natgillin/translations-raw huggingface dataset:
opätovne konštatuje, že kúrenie a chladenie pomocou obnoviteľných energií predstavuje obrovský potenciál nákladovo výhodného znižovania emisií CO2 a závislosti na fosílnych palivách; s poľutovaním konštatuje, že Komisia napriek svojmu sľubu Európskemu parlamentu nepredložila návrh smernice na podporu kúrenia a chladenia pomocou obnoviteľných zdrojov energie, avšak poznamenáva, že Komisia ešte plánuje v tejto oblasti legislatívne opatrenia;
Reiterates that heating and cooling with renewable energy offers huge potential for a cost-effective reduction of CO2 and of dependence on fossil fuels; regrets that the Commission has not submitted a proposal for a directive to support heating and cooling with renewable energies as promised to the European Parliament but notes that legislative measures in the field are still planned by the Commission;
trvá na svojom návrhu vyjadrenom vo svojom uznesení z 14. februára 2006 Prijaté texty, P6_TA (2006)0058 o kúrení a chladení z obnoviteľných zdrojov energie;
Insists on its proposal that was spelled out in its resolution of 14 February 2006 Texts adopted - P6_TA (2006)0058 on heating and cooling from renewable sources of energy;
vyjadruje hlboké poľutovanie nad oneskorením, ku ktorému v Komisii došlo v súvislosti s predkladaním návrhov záväzných limitov emisií automobilov napriek tomu, že Parlament opakovane žiadal takéto limity ako súčasť komplexného súboru opatrení na znižovanie emisií skleníkových plynov a odvetví dopravy; konštatuje, že Komisia navrhla minimálny cieľ podielu biopalív na palivách pre automobily na úrovni 10 % do roku 2020; podčiarkuje význam trvalo udržateľnej výroby biopalív; zastáva názor, že aj keď biopalivá môžu zohrávať dôležitú úlohu pri znižovaní závislosti na fosílnych palivách, nesmie byť zvyšovanie ich podielu na úkor potravinárskej výroby ani viesť k zhoršovaniu globálneho odlesňovania; zdôrazňuje nutnosť povinnej environmentálnej a sociálnej certifikácie biopalív a rozlišovania všetkých stimulov na základe klimatickej účinnosti celého životného cyklu;
Deplores the delay within the Commission in submitting proposals for mandatory limits on car emissions despite repeated calls by the European Parliament for such limits as part of a comprehensive set of measures to reduce GHG emissions from the transport sector; notes the Commission proposal for a binding minimum target for biofuels of 10% of vehicle fuels in 2020; underlines the importance of the sustainable production of biofuels; considers that while biofuels may have an important role to play in reducing our dependence on fossil fuels, an increase in their share must not be at the expense of food production or aggravate global deforestation; stresses the need for mandatory environmental and social certification of biofuels and for any incentives to be differentiated on the basis of full life-cycle climate efficiency;
podporuje navrhované energetické partnerstvo s Afrikou; dôrazne však odporúča, aby sa podobné partnerstvo uzavrelo aj s Čínou a Indiou so zreteľom na veľmi prudký rast emisií skleníkových plynov v týchto štátoch a na naliehavú potrebu pomôcť im pri budovaní kapacity a pri investíciách do bezuhlíkových, nízko uhlíkových a energeticky účinných technológií (s prioritou obnoviteľných zdrojov); trvá však na tom, aby EÚ spolupracovala s príslušnými regiónmi so spoločným cieľom zastaviť ničenie tropických pralesov a podporiť namiesto toho zalesňovanie a opätovné zalesňovanie; okrem toho navrhuje, aby sa posilnila energetická spolupráca s Ruskom;
Supports the proposed energy partnership with Africa; however, strongly recommends that a similar partnership be established with China and India as well, bearing in mind the very rapid growth of GHG emissions in those countries and the urgent need to assist them in capacity-building as well as investments in carbon-free, low-carbon and energy-efficient technologies (the priority being renewables) while insisting that the EU work with the relevant regions to stop tropical deforestation and instead encourage afforestation and reforestation; proposes, furthermore, that energy cooperation with Russia be stepped up;
zastáva názor, že intenzívne úsilie o znižovanie emisií sa nevylučuje s hospodárskym rozvojom a je dokonca predpokladom trvalo udržateľného hospodárskeho rozvoja v nadchádzajúcich desaťročiach; znovu zdôrazňuje, že environmentálne technológie môžu byť pre Európsku úniu konkurenčnou výhodou, pričom vo veľkej miere prispejú k znižovaniu emisií; poznamenáva, že environmentálne technológie sú preto jadrom stratégie trvalo udržateľného rozvoja, ktorá zodpovedá záväzkom EÚ z Kjóta a lisabonskej stratégii.
