natgillin/translations-raw huggingface dataset:
domnieva sa, že zameranie sa na zamestnanosť by malo byť hlavným záujmom všetkých politík EÚ a základným cieľom hospodárskej a menovej politiky; podčiarkuje, že práca nie je iba zdrojom príjmu, ale aj základným hľadiskom sociálneho začlenenia vo všetkých oblastiach spoločnosti, ako aj prvkom osobného rozvoja; poznamenáva, že v roku 2005 bola miera zamestnanosti v EÚ-15 na úrovni 65,2% a v EÚ na úrovni 63,8%, čo sú hodnoty dosť vzdialené od cieľa stanoveného v lisabonskej stratégii, ktorým je dosiahnutie 70 % zamestnanosti do roku 2010; požaduje, aby EÚ prijala záväzok, že dosiahne tento cieľ, a požaduje, aby nasledujúca jarná Európska rada zvýšila tento cieľ 70%-nej miery zamestnanosti o 5 percentuálnych bodov; zdôrazňuje, že zvýšenie zamestnanosti nemá nevyhnutne za následok zníženie nezamestnanosti, preto sa domnieva, že zameranie sa na zamestnanosť by sa malo stať prioritou EÚ, a požaduje, aby sa EÚ zaviazala, že do roku 2010 zníži priemernú mieru nezamestnanosti EÚ o 4 percentuálne body;
Considers that employment-targeting should be a mainstream concern of all EU policies and a fundamental objective of economic and monetary policy; stresses that work represents not only a source of income, but a fundamental aspect of social inclusion in all areas of society, as well an element of personal development; notes that in 2005 the employment rate in the EU-15 was 65.2% and in the EU 63.8%, far from the Lisbon Strategy objective of 70% in 2010; asks for an EU commitment to achieving this target and asks for the next Spring Council to increase the 70% target for the employment rate by 5 percentage points; stresses that employment increases do not necessarily lead to unemployment reduction, therefore considers that unemployment-targeting should also be an EU priority and asks for an EU commitment to reduce the EU average unemployment rate by 4 percentage points by 2010;.
odmieta novú koncepciu pružného zabezpečenia („flexicurity“), ktorú zaviedla Komisia ako súčasť stratégie spojenej s lisabonskou stratégiou a Zelenou knihou o reforme pracovného práva, ktorá je definovaná ako kombinácia dostatočne pružných pracovných zmlúv s takými politikami trhu práce, ktoré podporujú zmeny zamestnania, ako napríklad prispôsobenie práce (a miezd) obchodnému cyklu spolu s verejnými službami zamestnanosti členských štátov prevzatím nákladov na recykláciu práce a rotáciu; domnieva sa, že táto koncepcia, súbežne s koncepciou „zamestnateľnosti“, kladie zodpovednosť za získanie pracovného miesta na pracovníka; zdôrazňuje, že obidve uvedené koncepcie podporujú dereguláciu trhu práce a liberalizáciu predpisov o prepustení zo zamestnania, čím ohrozujú sociálnu súdržnosť a kvalitu práce; varuje, že za touto stratégiou sa skrýva zámer revidovať systémy dávok v nezamestnanosti s cieľom znížiť dávky a skrátiť doby ich vyplácania;
Rejects the new concept of ‘flexicurity’ introduced by the Commission as part of the strategy connected with the Lisbon Strategy and the Green Paper on Labour Law Reform, which is defined as combining sufficiently flexible work contracts with coupled labour market policies that support switches from one job to another, i.e. the adjustment of labour (and wages) to the business cycle with the public employment services of the Member States assuming the costs of labour recycling and rotation; considers that this concept, in parallel with the ‘employability’ concept, places responsibility for finding a job on the worker; stresses that both concepts promote labour market deregulation and the liberalisation of firing, jeopardising social cohesion and the quality of work; alerts to the fact that behind this strategy is also the purpose of reviewing unemployment benefit schemes with the aim of reducing benefits and their duration;
zdôrazňuje, že existuje rozpor medzi podporou pružného trhu práce a neistými pracovnými miestami, ako aj potrebu podporovať kvalitu prácu vo všetkých jej ohľadoch; konštatuje, že reformy trhu práce viedli k poklesu rastu produktivity; vyzýva Komisiu, aby vypracovala oznámenie o vzťahoch medzi kvalitou práce a produktivitou;
Stresses that there is a contradiction between promoting a flexible labour market and precarious jobs and the need to promote the quality of work in all its aspects; notes that labour market reforms have been followed by a decline in productivity growth; calls on the Commission to produce a communication on the connection between the quality of work and productivity;
