natgillin/translations-raw huggingface dataset:
zastáva názor, že rast úverov a vývoj cien aktív v EÚ a v členských štátoch sú kľúčovými ukazovateľmi na účinné sledovanie finančnej stability v hospodárskej a menovej únii a v širšom meradle i v EÚ;
Takes the view that credit growth and assets price developments in the EU and in Member States are crucial indicators for an effective monitoring of financial stability within the EMU and, more broadly, the EU;
vyjadruje znepokojenie nad stálymi tlakmi na trhoch so štátnymi dlhopismi v krajinách eurozóny, ktoré sa prejavujú zväčšovaním úverových rozpätí; domnieva sa, že únik do bezpečia spôsobený vlnami paniky počas súčasnej finančnej krízy mal rozsiahly deformujúci účinok a mal za následok vznik nákladných negatívnych externalít;
Is concerned about continuous strains on the euro area sovereign bond markets reflected in widening spreads; deems that the flight to safety provoked by waves of panic experienced during the current financial crisis has had massive distorting effects and created costly negative externalities;
požaduje včasné vykonávanie nariadenia o ratingových agentúrach (nariadenie (ES) č. 1060/2009) a víta návrh Komisie na zmenu a doplnenie nariadenia (ES) č. 1060/2009 o ratingových agentúrach z 2. júna 2010, ale zároveň vyzýva Komisiu, aby pokročila ďalej a predložila návrhy na prísnejší dohľad nad činnosťou týchto agentúr, zlepšenie zodpovednosti ratingových agentúr a posúdenie možnosti vytvoriť Európsku ratingovú agentúru; zdôrazňuje, že rating štátneho dlhu eurozóny sa počas krízy ukázal ako problematický;
Asks for a timely implementation of the Regulation on Credit Rating Agencies (Regulation (EC) No 1060/2009) and welcomes the Commission proposal on amending Regulation (EC) No 1060/2009 on Credit Rating Agencies of 2 June 2010, but at the same time calls on the Commission to go further with proposals for the more rigorous surveillance of the operation of these agencies, for improving the liability of Credit Rating Agencies and for assessing the possibility of create a European Credit Rating Agency; underlines the fact that the rating of euro area sovereign debt has proved problematic during the crisis;
zdôrazňuje nezávislosť ECB;
Highlights the independence of the ECB;
domnieva sa, že vzhľadom na nové právne postavenie, ktoré ECB nadobúda na základe Lisabonskej zmluvy, kandidáti na posty vo výkonnej rade, ktorých navrhne Rada, by mali podliehať osobitným vypočutiam pred príslušným parlamentným výborom a následne hlasovaniu v Európskom parlamente; navyše konštatuje, že ECB zohráva od začiatku krízy kľúčovú úlohu, a preto sa domnieva, že takáto úloha by mala znamenať posilnenú transparentnosť a zodpovednosť;
Considers that, given the new legal status of the ECB under the Lisbon Treaty, the candidates for the Executive Board proposed by the Council should be subject to special hearings by the relevant parliamentary committee and then to a vote by the European Parliament; notes that, in addition, the role of the ECB has been crucial since the crisis and deems therefore that such a role should involve reinforced transparency and accountability;
víta skutočnosť, že Euroskupina získala na základe Lisabonskej zmluvy právnu subjektivitu a ECB sa môže zúčastňovať na jej schôdzach;
Welcomes the conferral of legal personality on the Eurogroup by the Lisbon Treaty and the participation of the ECB in its meetings;
upozorňuje na odhodlanie Európskeho parlamentu pokračovať v dialógu o menových otázkach, ktorý je dôležitým prvkom demokratickej kontroly ECB;
Points out the determination of the European Parliament to continue the Monetary Dialogue as an important element in the democratic scrutiny of the ECB;
víta návrh na zriadenie Európskeho výboru pre systémové riziká (ESRB), ktorý odstráni súčasné rozdiely v oblasti makroprudenciálneho dohľadu; vyzýva ECB, aby stanovila jasné modely a definície s cieľom zabezpečiť účinné fungovanie a zodpovednosť ESRB; dodáva, že žiadna nová úloha zverená ECB v súvislosti s ESRB nijakým spôsobom neohrozí nezávislosť ECB;