Considers that significant efforts to reduce emissions can go hand in hand with economic development and are even a prerequisite for sustainable economic development in the coming decades; reiterates that environmental technologies can give the European Union a competitive edge while greatly contributing to emission reductions; notes that environmental technologies are, therefore, at the heart of a sustainable development strategy compatible with the EU's Kyoto commitments and the Lisbon Strategy;
zdôrazňuje desivé hospodárske, sociálne a zdravotné náklady nečinnosti, ako ich napríklad podáva Sternova správa o hospodárskych dôsledkoch klimatických zmien; pripomína, že nečinnosť by spôsobila straty rovnajúce sa 5-20 % celosvetového ročného HDP, zatiaľ čo náklady rozumnej politiky v oblasti klimatických zmien a investície do čistých technológií sa odhadujú medzi 0,5 % a 1 % celosvetového ročného HDP do roku 2050 bez toho, aby sa zobrali do úvahy dodatočné environmentálne a zdravotné prínosy; uvedomuje si, že oneskorenie činnosti zvýši riziko negatívnych vplyvov na životné prostredie a náklady na zmiernenie dôsledkov;
Underlines the appalling economic, social and health costs of inaction shown, inter alia, by the Stern Review on the economics of climate change; recalls that the absence of action would cause damage corresponding to 5-20% of global GDP per year, whereas the cost of a sound climate policy and investment in clean technologies is estimated at between 0.5% and 1% of global annual GDP up to 2050, without taking account of auxiliary environmental and health benefits; recognises that delaying action will increase the risk of adverse environmental effects and mitigation costs;
je toho názoru, že v tejto oblasti by sa mal podporiť výskum a prijať jasné ciele výkonnosti životného prostredia s cieľom podporiť rozvoj a používanie vyspelejších technológií ohľaduplnejších voči životnému prostrediu;
Takes the view that research in this field should be boosted and clear environmental performance targets should be adopted in order to encourage the development and use of better and more environment-friendly technologies;
trvá na tom, že znižovanie celosvetových emisií nesmie viesť k iným ohrozeniam, ako napr. šírenie jadrovej hrozby a terorizmu; domnieva sa preto, že jadrová energia by mala zostať vyňatá z mechanizmu čistého rozvoja/spoločnej implementácie a ďalších mechanizmov zameraných na odmeňovanie znižovania emisií v rozvojových krajinách;
Maintains that reducing global emissions must not lead to other threats such as nuclear proliferation or terrorism; therefore believes that nuclear power should remain excluded from CDM/JI or other mechanisms aimed at rewarding emission reductions in developing countries;
podporuje oveľa výraznejšie priame zapojenie európskych občanov do úsilia o zmiernie negatívnych dôsledkov klimatických zmien;
Encourages much greater direct involvement in mitigation efforts at the level of the European citizen;
opätovne vyzýva Európsku úniu a jej členské štáty, aby prijali ambicióznu politiku technologického partnerstva s rozvojovými štátmi a prenos čistých technológií v ich prospech, čo im trvalo udržateľnejším spôsobom pomôže pri rozvoji ich vlastných hospodárstiev a zvyšovaní blahobytu;