vyjadruje poľutovanie nad tým, že väčšina národných reformných programov sa sústreďuje výlučne na vytváranie väčšieho množstva pracovných miest a pritom zanedbáva hľadisko kvality ako druhú stranu mince; zdôrazňuje, že výročná správa o pokroku a národné reformné programy sa dostatočne nevenujú otázke podpory kvality práce vo všetkých jej ohľadoch a domnieva sa, že by malo ísť o prioritu EÚ, pretože kvalita práce úzko súvisí s kvalitou života, sociálnym začlenením a produktivitou; vyzýva Komisiu, aby zriadila osobitný komunitárny program, ktorý by dopĺňal opatrenia členských štátov zamerané na podporu kvality práce a vymieňanie osvedčených postupov; pri zabezpečení primeraných finančných prostriedkov;
Regrets that most of the national reform programmes concentrate only on ‘more’ jobs, neglecting ‘better’ jobs – the other side of the coin; stresses that the promotion of quality of work in all its aspects has not been properly tackled in the Annual Progress Report or in the national reform programmes and considers that this should be a priority for the EU because it is deeply connected with the quality of life, social inclusion and productivity; calls on the Commission to set up a specific Community programme to complement national actions to promote quality of work and share best practices, with the adequate financial means;
vyzýva jarnú Európsku radu, aby stanovila cieľ, aby polovica z počtu zamestnancov EÚ s pracovnou zmluvou na dobu určitú mala do roka 2010 zmluvu na dobu neurčitú a aby vytvorila osobitný systém podnetov na podporu stability pracovných príležitostí, pričom by tieto opatrenia dopĺňal rozpočet EÚ; žiada EÚ a členské štáty, aby vypracovali opatrenia prostredníctvom politík pracovného trhu, ktoré by vytvorili pracovné miesta na dobu neurčitú pre pracovníkov, ktorí majú nedobrovoľne pracovnú zmluvu na dobu určitú; vyzýva EÚ, aby sa zaviazala znížiť nedobrovoľnú prácu na čiastočný úväzok;
Calls on the Spring European Council to establish as a target that half of the percentage of EU employees with fixed-term contracts will have a permanent contract by 2010 and to create a special scheme of incentives to promote job stability, complemented by the EU budget; asks the EU and the Member States to develop measures through labour market policies to create opportunities for full-time jobs for involuntary part-time workers; calls for an EU commitment to reducing involuntary part-time work;
zdôrazňuje, že spomedzi aktívnych politík trhu práce má iba odborná príprava významný vplyv na celkové výsledky pracovného trhu; poukazuje na to, že je potrebné, aby ESF naďalej považovala za najvyššiu prioritu odbornú prípravu prispôsobenú potrebám každého členského štátu a jeho obavám, že vyčlenenie štrukturálnych fondov pre lisabonskú stratégiu presunie peňažné prostriedky z opatrení v oblasti odbornej prípravy do iných aktívnych politík trhu práce; trvá na tom, že percento pracovníkov zúčastňujúcich sa na činnostiach v oblasti odbornej prípravy je stále príliš nízke a že súkromná podnikateľská činnosť neprispela dostatočným spôsobom k podpore odborného vzdelávania; žiada zamestnávateľov, aby venovali maximálnu pozornosť odbornému vzdelávaniu a vytvárali podmienky pre odborné vzdelávanie na pracovisku; domnieva sa, že hodiny odbornej prípravy by sa mali považovať za pracovnú dobu;
Stresses that, of the active labour market policies, only training has a significant impact on aggregate labour market outcomes; points to the need for the ESF to continue to give top priority to training adapted to the specific needs of each Member State and its concern that the earmarking of the structural funds for the Lisbon strategy will shift money from training actions to other active labour market policies; insists that the percentage of workers in training actions is still too low and private business has not contributed enough to training promotion; asks employers to give top priority to training and create the conditions for on-workplace training; considers that training hours should be considered as working time;
zdôrazňuje, že zlepšenie pracovných podmienok je základnou podmienkou zabezpečenia kvality práce; vyjadruje hlboké znepokojenie, pokiaľ ide o pružné pracovné opatrenia s cieľom prispôsobiť pracovnú silu výrobnému cyklu, ako aj dôsledky systémov, ako sú štíhla výroba a urýchľovanie práce, na zdravie pracovníkov a nehodovosť na pracovisku; domnieva sa, že návrh Komisie týkajúci sa revízie smernice o pracovnom čase, ak sa prijme, zhorší súčasnú situáciu; vyzýva Komisiu, aby vypracovala oznámenie o dopade súčasných návrhov EÚ, ktoré sa týkajú práce, na zdravie pracovníkov;
Stresses that improving working conditions is an essential aspect of ensuring the quality of work; is deeply concerned at the flexible work arrangements to adapt the workforce to the production cycle, the effects of schemes like lean production and the speeding-up of work on workers' health and accidents at work; considers that the Commission's proposal on the revision of the Working Time Directive, if carried, will aggravate the present situation; calls on the Commission to produce a communication on the impact of current EU proposals concerning labour on workers' health;