Welcomes the proposal to establish a European Systemic Risk Board (ESRB), which will close the current gap in macro-prudential supervision; calls on the ECB to establish clear models and definitions to ensure the effective functioning and accountability of the ESRB; adds that any new tasks conferred upon the ECB with regard to the ESRB will not compromise the independence of the ECB in any way;
konštatuje, že koncepcia, podľa ktorej ESRB vydáva len varovania a odporúčania bez skutočného presadzovania, nie je uspokojujúcim riešením, pokiaľ ide o účinné vykonávanie a zodpovednosť; vyjadruje poľutovanie nad tým, že ESRB nemôže sám vyhlásiť stav núdze;
Notes that the concept whereby the ESRB only gives warnings and recommendations with no actual enforcement is not satisfactory in terms of effective implementation and responsibility; regrets that the ESRB cannot declare the emergency by itself;
víta návrh, aby sa uskutočnili vypočutia predsedu ESRB pred Európskym parlamentom, a to v inom rámci než v rámci dialógov o menových otázkach;
Welcomes the proposal to hold hearings of the Chair of the ESRB before the European Parliament, in a different framework from the Monetary Dialogues;
domnieva sa, že oživenie hospodárskej činnosti v druhej polovici roku 2009 bolo výsledkom mimoriadnych opatrení prijatých vládami a centrálnymi bankami na celom svete od konca roku 2008 vo forme záruk za záväzky bánk, kapitálových injekcií a programov podpory aktív;
Believes that the revival of economic activity in the second half of 2009 was a result of the extraordinary measures taken by governments and central banks worldwide since the end of 2008 in the form of guarantees for bank liabilities, capital injections and asset support schemes;
konštatuje, že finančná kríza v eurozóne je krízou solventnosti, ktorá sa pôvodne prejavila ako kríza v oblasti likvidity; domnieva sa, že takúto situáciu nemožno z dlhodobého hľadiska riešiť iba ďalším zadlžovaním vysoko zadlžených ekonomík a poskytovaním likvidity týmto ekonomikám v kombinácii so zrýchlenými plánmi na konsolidáciu verejných financií;
Notes that the financial crisis in the euro area is a solvency crisis that initially manifested itself as a liquidity crisis; deems that such a situation cannot be resolved in the long term by simply pouring new debt and liquidity into highly indebted economies in combination with accelerated plans for fiscal consolidation;
zároveň sa domnieva, že kríza odhalila trend v hospodárskych politikách v posledných rokoch, ktorý prispel k súčasnej vysokej úrovni verejného a súkromného dlhu, ktorý si vyžiada mnoho rokov na nápravu; domnieva sa, že pre niektoré časti Európy bude ťažšie než pre iné vyrovnať sa s dôsledkami a vývojom krízy a dosiahnuť udržateľný hospodársky rast, nové inovácie a vytváranie nových pracovných miest; zdôrazňuje potrebu reforiem v celej Európe;
Believes, similarly, that the crisis revealed a trend in the economic policies of recent years which have contributed to the current high level of public and private debt which will take many years to correct; deems that some parts of Europe will find it more difficult than others to tackle the consequences and developments of the crisis and achieve sustainable economic growth, new innovations and the creation of new jobs; underlines the need for reforms throughout Europe;
pripomína, že pred začiatkom finančnej krízy pomer verejného dlhu k HDP eurozóny a celej EÚ, ako aj pomer v prípade väčšiny členských štátov v rokoch 1999 až 2007 klesol a že naopak miera zadlženia domácností, firiem a pákový efekt vo finančnom sektore zaznamenali v tom istom období značný nárast;
Recalls that, before the outbreak of the financial crisis, the ratio of public debt to GDP of the euro area and the EU as a whole, as well as the ratio for the majority of Member States, declined between 1999 and 2007 and that, by contrast, debt levels of households, firms and the leverage of the financial sector experienced a significant increase over the same period;