Calls again on the European Union and its Member States to adopt an ambitious policy of technology partnerships with and transfers of clean technologies to developing countries, helping them in developing their economies and increasing their welfare in a more sustainable way;
je znepokojený rizikami, ktoré pre existujúce jadrové zariadenia v pobrežných zónach predstavujú klimatické zmeny a vlny tsunami a vyzýva Komisiu a Radu, aby tieto riziká zvážili, boli na ne pripravené a vyhli sa výstavbe nových jadrových zariadení v pobrežných zónach;
Is concerned about the risks related to existing nuclear installations in coastal zones posed by climate change and tsunamis and calls on the Commission and Council to assess and prepare for such risks and avoid any new nuclear construction in coastal zones;
vyzýva Komisiu, aby vyhodnotila nepriame dôsledky klimatických zmien na zvyšovanie teploty povrchu zeme a znižovanie zrážok a stavu podzemných vôd; považuje za osobitne dôležité skúmať účinky znižovania plochy obrábateľnej pôdy ako zdroja biomasy a zásoby uhlíka; zdôrazňuje význam niektorých riadiacich postupov v poľnohospodárstve;
Calls on the Commission to evaluate climate change repercussions on the increase in ground temperature, the reduction of rains and the groundwater status; considers it especially important to study the effects of the reduction of the area of cultivable land as a source of biomass and as a carbon pool; underlines the importance of certain agricultural management practices;
žiada všetky svoje príslušné výbory a delegácie, aby úzko spolupracovali pri riešení otázok klimatických zmien, tak aby boli politiky v odvetví priemyslu, energie, dopravy, poľnohospodárstva, výskumu a vývoja a iné iniciatívy lepšie prepojené s cieľmi v oblasti klimatických zmien, a aby boli otázky súvisiace s klimatickými zmenami pravidelne prerokúvané na úrovni medziparlamentných delegácií a v kontexte transatlantického legislatívneho dialógu;
Calls for all of its relevant committees and delegations to work together closely on climate change, so that its industrial policy , energy policy and transport, agriculture, research and development and other initiatives are better coordinated with climate change targets, and so that climate change is regularly raised at interparliamentary delegation level and in the context of the Transatlantic Legislative Dialogue;
vyzýva dve predsedníctva v roku 2007, aby zaručili rýchlejší pokrok v problematike klimatických zmien a rovnako zvýšili politické záväzky a počet medzinárodných partnerov v rámci postupu na medzinárodnej úrovni;
Calls on the two Presidencies in 2007 to ensure that the momentum on climate change is accelerated, whilst increasing the level of political commitment and the number of international partners within the process at international level;
poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a sekretariátu Rámcovej dohody OSN o klimatických zmenách so žiadosťou, aby bolo zaslané všetkým zmluvným stranám, ktoré nie sú členmi EÚ.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States and the Secretariat of the United Nations Framework Convention on Climate Change, with the request that it be circulated to all non-EU contracting parties.