vyzýva EÚ, aby prijala pevný záväzok, že skráti pracovný čas bez toho, aby došlo k zníženiu miezd, že vytvorí nové pracovné miesta a zvýši produktivitu; vyzýva preto Komisiu, aby stiahla svoj návrh týkajúci sa revízie smernice o pracovnom čase; vyzýva členské štáty, aby koordinovali svoje úsilie o postupné skrátenie pracovného času do roku 2010, a zdôrazňuje, že krátkodobým cieľom je 35 hodinový pracovný čas; domnieva sa, že na zníženie pracovného času bez toho, aby došlo k zníženiu miezd, by sa malo považovať za cieľ ako taký a za spoločenské opatrenie na zabezpečenie blaha občanov;
Calls on the EU for a strong commitment to working-time reduction, without lowering wages, to create new employment and increase productivity; calls, therefore, on the Commission to withdraw its proposal on the revision of the Working Time Directive; calls on Member States to coordinate efforts to gradually reduce working time by 2010 and stresses the short-term objective of a 35-hour week; considers that the reduction of working time, without lowering wages, should be seen as an aim in itself and a measure of societal well being;
domnieva sa, že prebiehajúce revízie pracovného práva, netypické pracovné zmluvy, mobilita kapitálu a vysoká zamestnanosť podkopávajú silu odborov; podčiarkuje význam zabezpečenia silných odborov a ich práv ako nevyhnutný proces na vyváženie nerovného vzťahu medzi kapitálom a prácou a podporuje všetky ciele zamerané na zamestnanosť v rámci hospodárskych a menových politík;
Considers that the on-going revisions of labour law, atypical work contracts, the mobility of capital and high unemployment undermine the power of trade unions; stresses the importance of guaranteeing strong trade unions and their rights as an indispensable process to balance the uneven relationship between capital and labour and supporting any employment-targeting objective in economic and monetary policies;
Nová stratégia pre solidaritu a skvalitnenie sociálneho štátu
A new strategy for solidarity and an improved Welfare State
trvá na tom, že v záujme vytvorenia širokej koalície zmeny, sa musí nová stratégia usilovať skôr o skvalitnenie, ako to predpokladá lisabonská stratégia, a nie o oslabenie sociálnych systémov (zaručiac sociálnu ochranu v prípade choroby, odchodu do dôchodku, nezamestnanosti a iných formy sociálnej núdze) a nesmie vyvíjať tlak na zníženie sociálnych štandardov; domnieva sa, že toto by malo byť pevným záväzkom smerom k solidarite v EÚ;
Insists that, in order to build a broad coalition for change, a new strategy must seek to improve, rather than weaken as envisioned by the Lisbon Strategy, the welfare systems (guaranteeing social protection in case of sickness, retirement, unemployment and other forms of social need) and must not exert downward pressure on social standards; considers that this should be a firm commitment towards solidarity in the EU;
zdôrazňuje, že základ sociálneho štátu by mal tvoriť verejný a riadne financovaný systém sociálneho zabezpečenia, ktorý by pokrýval riziká súvisiace so životom a s prácou, pričom by existoval systém verejného dôchodkového zabezpečenia založený na priebežnom financovaní, ktorý by zaručil sociálnu ochranu a solidaritu generácií; je hlboko znepokojený skutočnosťou, že hlavné usmernenia druhej generácie národných strategických programov pre trvalo udržateľné dôchodky uprednostňujú privatizáciu sociálneho zabezpečenia, zvýšenie zákonného dôchodkového veku a zníženie dávok sociálneho zabezpečenia;
Stresses that a public and properly financed social security system, covering the risks of life and work, with a pay-as-you-go public pension system to guarantee social protection and solidarity in and between generations should form the basis to the Welfare State; is deeply concerned at the fact that the main guidelines of the second-generation national strategy programmes for sustainable pensions are biased towards the privatisation of welfare, an increase in the pension age and a reduction in the level of benefits;
domnieva sa, že tlak Komisie a Rady v rámci lisabonskej stratégie na ďalšie znižovanie respektíve privatizáciu verejného dôchodkového zabezpečenia a zvyšovanie skutočného a zákonom stanoveného dôchodkového veku je neoprávnený; je proti akémukoľvek pokusu o zvýšenie zákonného dôchodkového veku; popiera mýtus o zjavnom rozklade dôchodkových systémov a domnieva sa, že problémy sa môžu objaviť rovnako v akomkoľvek kapitalizačnom alebo súkromnom účtovnom systéme sociálneho zabezpečenia, pričom ich môže zhoršiť zvýšené riziko vyplývajúce z nestálosti finančných trhov, pretože ich ovplyvňujú tlaky v hospodárstve a zamestnanosti,
