natgillin/translations-raw huggingface dataset:
keďže EÚ je jediný regionálny subjekt na svete, ktorý prijal záväzné ciele na dosiahnutie zníženia emisií skleníkových plynov prijatím uvedeného balíka opatrení v oblasti klímy a energetiky, pozostávajúceho z legislatívnych opatrení na jednostranné 20-percentné zníženie emisií skleníkových plynov v porovnaní s úrovňami z roku 1990 do roku 2020, a tiež záväzok zväčšiť rozsah tohto zníženia až na 30 % alebo viac na základe najnovšieho vedeckého vývoja v prípade dosiahnutia dostatočne ambicióznej a zaväzujúcej medzinárodnej dohody v Kodani, ktorá bude požadovať od ostatných rozvinutých krajín podobné úsilie a od hospodársky rozvinutejších krajín primerané príspevky, ktoré sú úmerné ich zodpovednosti a možnostiam,
whereas the EU is the only regional entity in the world to have accepted binding objectives for the achievement of greenhouse gas emissions reductions by adopting the above-mentioned climate and energy package consisting of legislative measures to implement a unilateral 20 % reduction in greenhouse gas emissions compared to 1990 levels by 2020, with the commitment to move to a 30 % reduction or more, in line with the latest developments in science, if a sufficiently ambitious and binding international agreement is reached in Copenhagen, which requires a similar effort from other developed countries and appropriate contributions from economically more advanced developing countries which are commensurate with their responsibility and abilities,
keďže na urýchlenie zavádzania inovácií a rozšírenie ich využívania a uplatňovania je potrebná globálna transformácia v oblasti technológií a technologickej spolupráce, aby všetky krajiny mali prístup k cenovo dostupným trvalo udržateľným technológiám,
whereas a global transformation in technology and technological cooperation is necessary to accelerate the pace of innovation and increase the scale of demonstration and deployment so that all countries have access to affordable sustainable technologies,
keďže pri obmedzovaní emisií CO2 hrá kľúčovú úlohu energetická účinnosť, najmä nedávne iniciatívy z oblasti energetickej hospodárnosti budov a pravidiel označovania výrobkov energetickými štítkami,
whereas energy efficiency plays a crucial role in limiting CO2 emissions, in particular the recent initiatives on the energy performance of buildings and energy labelling rules,
keďže ambiciózne opatrenia v oblasti klímy by prispeli k riešeniu súčasnej hospodárskej krízy tvorbou pracovných miest a zvyšovaním hospodárskej činnosti a keďže podľa Medzinárodnej energetickej agentúry je potrebné dosiahnuť v Kodani ambicióznu dohodu, aby bolo možné nasmerovať investície, ktoré boli oneskorené v dôsledku krízy, do trvalo udržateľných projektov,
whereas ambitious climate measures would contribute to solving the current economic crisis through job creation and increased economic activity, and whereas the International Energy Agency considers an ambitious agreement in Copenhagen to be necessary to channel investments delayed by the crisis to environmentally sustainable investments,
keďže niektoré tretie krajiny prijali opatrenia na boj so zmenou klímy, napríklad ciele v oblasti znižovania emisií,
whereas a number of third countries have taken measures to combat climate change, such as emission reduction targets,
keďže dosiahnutie komplexnej dohody o klíme v Kodani je potrebné na boj proti úniku emisií uhlíka a na to, aby sa vytvorili rovnaké podmienky v súvislosti so zvýšením cieľa na zníženie emisií CO2 na 30 %,
whereas a comprehensive agreement in Copenhagen is necessary in order to tackle carbon leakage and create a level playing field in the context of the move to a 30 % reduction in greenhouse gas emissions,
keďže účinné zníženie emisií skleníkových plynov si vyžaduje holistický prístup, ktorý sa týka všetkých výrobných a dopravných odvetví produkujúcich emisie, a malo by sa posudzovať v rámci úspešného prechodu na trvalo udržateľný hospodársky model, ktorý predpokladá prepojenie environmentálnej kvality a hospodárskeho rastu, vytvárania blahobytu a technologického pokroku,
whereas an effective reduction of greenhouse gas emissions requires a holistic approach which covers all emitting sectors of production and mobility and should be considered in the framework of the successful transition towards a sustainable economic model, which provides for environmental quality to go hand in hand with economic growth, wealth creation and technological advancement;
vyzýva EÚ, aby ďalej rozvíjala vonkajšiu politiku v oblasti klímy a vystupovala jednotne, a tak si udržala vedúcu úlohu počas rokovaní na COP 15, a aby v diskusiách s medzinárodnými partnermi nezľavila z vysokých ambícií zameraných na dosiahnutie ambicióznej a právne záväznej medzinárodnej dohody v Kodani, v súlade s najnovším vedeckým pokrokom a s ohľadom na cieľ 2ºC;