predkladajú Francis Wurtz, Ilda Figueiredo a Helmuth Markov
by Francis Wurtz, Ilda Figueiredo and Helmuth Markov
o príspevku na zasadanie Európskej rady na jar 2007 v súvislosti s lisabonskou stratégiou
on the input to the Spring 2007 European Council in relation to the Lisbon Strategy
Uznesenie Európskeho parlamentu o príspevku na zasadanie Európskej rady na jar 2007 v súvislosti s lisabonskou stratégiou
European Parliament resolution on the input to the Spring 2007 European Council in relation to the Lisbon Strategy
so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. apríla 2005 s názvom Integrované usmernenia pre rast a zamestnanosť (2005-2008) (KOM(2005)0141),
having regard to the Commission communication of 12 April 2005 on the integrated guidelines for growth and jobs (2005-2008) (COM(2005)0141),
so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. júla 2005 nazvané Spoločné akcie pre rast a zamestnanosť: Lisabonský program Spoločenstva (KOM(2005)0330),
having regard to the Commission communication of 20 July 2005 entitled ‘Common actions for growth and employment: the Community Lisbon Programme’ (COM(2005)0330),
so zreteľom na 25 národných programov lisabonskej reformy, ako ich predložili členské štáty,
having regard to the 25 national Lisbon Reform Programmes as presented by the Member States,
so zreteľom na realizáciu programu Komisie nazvaného Lisabonský program Spoločenstva v roku 2006,
having regard the 2006 implementation of the Commission's Community Lisbon Programme,
so zreteľom na správu Komisie zo 6. novembra 2006 nazvanú Zamestnanosť v Európe v roku 2006,
having regard to the Commission's ‘Employment in Europe 2006’ report of 6 November 2006,
so zreteľom na hospodárske prognózy Komisie zo 6. novembra 2006,
having regard to the Commission's autumn 2006 economic forecasts of 6 November 2006,
so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. novembra 2006 nazvané Modernizácia pracovného práva s cieľom splniť výzvy 21. storočia (KOM(2006)0708),
having regard to the Commission communication of 22 November 2006 entitled ‘Modernising labour law to meet the challenges of the 21st century’ (COM(2006)0708),
so zreteľom na návrhy Komisie z 10. januára 2007 týkajúce sa energetickej politiky a zmeny klímy,
having regard to the Commission proposals of 10 January 2007 concerning energy policy and climate change,
so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady zo zasadnutí v Lisabone 23. a 24. marca 2000, v Štokholme 23. a 24. marca 2001, v Barcelone 15. a 16. marca 2002 a v Bruseli 22. a 23. marca 2005, 15. a 16. decembra 2005 a 23. a 24. marca 2006,
having regard to the Presidency conclusions of the Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000, the Stockholm European Council of 23 and 24 March 2001, the Barcelona European Council of 15 and 16 March 2002, and the Brussels European Councils of 22 and 23 March 2005, 15 and 16 December 2005 and 23 and 24 March 2006,
so zreteľom na svoje uznesenia z 9. marca 2005 a 15. marca 2006 o strednodobom prehodnotení lisabonskej stratégie,
having regard to its resolutions of 9 March 2005 and 15 March 2006 on the mid-term review of the Lisbon Strategy,
Pomalý rast, vysoká nezamestnanosť, rastúca chudoba a nerovnosť — obraz EÚ sedem rokov po lisabonskom samite
Sluggish Growth, high unemployment, increasing poverty and inequalities - an EU p ortrait, 7 years after the Lisbon Summit
s hlbokým znepokojením konštatuje, že EÚ od roku 2000 bojuje s pomalým rastom hospodárstva a zamestnanosti, presunom výrobných ziskov od pracovníkov k zamestnávateľom, ako aj pretrvávajúcou vysokou mierou nezamestnanosti, chudobou, sociálnym vylúčením, neistými pracovnými podmienkami a nerovnosťou príjmov; poznamenáva, že podiel zisku ako percento HDP v eurozóne je naproti tomu v súčasnosti takmer na najvyššej úrovni za posledných 25 rokov, zatiaľ čo podiel miezd sa z desaťročia na desaťročie znižuje;
Notes with deep concern that since 2000 the EU has been plagued by sluggish economic and employment growth, a transfer of productivity gains from workers to employers and the persistence of high levels of unemployment, poverty, social exclusion, precarious work and income inequality; notes that, in contrast, the profit share as a proportion of GDP in the Euro area is currently close to its highest for at least 25 years, whilst the wage share has been declining decade by decade;