pripomína, že mohutný nárast verejného dlhu od roku 2008 v niektorých členských štátoch spôsobila skutočnosť, že tieto krajiny museli čeliť excesom, ktoré predtým vznikli v dôsledku neudržateľného nárastu súkromného dlhu a obrovskej finančnej bubliny; domnieva sa preto, že súčasná kríza ukázala, že fiškálna pozícia je neudržateľná, ak je neudržateľné financovanie súkromného sektora;
Recalls that the huge increase of public debt since 2008 in several Member States has been triggered by the fact these countries had to face excesses previously caused by an unsustainable growth of private debt and huge financial bubbles; believes therefore that the current crisis made it clear that the fiscal position is unsustainable if the financing of the private sector is unsustainable;
konštatuje, že kríza spolu s následnou finančnou pomocou a balíkmi hospodárskych stimulov viedla k ďalekosiahlym úsporným opatreniam, ktoré sú často oneskorené, ale zároveň veľmi obmedzujú schopnosť vlády konať;
Notes that the crisis, together with subsequent ‘bail-outs’ and economic stimulus packages, has led to far-reaching austerity measures which are often overdue but which at the same time heavily constrain the capacity of governments to act;
upozorňuje, že tieto úsporné balíky by nemali viesť k opatreniam, ktoré by mohli vážne spomaliť hospodársku obnovu, čo si vyžaduje nový model hospodárskeho riadenia s nástrojmi a časovým plánom, ktorý zabezpečí rovnováhu medzi procesom konsolidácie verejných financií a zachovaním potrieb z hľadiska investovania do pracovných miest a udržateľného rozvoja;
Warns that these austerity packages should not lead to measures which could seriously dampen the economic recovery, which requires a new model of economic governance with instruments and a time schedule that will provide a balance between the process of fiscal consolidation and safeguarding needs in terms of investment in jobs and sustainable development;
zdôrazňuje, že nedostatok úverov zasahujúci reálnu ekonomiku, najmä MSP, vyplynul z nižšieho dopytu z dôvodu obmedzenej aktivity v reálnej ekonomike, ako aj z neochoty bánk poskytovať úvery;
Underlines that the lack of credit reaching the real economy, specifically for SMEs, stemmed from lower demand due to diminished activity in the real economy as well as from the reluctance of banks to grant credit;
zdôrazňuje, že viaceré banky členských štátov boli v nadmernej miere závislé od likvidity poskytovanej zo strany ECB;
Underlines that several Member States' banks have been excessively reliant on liquidity provided by the ECB;
konštatuje, že neštandardné opatrenia, ktoré ECB zaviedla od októbra 2008 na podporu úverov, boli úspešné, pokiaľ ide o zabránenie hlbšej recesii a následným finančným nepokojom; opäť pripomína, že zrušenie týchto opatrení sa musí vhodne načasovať a starostlivo koordinovať s vládami jednotlivých štátov a ich aktivitami, najmä so zreteľom na kolektívne a súbežné prijímanie úsporných opatrení v mnohých členských štátoch;
Notes that the non-standard measures which the ECB has introduced since October 2008 to support credit have been successful in avoiding a deeper recession and additional financial turmoil; reiterates that lifting these measures needs to be well timed and carefully coordinated with national governments and their activities, especially in view of the collective and simultaneous resorting to austerity measures in many Member States;
vyjadruje však znepokojenie nad prípadným asymetrickým účinkom výstupnej stratégie ECB, vzhľadom na zásadné rozdiely medzi členskými štátmi eurozóny v súvislosti s hospodárskym cyklom;
Is concerned, however, with the potential asymmetric impact of ECB's exit strategy, given the substantial differences between euro area Member States regarding the business cycle;
privítal by, keby Európska centrálna banka v rámci dohôd o spätnej kúpe vo všeobecnosti akceptovala štátne dlhopisy od krajín eurozóny ako záruku, čím by uplatnila prax už odskúšanú a overenú v Bank of England a Federal Reserve Bank;