Urges the EU to continue to develop an external climate policy and to speak with one voice to maintain its leading role in the negotiations at COP 15, and to maintain a high level of ambition in discussions with its international partners, in order to achieve an ambitious and legally binding international agreement in Copenhagen, in line with the latest developments in science and consistent with the 2ºC objective;
zdôrazňuje potrebu dosiahnuť právne záväznú dohodu v Kodani do konca tohto roku o cieľoch priemyselne vyspelých krajín v oblasti zmiernenia zmeny klímy a financovaní a začať formálny proces s cieľom dosiahnuť v priebehu prvých mesiacov roka 2010 právne záväznú všeobecnú dohodu o klíme s platnosťou od 1. januára 2013;
Emphasises that by the end of this year in Copenhagen, the Parties need to reach a legally binding agreement on industrialised-country mitigation targets and financing and to establish a formal process to achieve a legally binding comprehensive climate agreement in the first few months of 2010, coming into force on 1 January 2013;
vyzýva hlavy štátov alebo vlád zúčastňujúcich sa na konferencii COP 15, aby túto otázku považovali za najvyššiu prioritu a aby sa prejavili ako skutoční politickí lídri a zdôrazňuje, že v programe konferencie COP 15 vyhradenej pre najvyšších štátnych predstaviteľov je veľmi dôležitá účasť premiérov a hláv štátov, aby nedošlo k situácii, že dohoda, ktorá zahrnuje významné a dlhodobé štátne záväzky, nebude uzavretá, pretože osoby prítomné na rokovaní nebudú mať potrebný politický mandát alebo právomoc;
Calls on the Heads of State or Government of all COP 15 members to give this matter the highest priority and to demonstrate political leadership and stresses the importance of those Heads of State or Government making themselves available to attend the high-level segment of COP 15 to avoid any possibility of an agreement involving significant and long-term national commitments failing to be secured because the negotiators present do not have the political mandate or authority required;
zdôrazňuje, že na zabezpečenie kontinuity záväzkov po skončení platnosti prvého záväzného obdobia Kjótskeho protokolu je veľmi dôležité, aby sa v Kodani uzavreli rokovania o dohode na obdobie po roku 2012, a poukazuje na to, že ďalší odklad globálnych opatrení by mohol viesť k situácii, že budúce generácie už nebudú schopné zmenu klímy ovplyvniť;
Stresses that, in order to secure continuing commitments after the Kyoto Protocol first commitment period expires, it is vital for the negotiations on a post-2012 agreement in Copenhagen to be concluded, and points out that further delays in global action might lead to a situation whereby future generations will no longer be able to control climate change;
Záväzky v oblasti znižovania emisií
Reduction commitments
zdôrazňuje, že medzinárodná dohoda by mala vychádzať zo zásady "spoločnej, ale rozdielnej zodpovednosti", pričom priemyselné krajiny by mali zaujať vedúce postavenie pri znižovaní svojich emisií, zastáva však názor, že Čína, India a Brazília, by sa mali vzhľadom na svoju hospodársku silu zaviazať k cieľom podobným cieľom priemyselných krajín, zatiaľ čo ďalšie krajiny s rýchlo sa rozvíjajúcim hospodárstvom by mali v súlade s akčným plánom z Bali prijať primerané vnútroštátne zmierňujúce opatrenia v kontexte trvalo udržateľného rozvoja, pričom rozvinuté krajiny ich podporia a umožnia prijatie týchto opatrení merateľným, preukázateľným a overiteľným spôsobom prostredníctvom technológií, financovania a budovania kapacít , pričom pri transfere technológií by sa malo náležite dbať na ochranu práv priemyselného vlastníctva a na špecifické potreby najmenej rozvinutých krajín;
Stresses that the international agreement should be based on the principle of a "common but differentiated responsibility", with the industrialised countries taking the lead in reducing their domestic emissions; takes the view, however, given their economic weight, that China, India and Brazil should commit themselves to targets similar to those of the industrialised countries, whereas other emerging countries should, in accordance with the Bali Action Plan, take nationally appropriate mitigation actions in the context of sustainable development, supported and enabled, in a measurable, reportable and verifiable manner, by technology, financing and capacity-building from developed countries, having due regard, in technology transfers, to the protection of industrial property rights and to the special needs of the least developed countries;
verí, že dohoda z Kodane zaviaže zúčastnené strany k povinnému znižovaniu emisií a za nedodržiavanie stanoví na medzinárodnej úrovni sankcie, ktorých forma sa ešte určí;