konštatuje, že priemerný hospodársky rast v EÚ-15 sa počas uplynulých desaťročí spomaľoval; pripomína, že priemerný hospodársky rast v EÚ je od roku 2000 na úrovni 1,4 %, čo je menej ako v období 1991 – 2000, kedy to bolo 2,6%; poznamenáva, že prognózy upozorňujú na nové spomalenie hospodárskeho rastu po roku 2006, z čoho vyplýva, že oživenie hospodárstva by sa nemalo považovať za samozrejmosť;
Notes that the average economic growth in EU-15 has decelerated decade after decade; recalls that since 2000 average economic growth in the EU has been 1.4%, below the 2.6% of the period 1991-2000; notes that forecasts point to a new deceleration of economic growth after 2006, showing that the recovery should not be taken for granted;
konštatuje, že v období rokov 2000 až 2005 sa počet nezamestnaných v EÚ zvýšil o jeden milión a zároveň sa podstatne zvýšil podiel nestabilných pracovných miest: viac ako 4,7 miliónov pracovníkov so zmluvou na dobu určitú a aspoň o 1,1 milióna viac na pracovných miestach s núteným čiastočným úväzkom; zdôrazňuje, že aj ak sa splnia predpovede o znížení miery nezamestnanosti, nezamestnanosť bude naďalej na neprijateľnej úrovni 17 miliónov nezamestnaných v EÚ; konštatuje, že 25 % pracovnej sily má neštandardnú pracovnú zmluvu (zmluvu na dobu určitú, čiastočný úväzok, práca na požiadanie, zmluva s nulovým počtom hodín, dočasné agentúry a externé zmluvy) a pri zahrnutí samostatne zárobkovo činných osôb je to dokonca až 41 %, čo je dôkazom toho, aké neisté sú v súčasnosti pracovné podmienky v EÚ;
Notes that from 2000 to 2005 the EU's number of unemployed increased by one million, in parallel with a huge increase in precarious work, more than 4.7 million workers with fixed-term contracts and at least 1.1 million more in involuntary part-time jobs; stresses that, even if forecasts that point to a reduction in the unemployment rate are confirmed, it will still persist at an unacceptable level of 17 million unemployed in the EU; notes that 25% of the workforce are under atypical types of contract (fixed-term, part-time, on-call, zero-hour, temporary agencies and freelance), 41% if the self-employed are taken into account, which shows how precarious labour conditions have now become in the EU;
poukazuje na to, že nerovnosť príjmov od roku 2000 vzrástla; pomer medzi 20 % najbohatších a 20 % najchudobnejších sa zvýšil zo 4,5:1 na 4,8:1; pripomína, že po roku 2000 sa priemerný rast reálnej mzdy v EÚ znížil na 0,7 %, pričom v období 1995 – 2000 bol na úrovni 1,2 %; zdôrazňuje, že od roku 2000 presúvajú pracovníci 33 % ziskov vyplývajúcich z produktivity na zamestnávateľov;
Points out that income inequalities have risen since 2000, the ratio between the 20% richest and the 20% poorest increased from 4.5:1 to 4.8:1; recalls that after 2000 average real wage growth in the EU dropped to 0.7% in comparison with the 1.2% average growth of the period 1995-2000; stresses that since 2000 workers have transferred 33% of their productivity gains to employers;
s hlbokým znepokojením konštatuje, že miera ohrozenia chudobou sa v EÚ-15 zvýšila z 15 % v roku 2000 na 17 % v roku 2004, čo predstavuje nárast o takmer 9 miliónov chudobných v bohatších krajinách EÚ; poukazuje na to, že v EÚ je približne 72 miliónov ľudí pod úrovňou chudoby a takmer polovica z nich je ohrozená trvalou chudobou, pričom neprijateľne vysoký počet chudobných tvoria deti a staršie osoby;
Notes with deep concern that at-risk-of-poverty rates have increased from 15% in 2000 to 17% in 2004 for EU-15, which means an increase of almost 9 million poor in the richer countries of the EU; points out that in the EU there are about 72 million people below the poverty line and almost half of them at risk of persistent poverty, with an unacceptably high number of poor being children and elderly people;
Dôsledky neoliberalizmu — je potrebná zásadná zmena súčasných hospodárskych a menových politík
The consequences of neoliberalism - a break is need ed with current economic and monetary policies