Would welcome a move from the European Central Bank generally to accept government bonds from euro area countries as security in the context of repurchase agreements, thereby following the tried and tested practice used by the Bank of England and the Federal Reserve Bank;
zdôrazňuje, že postupné prekonanie verejných deficitov a dlhodobá udržateľnosť verejných financií majú kľúčový význam pre celú eurozónu;
Emphasises that a gradual exit from public deficits and the long-term sustainability of public finances are of crucial importance for the euro area as a whole;
berie na vedomie množstvo návrhov v EÚ na dokončenie opatrení obozretného podnikania, krízové riadenie a reguláciu tieňového bankového sektora;
Notes the number of proposals in the EU to complete the prudential arrangements, to manage the crisis and to regulate the shadow banking sector;
vyjadruje tiež znepokojenie nad procyklickými aspektmi súčasných pravidiel regulácie a obozretnosti v podnikaní, ako aj účtovných a daňových pravidiel, ktoré zvýrazňujú výkyvy typické pre fungovanie trhového hospodárstva;
Shares concerns about the pro-cyclical aspects of the current regulatory, prudential, accounting and taxation rules which amplify the fluctuations that are inherent in the functioning of a market economy;
zdôrazňuje, že je potrebné rozhodujúcim spôsobom zvýšiť kapitálové rezervy bánk a kvalitu kapitálu, a víta návrhy bazilejského výboru na užšie vymedzenie základného kapitálu a zavedenie vyšších kapitálových pomerov; takisto upriamuje pozornosť na prepojenie medzi finančnou a reálnou ekonomikou a na vplyv, ktorý môže mať regulácia jednej ekonomiky na druhú;
Highlights the need for a decisive increase in banks' capital buffers and to enhance the quality of capital, and welcomes the Basel Committee's proposals for a narrower definition of core capital and the introduction of higher capital ratios; also draws attention to the link between the financial and the real economy and the impacts that regulating one can have on the other;
domnieva sa, že globálny finančný systém sa musí stať odolnejším a že ponaučenia z krízy treba vyvodiť na globálnej úrovni s cieľom znížiť systémové riziko, vyrovnať sa s finančnými bublinami a zlepšiť kvalitu krízového riadenia a transparentnosť finančných trhov, pričom je potrebné opätovne potvrdiť, že ich hlavnou úlohou je financovanie reálnej ekonomiky;
Considers that the global financial system needs to be made less fragile and that lessons from the crisis must be drawn on a global level in order to reduce systemic risk, tackle financial bubbles and improve the quality of risk management and the transparency of financial markets, reaffirming that their basic role is to finance the real economy;
konštatuje, že euro získalo počas roku 2009 postavenie medzinárodnej meny, ale v roku 2010 sa ocitlo pod veľkým tlakom;
Notes that the euro had gained status as an international currency throughout 2009, but was subject to heavy pressure in 2010;
zdôrazňuje, že v období vyznačujúcom sa vysokou nestabilitou výmenných kurzov sa euro posilnilo, najmä voči americkému doláru a čínskemu jüanu, a vyjadruje znepokojenie, že by to mohlo mať nepriaznivý vplyv na konkurencieschopnosť eurozóny;
Points out that, during a period of high-level exchange rate volatility, the euro has increased its strength, particularly against the US dollar and the renminbi, and expresses concern that this could have a detrimental effect on the competitiveness of the euro area;
uznáva, že sila eura je čiastočne výsledkom slabej hospodárskej činnosti v USA, kde sa deficit bežného účtu prudko znížil pod hranicu 3 % HDP v roku 2009 a federálny rozpočtový deficit sa zvýšil na približne 10 % HDP v rozpočtovom roku 2009, zatiaľ čo pokles eura bol okrem iného spojený s nedostatkom dôvery na globálnych trhoch v niektorých vysoko zadlžených členských štátoch EÚ; tiež má obavy zo zväčšenia objemu peňazí v USA a v menšej miere i v EÚ;