Believes the Copenhagen agreement should bind the parties to mandatory reductions and provide for sanctions at international level for non-compliance, their form remaining to be defined;
pripomína, že medzinárodná dohoda by mala zabezpečiť globálne zníženie emisií skleníkových plynov v rozvinutých krajinách v hornej hranici rozmedzia 25 – 40 % v roku 2020 v porovnaní s rokom 1990, tak ako to odporúča štvrtá hodnotiaca správa Medzivládneho panelu o zmene klímy, a že najnovšie vedecké informácie naznačujú, že je potrebné zníženie aspoň o 40 %; vyzýva na stotožnenie sa s týmito zníženiami; pripomína, že dlhodobý cieľ znižovania emisií by sa pre EÚ a ďalšie rozvinuté krajiny mal stanoviť aspoň na hodnotu 80 % v roku 2050 v porovnaní s úrovňou v roku 1990; pripomína, že globálne emisie skleníkových plynov by mali začať klesať najneskôr v roku 2015; zdôrazňuje potrebu, aby ciele v oblasti zníženia emisií odsúhlasené v medzinárodnej dohode boli v súlade s cieľom 2°C a s najnovším vývojom vedy; požaduje preto pravidelné revízie dohody každých päť rokov, aby sa zabezpečilo, že ciele v oblasti zníženia sú dostatočne ambiciózne na splnenie cieľa 2°C a sú v súlade s aktuálnym vývojom vedy; požaduje vytvorenie globálneho mechanizmu kontroly uhlíka;
Recalls that the international agreement should ensure collective reductions in greenhouse gas emissions in the developed countries at the high end of the 25-40 % range for 2020 compared to 1990 levels, as recommended by the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC 4AR), and that recent scientific data indicates that an emission reduction of at least 40 % is required; calls for those reductions to be domestic; recalls that a long-term reduction target should be set for the EU and the other developed countries of at least 80 % by 2050 compared to 1990 levels; recalls that global greenhouse gas emissions should start falling by 2015 at the latest; emphasises the need for the reduction targets agreed in the international agreement to be in line with the 2°C objective and with the latest developments in science; calls, therefore, for regular reviews in the agreement every five years to make sure that the reduction targets are ambitious enough to meet the 2°C objective and that those targets continue to be in line with the latest developments in science; calls for the establishment of a global carbon accounting mechanism;
vyzýva EÚ, aby objasnila, za akých podmienok by rozšírila svoj záväzok v oblasti znižovania emisií, ak sa vezme do úvahy skutočnosť, že najnovšie vedecké odporúčania požadujú záväzok znížiť emisie o 40 %;
Invites the EU to clarify under which conditions it would increase its reduction commitment, taking into account the fact that the latest scientific recommendations call for a commitment to a 40 % reduction in emissions;
žiada, aby boli do kodanskej dohody zahrnuté požiadavky ohlasovacích povinností, na základe ktorých budú musieť zúčastnené strany uvedené v prílohe 1 vytvoriť akčné plány na dosiahnutie zníženia emisií na obdobie do roku 2050 zodpovedajúceho obmedzeniu na 2°C;
Calls for the inclusion of reporting requirements in the Copenhagen agreement under which Annex 1 Parties will have to establish action plans for achieving emission reductions in the period up to 2050 consistent with the 2°C limit;
oceňuje záväzok Japonska, že zníži svoje emisie do roku 2020 o 20 %, a víta pozitívne signály z Číny; v súvislosti s tým naliehavo žiada USA, aby zabezpečili záväznosť cieľov stanovených počas volebnej kampane, čo bude jasným signálom odhodlania vedúcich rozvinutých krajín vstúpiť do boja proti zmene klímy; v súvislosti s tým zdôrazňuje, že je mimoriadne dôležité, aby sa zapojila aj India;
Recognises Japan's commitment to reduce its emissions by 25 % by 2020 and welcomes the positive signals from China; urges, in the light of these developments, the USA to make binding the goals set during the election campaign, thereby giving a strong signal of the resolve of the leading developed countries to take up the fight against climate change; stresses in this regard that it is also extremely important for India to make a contribution;
víta vyššie uvedené oznámenie Komisie z 10. septembra 2009 ako významný krok pre diskusie a najmä zdôrazňuje úlohu Európskeho parlamentu ako rozpočtového orgánu;
Welcomes the above-mentioned Commission Communication of 10 September 2009 as an important step in the discussion, and especially underlines the role of Parliament as a budgetary authority;
pripomína, že medzinárodná dohoda by mala tiež zabezpečiť, aby rozvojové krajiny ako skupina obmedzili rast svojich emisií na 15 –30 % hodnoty, ktorá by sa dosiahla v prípade, keď by sa neprijali žiadne opatrenia, čím by sa zabezpečilo splnenie cieľa 2°C;
