
F. whereas the commitment to push forward the reform should not be pursued via fragmented action and without adequate financial support; whereas the cuts in public spending on education being made in certain Member States are not helping to promote the necessary reforms;
G. keďže mobilita musí byť všetkým dostupná a je základom reforiem vysokoškolského vzdelávania; keďže mobilita študentov môže jednoznačne pomôcť rozvíjať mobilitu odborníkov; keďže však v celom procese treba pamätať aj na dostupnosť pre všetkých;
G. whereas mobility must be available to all and is the cornerstone of the higher education reform; whereas student mobility may ultimately help to foster professional mobility; whereas, however, accessibility for all must also be kept in mind throughout the process;
H. keďže členské štáty musia vyvinúť ďalšie úsilie, aby bolo zaručené vzájomné uznávanie diplomov, ktoré je pre úspech procesu rozhodujúce;
H. whereas the Member States need to make further efforts to guarantee the mutual recognition of diplomas, which is crucial for the success of the process;
I. keďže nevyhnutnou podmienkou rozvoja bolonského procesu je posilnenie sociálneho rozmeru s cieľom dosiahnuť, aby bolo právo na štúdium pre všetkých študentov ekonomicky dostupné, najmä pre študentov zo zraniteľných skupín – s cieľom zabezpečiť spravodlivý prístup pre všetkých a lepšie pracovné príležitosti;
I. whereas the social dimension must be strengthened as a necessary condition for the development of the Bologna Process, with the goal of making the right to study economically accessible to all students – especially those from vulnerable groups – in order to create fair access for all and better job opportunities;
J. keďže univerzity, verejné správy a podniky sa musia dôrazne zameriavať na otázku zamestnateľnosti; keďže univerzita by mala poskytovať jednotlivcom nástroje a zručnosti potrebné na zabezpečenie plného rozvoja ich ľudského potenciálu; pričom akademické vzdelávanie by malo prihliadať aj na potreby trhu práce a poskytovať študentom zručnosti, ktoré potrebujú na získanie stabilného, dobre plateného zamestnania;
J. whereas universities, public administrations and enterprises must be strongly committed to the issue of employability; whereas the university should provide individuals with the tools and skills required to ensure the full development of their human potential; whereas academic learning should also take into account the needs of the labour market, with the goal of providing students with the skills they need to find a stable, well paid job;
K. keďže prístup k vzdelaniu – čo je základnou hodnotou Únie – je verejnou zodpovednosťou členských štátov, inštitúcií EÚ a ďalších kľúčových aktérov a Európska únia musí zohrávať kľúčovú úlohu pri vytváraní európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania tak, že bude podporovať úsilie a spoluprácu členských štátov v tejto oblasti; keďže lepšia koordinácia vzdelávania a akademických titulov – pri dodržaní zásady subsidiarity – je podmienkou dosiahnutia cieľov zamestnateľnosti a rastu v Európe;
K. whereas access to education – a fundamental Union value – is a public responsibility of the Member States, the EU institutions and other key actors and the European Union has a key role to play in the establishment of the European Higher Education Area by supporting the Member States' efforts and cooperation in this field; whereas greater coordination of education and degrees – while respecting the principle of subsidiarity – is a precondition for the achievement of the goals of employability and growth in Europe;
L. keďže bolonský proces by nemal mať retroaktívny vplyv na študentov, ktorí už začali vysokoškolské štúdium podľa študijného plánu predchádzajúceho bolonskému procesu;
L. whereas the Bologna Process shall not have retroactive effects on students who already started their degree following the pre-Bologna plan;
2. žiada posilnenie podpory bolonského procesu na úrovni EÚ, najmä pokiaľ ide o vzájomné uznávanie akademických kvalifikácií, harmonizáciu akademických noriem, podporu mobility, sociálnu stránku zamestnateľnosti, aktívnu demokratickú účasť, analýzu uplatňovania bolonských zásad a odstránenie administratívnych prekážok; vyzýva členské štáty, aby svoj záväzok v súvislosti s týmto procesom potvrdili posilnením systému financovania s cieľom dosiahnuť ciele rastu stanovené v stratégii Európa 2020;
Calls for a strengthening at EU level of support for the Bologna Process, in particular as regards the mutual recognition of academic qualifications, the harmonisation of academic standards, the promotion of mobility, the social dimension and employability, active democratic participation, the analysis of implementation of the Bologna principles, and the elimination of administrative obstacles; calls on Member States to reiterate their commitment to the Process by strengthening the system of funding in order to achieve the growth targets set in the Europe 2020 Strategy;
8. žiada, aby sa univerzity zaviazali uplatňovať nové vyučovacie stratégie a nové stratégie odborného a celoživotného vzdelávania – s optimálnym využívaním nových technológií a uznaním významu doplnkových foriem učenia, ako je neformálne vzdelávanie – zamerané na piliere univerzitného systému, v centre pozornosti ktorého je učenie, študenti a výskum a ktorý je schopný poskytovať kritické myslenie, tvorivé zručnosti, trvalý profesijný rozvoj, ako aj teoretické a praktické vedomosti, ktoré budú študenti potrebovať vo svojom pracovnom živote; žiada členské štáty a EÚ, aby finančne podporovali univerzity v ich úsilí o zmenu a rozvíjanie ich vzdelávacích postupov;
Calls for a commitment on the part of universities to new teaching and new professional and lifelong training strategies – making optimum use of new technologies and recognising the importance of complementary forms of learning such as non-formal education – that are focused on the pillars of a learning-centred, student-centred and research-centred university system able to provide critical thinking, creative skills, continuous professional development as well as theoretical and practical knowledge which students will need in their working lives; calls for Member States and the EU to financially support universities in their efforts to change and develop their education practices;
11. vyzýva na vytvorenie tzv. tretej misie univerzít pre spoločnosť, o ktorej by sa malo tiež uvažovať v súvislosti s viacrozmernými kritériami, ktoré treba navrhnúť na účely klasifikácie a uznávania excelentnosti;
Calls for the development of the universities’ ‘third mission’ to society, which should also be considered in connection with the multidimensional criteria to be devised for the purposes of classification and the recognition of excellence;
15. zastáva názor, že mobilita vysokoškolských učiteľov rozširuje vzdelanie a skúsenosti nielen týchto učiteľov, ale sprostredkovane aj ich študentov a zároveň im umožňuje spolupracovať na príprave študijných materiálov;
Takes the view that mobility among university lecturers broadens the education and experience of not only the lecturers themselves, but also, indirectly, of their students, and that it enables them to collaborate in the preparation of study materials;
17. vyzýva EÚ, aby pri stanovovaní pravidiel, ktoré zabezpečujú uznávanie školskej kvalifikácie získanej v krajine pôvodu, viac prihliadala na prisťahovalcov z Afriky, Ázie a Latinskej Ameriky;
Calls on the EU to take immigration from Africa, Asia, and Latin America more fully into account for the purpose of laying down rules providing for recognition of school qualifications obtained in countries of origin;
23. zdôrazňuje význam londýnskeho komuniké z roku 2007
Highlights the importance of the 2007 London communiqué