Acknowledges that the strength of the euro was partly due to weak economic activity in the US, where the current account deficit narrowed sharply to below 3% of GDP in 2009 and the federal budget deficit widened to about 10% of GDP in the fiscal year 2009, while the decline of the euro was, among other things, also connected to the lack of trust in global markets in some highly-indebted EU Member States; shares concerns about the expansion of the volume of money in the US and, to a lesser extent, in the EU;
vyjadruje znepokojenie nad dosahom nestability výmenných kurzov a operácií typu „carry trade“ na globálnu finančnú stabilitu a reálnu ekonomiku;
Is concerned about the impact of exchange rate volatility and carry trade operations on both global financial stability and the real economy;
zdôrazňuje, že bez ohľadu na súčasnú globálnu finančnú a hospodársku krízu by sa mala eurozóna naďalej rozširovať, ale upozorňuje, že nevyhnutnou podmienkou členstva v nej je splnenie maastrichtských kritérií; víta rýchle prijatie eura všetkými členskými štátmi, ktoré spĺňajú tieto kritériá;
Underlines that, regardless of the current global financial and economic crisis, the euro area should be further enlarged, but points out that meeting the Maastricht criteria is regarded as a precondition for euro membership; welcomes the quick adoption of the euro by all Member States which comply with these criteria;
domnieva sa, že prijatie eura Estónskom je dôkazom postavenia tejto meny napriek kríze verejného dlhu; domnieva sa, že tento stav povzbudí členské štáty, aby sa usilovali o členstvo v eurozóne;
Believes that the adoption of the euro by Estonia shows the status of the euro, despite the public debt crisis; believes that this status will encourage Member States to seek membership of the euro area;
poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, Euroskupine a Európskej centrálnej banke.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Eurogroup and the European Central Bank.
Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. novembra 2010 o civilno-vojenskej spolupráci a rozvoji civilno-vojenských spôsobilostí ( 2010/2071(INI) )
European Parliament resolution of 23 November 2010 on civilian-military cooperation and the development of civilian-military capabilities ( 2010/2071(INI) )
so zreteľom na európsku bezpečnostnú stratégiu s názvom Bezpečná Európa v lepšom svete, ktorú prijala Európska rada 12. decembra 2003, a so zreteľom na správu o jej uplatňovaní s názvom Zaistenie bezpečnosti v meniacom sa svete, ktorú schválila Európska rada 11. – 12. decembra 2008,
having regard to the European Security Strategy entitled ‘A secure Europe in a better world’, adopted by the European Council on 12 December 2003, and to the report on its implementation entitled ‘Providing security in a changing world’, endorsed by the European Council on 11-12 December 2008,
so zreteľom na stratégiu vnútornej bezpečnosti Európskej únie, ktorú schválila Európska rada 25. – 26. marca 2010,
having regard to the Internal Security Strategy for the European Union, endorsed by the European Council on 25-26 March 2010,
so zreteľom na závery Rady o SBOP prijaté 26. apríla 2010,
having regard to the Council conclusions on CSDP adopted on 26 April 2010,
so zreteľom na závery o EBOP a vyhlásenie s názvom Desať rokov európskej bezpečnostnej a obrannej politiky – výzvy a príležitosti, ktoré prijala Rada 17. novembra 2009,
having regard to the ESDP conclusions and the declaration entitled ‘ESDP Ten Years – Challenges and Opportunities’, adopted by the Council on 17 November 2009,
so zreteľom na vyhlásenie o posilnení európskej bezpečnostnej a obrannej politiky, ktoré prijala Európska rada 12. decembra 2008, a so zreteľom na vyhlásenie o posilnení spôsobilostí, ktoré prijala Rada 11. decembra 2008,
having regard to the declaration on the enhancement of the European Security and Defence Policy, adopted by the European Council on 12 December 2008, and to the declaration on strengthening capabilities, adopted by the Council on 11 December 2008,