zdôrazňuje, že lisabonská stratégia definovaná Európskou radou v marci 2000, ktorá mala jednoznačnú podporu hlavných európskych zamestnávateľských organizácií (UNICE a ERT), je hlavným nástrojom EÚ na podporu liberalizácie a privatizácie verejných zariadení a služieb, pružnosti a prispôsobivosti trhov práce, znižovania miezd a sprístupnenia množstva opatrení v oblasti sociálneho zabezpečenia vrátane dôchodkového a zdravotného zabezpečenia súkromným záujmom; vyslovuje poľutovanie nad tým, že takzvané oživenie lisabonskej stratégie z roku 2005 kladie ešte väčší dôraz na neoliberálny obsah a pripomína, že tento obsah sa premietol do konkrétnych národných reformných programov vo všetkých členských štátoch, čo ohrozuje sociálny rozmer a neberie do úvahy hospodárske, sociálne a environmentálne problémy, ktorým čelia rôzne členské štáty EÚ;
Stresses that the Lisbon Strategy defined by the European Council of March 2000 – which had the clear support of the major European employers' organisations, UNICE and ERT – has been the main tool within the EU to promote the liberalisation and privatisation of public utilities and services, the flexibility and adaptability of labour markets, wage moderation and the opening-up to private interests of the bulk of social security provisions, including pensions and health; regrets that the so-called revival of the Lisbon Strategy in 2005 accentuates even more the neo-liberal content and recalls that this content has been translated into concrete national reform programmes by all Member States, putting at risk the social dimension and disregarding the economic, social and environmental problems faced by the different Member States in the EU;
zdôrazňuje, že lisabonský program Spoločenstva a národné reformné programy v rámci zrevidovanej lisabonskej stratégie sú nástrojom, ktorý na národnej úrovni poskytuje odôvodnenie presadenia rovnakých štrukturálnych reforiem vo všetkých členských štátoch, najmä pokiaľ ide o trh práce a sociálne zabezpečenie, čo bude mať závažné hospodárske a sociálne dôsledky, ktoré ešte zvýraznia integrované usmernenia a pakt stability a rastu; domnieva sa, že tieto reformy ohrozia práva pracovníkov, dôchodcov, používateľov verejných služieb a spotrebiteľov;
Stresses that the Community's Lisbon Programme and the national reform programmes in the framework of the revised Lisbon Strategy are a tool to provide national justification for and push forward the same structural reforms in all the Member States, in particular as regards the labour market and social security, which will have serious economic and social consequences, strengthened even more by the integrated guidelines and the Stability and Growth Pact; considers that these reforms will jeopardise the rights of workers, pensioners, public-service users and consumers;
berie na vedomie výročnú správu Komisie o pokroku a vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia v základných prioritách kladie dôraz na uvoľňovanie podnikateľského potenciálu a súkromných investícií, a to tým, že:
Notes the Commission’s Annual Progress Report and regrets the bias that the Commission shows in its fundamental priorities towards unlocking business potential and private investment, in particular by:
i) poskytuje odôvodnenie ďalšej privatizácie sociálneho zabezpečenia, zníženia sociálnych príspevkov a zvýšenia zákonom stanoveného a skutočného dôchodkového veku,
(i) providing justification for further privatising social security, reducing social benefits and increasing the statutory and effective retirement age,
ii) trvá na ďalšom zvýšení pružnosti trhu práce zavedením novej koncepcie „pružného zabezpečenia“ (flexicurity) spolu so „zamestnateľnosťou“, čo je v súlade s odporúčaniami uvedenými v zelenej knihe Komisie o pracovnom práve,
(ii) insisting on further flexibility in the labour market with the new concept of ‘flexicurity’ on a par with ‘employability’, in line with the recommendations of the Commission's Green Paper on Labour Law,
iii) spája investície do výskumu, vývoja a vzdelania s výkyvmi na voľnom trhu, čím umožňuje komercializáciu znalostí, vzdelania a výskumu (bolonský proces),
(iii) connecting investment in research and development and education to the whims of the free market and thus justifying the commoditisation of knowledge, education and research (Bologna process),
iv) trvá na liberalizácii trhov s energiou a dokončenie vnútorného trhu služieb vidí ako absolútnu prioritu;
(iv) insisting on the liberalisation of the energy markets and giving overarching priority to the conclusion of the internal market in services;