Considers unjustified the pressure exerted by the Commission and the Council through the Lisbon Strategy to further dismantle/privatise the public pensions pillar and increase the effective and statutory retirement age; rejects any attempt to increase the statutory retirement age; denies the myth of an imminent collapse of pension systems and considers that the problems that could exist will be equally presented in any capitalisation or private account system of social security, aggravated by the increased financial risk due the volatility of the financial markets, given that this is due to economic and employment pressures;
zdôrazňuje, že najlepšia cesta k trvalej udržateľnosti sociálneho zabezpečenia je dosiahnuť plnú mieru zamestnanosti s príslušnými právami, progresívna mzdová politika, úplná integrácia a legalizácia migrujúcich pracovníkov, spravodlivejšie rozdelenie príjmov, dostatočný rast produktivity a koordinovaný boj proti neregistrovanej práci; považuje za dôležité, aby sa zaručili a zvýšili príspevky zamestnávateľov do systému sociálneho zabezpečenia; zdôrazňuje potrebu nájsť nové nástroje financovania verejných systémov sociálneho zabezpečenia, napríklad zdanením finančných transakcií na kapitálových trhoch;
Stresses that the best way to tackle the sustainability of social security is through the achievement of full employment with rights, a progressive wage policy, the full integration/legalisation of migrant workers, a more egalitarian distribution of incomes, sufficient productivity growth and a coordinated fight against undeclared work; considers that it is important to ensure and increase employers’ contributions to social security; stresses the need to find new instruments to finance public social security schemes, like taxing financial transactions on capital markets;
zdôrazňuje, že prostriedky financovania sociálneho zabezpečenia by sa mali aktualizovať berúc do úvahy technologický vývoj a príspevok kapitálovo náročnej podnikateľskej činnosti do národného dôchodku; domnieva sa, že podnikateľská činnosť náročná na prácu je trestaná tým, že systém príspevkov do sociálneho zabezpečenia sa zakladá iba na mzdách; zastáva názor, že doplnkový zdroj založený na pridanej hodnote firmy by mohol pomôcť zaručiť väčšiu finančnú spravodlivosť a zabezpečiť nové finančné prostriedky do systému sociálneho zabezpečenia;
Stresses that the means to finance social security should be updated, taking into account the technology developments and the contribution of capital-intensive business to national income; considers that labour-intensive businesses are penalized by a merely wage-based contribution system to social security; thinks that a complementary resource based on the firm’s added value could help to guarantee more fiscal justice and guarantee new financial means to the social security system;
zdôrazňuje, že sú potrebné politiky na dosiahnutie rovnosti žien a mužov (napr. rovnaká odmena, rodičovská dovolenka, prístup ku kvalitnému zamestnaniu) a na vytvorenie lepších podmienok na zosúladenie pracovného a osobného života; poznamenáva, že je potrebné rozšíriť infraštruktúru v oblasti vzdelávania a v sociálnej oblasti pre mladých ľudí a rovnako pre starších ľudí vrátane zvýšenia počtu (a kvality) zariadení pre vzdelávanie, starostlivosť o deti (ktorú si možno dovoliť), ošetrovateľskej starostlivosti a starostlivosti pre starších ľudí; pripomína členským štátom záväzok prijatý na Barcelonskom summite v roku 2002, podľa ktorého majú do roku 2010 zabezpečiť miesta pre dennú starostlivosť pre viac ako 33 % detí mladších ako tri roky a pre 90 % detí od troch rokov do veku začiatku školskej dochádzky a požaduje, aby sa tento záväzok plne presadil a zdokonalil;
Stresses that policies are needed to achieve equality for women and men (e.g. equal pay, parental leave, access to quality employment) and to create better conditions for reconciling employment and private life; notes the need for enhanced educational and social infrastructures for young and elderly people alike, including increased (and better) facilities for learning, (affordable) childcare, nursing care and care for the elderly; reminds the Member States of the commitment that they entered into at the Barcelona Summit in 2002 whereby, by 2010, they are to provide day-care places for more than 33% of children under the age of three and for 90% of children between the age of three and school-starting age and asks for it to be fully enforced and upgraded;