so zreteľom na závery predsedníctva, ktoré prijala Európska rada počas zasadnutia v Santa Marii de Feira 20. júna 2000 a v Göteborgu 16. júna 2001, so zreteľom na program EÚ na predchádzanie násilným konfliktom, ktorý bol tiež prijatý v Göteborgu 16. júna 2001, so zreteľom na hlavný civilný cieľ 2008, ktorý schválila Európska rada 17. decembra 2004, a so zreteľom na hlavný civilný cieľ 2010, ktorý schválila Rada 19. novembra 2007,
having regard to the Presidency conclusions adopted by the European Council at Santa Maria de Feira on 20 June 2000 and at Göteborg on 16 June 2001, to the EU Programme for the Prevention of Violent Conflicts also adopted at Göteborg on 16 June 2001, to the Civilian Headline Goal 2008, approved by the European Council on 17 December 2004, and to the Civilian Headline Goal 2010, approved by the Council on 19 November 2007,
so zreteľom na závery predsedníctva prijaté Európskou radou v Helsinkách 11. decembra 1999 (hlavný cieľ 2003) a so zreteľom na hlavný cieľ 2010, ktorý prijala Rada 17. mája 2004,
having regard to the Presidency conclusions adopted by the European Council at Helsinki on 11 December 1999 (Headline Goal 2003) and to the Headline Goal 2010, approved by the Council on 17 May 2004,
so zreteľom na závery Rady z 30. novembra 2009 o posilnení chemickej, biologickej, rádiologickej a jadrovej (CBRN) bezpečnosti v Európskej únii a na schválenie akčného plánu EÚ v oblasti CBRN bezpečnosti,
having regard to the Council conclusions of 30 November 2009 on strengthening chemical, biological, radiological and nuclear (CBRN) security in the European Union and approving an EU CBRN Action Plan,
so zreteľom na dokument Rady z 3. decembra 2008 s názvom Vykonávanie rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1325 posilnenej rezolúciou BR OSN č. 1820 v kontexte EBOP, a na dokument Rady zo 14. septembra 2006 o začleňovaní otázky ľudských práv do EBOP,
having regard to the Council paper ‘Implementation of UNSCR 1325 as reinforced by UNSCR 1820 in the context of ESDP’ of 3 December 2008, and to the Council document on ‘Mainstreaming of Human Rights into ESDP’ of 14 September 2006,
so zreteľom na svoje uznesenie z 10. februára 2010 o nedávnom zemetrasení na Haiti, v ktorom vyzýva na zriadenie jednotky civilnej ochrany EÚ Prijaté texty, P7_TA(2010)0015 .
having regard to its resolution of 10 February 2010 on the recent earthquake in Haiti, which calls for the establishment of an EU Civil Protection Force Texts adopted, P7_TA(2010)0015 .
so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2010 o vykonávaní európskej bezpečnostnej stratégie a spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky Prijaté texty, P7_TA(2010)0061 .
having regard to its resolution of 10 March 2010 on the implementation of the European Security Strategy and the Common Security and Defence Policy Texts adopted, P7_TA(2010)0061 .
so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci ( A7-0308/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs ( A7-0308/2010 ),
pripomína, že EÚ sa zaviazala vymedziť a vykonávať spoločné politiky a činnosti s cieľom zachovávať mier, predchádzať konfliktom, konsolidovať obnovu po skončení konfliktov a posilňovať medzinárodnú bezpečnosť v súlade so zásadami Charty OSN, ako aj upevňovať a podporovať demokraciu, právny štát, ľudské práva a zásady medzinárodného práva a poskytovať pomoc obyvateľstvu, ktoré je vystavené prírodným katastrofám alebo katastrofám, ktoré spôsobili ľudia;
Recalls that the EU has committed itself to defining and pursuing common policies and actions to preserve peace, prevent conflicts, consolidate post-conflict rehabilitation and strengthen international security in accordance with the principles of the UN Charter, as well as to consolidate and support democracy, the rule of law, human rights and the principles of international law, and to assist populations facing natural or man-made disasters;
zdôrazňuje, že EÚ, najmä prostredníctvom civilného krízového riadenia, predstavuje zreteľný prínos ku globálnej bezpečnosti, v ktorom sa odrážajú jej základné hodnoty a zásady;
Underlines that the EU, mainly through its civilian crisis management, offers a distinct contribution to global security, reflecting its core values and principles;