trvá na tom, že sú potrebné opatrenia na boj proti diskriminácii, najmä prostredníctvom legislatívnych iniciatív v oblasti práv žien, prisťahovalcov a zdravotne postihnutých osôb a zdôrazňuje, že je potrebné posilniť spojenie s ESF, aby sa zabezpečili nevyhnutné finančné prostriedky pre uvedené osoby a aby sa zabezpečila skutočná účasť národných parlamentov, mimovládnych organizácií pôsobiacich v uvedených oblastiach a účastníkov trhu práce;
Insists on the need for measures to combat discrimination, notably via new legislative initiatives in the field of the rights of women, immigrants and persons with disabilities, and stresses the need to strengthen the link with the ESF to provide the necessary funding for the latter and ensure that national parliaments, NGOs active in the above areas and labour-market players can genuinely participate;
pripomína stratégiu Komisie pre nové zdroje zamestnania, najmä prostredníctvom podporovania miestnych verejných služieb, verejnoprospešných služieb, sociálnych služieb, osobných služieb, kultúrnych služieb a povolaní v oblasti životného prostredia; je hlboko znepokojený tým, že táto stratégia by sa mohla využiť na vytvorenie zníženej zamestnanosti a minimálnych zamestnaní s nízkou platobnou úrovňou, aby sa zakryla nezamestnanosť; domnieva sa, že táto stratégia by sa mohla zamerať na kvalitu a stabilitu zamestnaní vytvorených tak, aby to nevyústilo do vytvorenia minimálnych zamestnaní;
Recalls the Commission strategy for new sources of jobs, in particular by promoting local Community-based services, public services, social services, personal services, cultural services and environmental professions; it is deeply concerned that this strategy could be used up to create sub-employment and ‘mini-jobs’ with low pay levels, to mask unemployment; considers that this strategy should have a focus on the quality and stability of the jobs created so that this does not result in the creation of ‘mini-jobs’;
domnieva sa, že politiky prisťahovalectva by mali podporiť úspešnú hospodársku a sociálnu integráciu migrantov, čo by tiež mohlo prispieť k trvalej udržateľnosti sociálneho zabezpečenia; domnieva sa, že úspešná politika prisťahovalectva tiež závisí od vykonávania komplexnej a proaktívnej stratégie na dosiahnutie plnej integrácie a bude sa vzťahovať na rozličné sociálne, hospodárske a komunálne opatrenia;
Considers that immigration policies should promote successful economic and social integration of migrants, which could also contribute to the sustainability of social security; considers that a successful policy of immigration also is also dependent on the implementation of a comprehensive and proactive strategy to achieve full integration, covering a range of social, economic and civic measures;
Nová stratégia posilnených verejných služieb a regulovaných kapitálových trhov
A new strategy for strengthened public services and regulated capital markets
zamieta stratégiu deregulácie, privatizácie a liberalizácie podporovanú na úrovni EÚ Komisiou a Radou; domnieva sa, že nová stratégia by sa mala zamerať na väčšie množstvo a vyššiu kvalitu verejných služieb, na posilnenie úlohy štátu pri regulácii trhu, účasti a intervencii na trhu a na vytvorenie lepšieho regulačného rámca, najmä na kapitálových trhoch.
Rejects the strategy of deregulation, privatisation and liberalisation promoted at EU level by the Commission and the Council; considers that a new strategy should focus on more and better public services, the strengthening of the state's role in regulation, participation and intervention in the market and a better regulatory framework, in particular on capital markets;
uznáva význam verejných služieb a ich poskytovanie s cieľom podpory sociálnej, hospodárskej a územnej kohézie v EÚ; dôrazne kritizuje predsudky voči štátu ako poskytovateľovi verejnoprospešných služieb a požaduje, aby oblasť verejnej prospešnosti patrila pod riadenie verejného sektora; ľutuje rozšírené využívanie verejno-súkromných partnerstiev a ich podporu na úrovni EÚ, najmä v oblasti štrukturálnych fondov; zdôrazňuje, že tieto partnerstvá sa používajú ako zastrešenie privatizácie a znemožňujú poskytovanie verejných služieb;
Recognises the importance of public services and the provision thereof for the promotion of social, economic and territorial cohesion in the EU; strongly criticises the bias against the state as a provider of services of general interest and calls for public goods to be placed under the management of the public sector; regrets the extended use of public-private partnerships and their promotion at EU level, in particular with regard to the structural funds; stresses that these partnerships are being used as a cover for privatisations and undermine the provision of public services;