Recalls that the international agreement should also ensure that developing countries as a group limit the growth of their emissions to 15 to 30 % below "business as usual" in order to ensure that the 2ºC objective is achieved;
zdôrazňuje, že s krajinami, ktoré nie sú uvedené v prílohe I, nie je možné zaobchádzať ako s blokom, pretože ich schopnosť investovať do zmierňovania zmeny klímy a prispôsobovania sa tejto zmene, ako aj ich schopnosť prispôsobiť sa zmene klímy, nie je rovnaká;
Stresses that the Non-Annex-I countries cannot be treated as a block, because their capacities to invest in mitigation and adaptation of climate change, as well as their capacities to adjust to climate change, are not the same;
žiada EÚ, aby vyzvala účastníkov COP 15, aby vytvorili spoločnú víziu na rok 2050 a po ňom;
Calls on the EU to invite the members of the COP 15 to develop a common vision for the year 2050 and beyond;
zdôrazňuje, že kodanská dohoda by mohla priniesť potrebný impulz na presadenie tzv. novej trvalo udržateľnej dohody (Sustainable New Deal), ktorá by posilnila sociálny a hospodársky rast, podporila ekologicky trvalo udržateľné technológie, energiu z obnoviteľných zdrojov a energetickú účinnosť, znížila by spotrebu energie a zabezpečila nové pracovné miesta a sociálnu súdržnosť v rozvinutých, ako aj rozvojových štátoch; poznamenáva tiež, že je potrebné náležite zohľadniť aspekty verejného zdravia spojené so zmenou klímy; pripomína tzv. Sternovu hodnotiacu správu o hospodárskych dôsledkoch klimatických zmien, v ktorej sú naznačené jasné ekonomické stimuly pre medzinárodné spoločenstvo, aby čím skôr riešilo zmenu klímy; pripomína, že počiatočnými investíciami verejného sektora do trvalo udržateľnej energetickej infraštruktúry a s tým súvisiaceho výskumu a vývoja sa znížia sociálne náklady spojené so zmenou klímy;
Emphasises that an agreement in Copenhagen could provide the necessary stimulus for a "Sustainable New Deal" boosting sustainable social and economic growth, promoting environmentally sustainable technologies, renewable energy and energy efficiency, reducing energy consumption and securing new jobs and social cohesion in both developed and developing countries; notes also that due consideration needs to be given to the public health aspects of climate change; recalls the Stern Review on the Economics of Climate Change, which demonstrates clear economic incentives for the international community to act as soon as possible to tackle climate change; recognises that upfront investments by the public sector in a sustainable energy infrastructure, and in complementary research and development, will reduce the social costs of climate change;
zdôrazňuje, že všetky krajiny začnú k riešeniu klimatického problému pristupovať aktívne až vtedy, keď sa rozvojovým krajinám a krajinám s rýchlo sa rozvíjajúcim hospodárstvom podarí dosiahnuť udržateľný hospodársky rast; vyzýva preto na uplatňovanie skutočne integrovaných politických riešení problémov rozvoja a klímy;
Emphasises that the active participation of all countries in tackling the climate challenge will only come about if developing countries and emerging economies can maintain sustainable economic growth; calls, therefore, for more truly integrated policy responses to development and climate challenges;
konštatuje, že zmena klímy je výzvou, na ktorú neexistuje jedno politické riešenie, ale kombinácia súčasných možností a výrazného zvýšenia účinnosti vo všetkých oblastiach hospodárstva a spoločnosti v rozvinutých a rozvojových krajinách by prispela k riešeniu problému zdrojov a distribúcie a pripravila by podmienky na príchod tretej priemyselnej revolúcie;
Notes that climate change is a challenge to which there is no single political solution, but that the combination of existing opportunities and a dramatic increase in efficiency in all areas of the economy and society in developed and developing countries would contribute to resolving the problem of resources and distribution and pave the way for a third industrial revolution;
zdôrazňuje, že obyvatelia rozvojových krajín budú ešte viac postihnutí dôsledkami zmeny klímy, a je preto aj v záujme týchto krajín, aby prispeli k úspešnému uzavretiu dohovoru o zmene klímy;
Stresses that people in developing countries will be even worse affected by the consequences of climate change and that it is therefore also in the interests of those countries to contribute to the successful conclusion of a climate change convention;
zdôrazňuje, že rozvinuté štáty majú zodpovednosť za to, aby poskytovali dostatočnú, trvalo udržateľnú a predvídateľnú finančnú a technickú podporu rozvojovým štátom, vďaka ktorej sa budú môcť zaviazať znižovať svoje emisie skleníkových plynov, prispôsobovať sa dôsledkom zmeny klímy a znižovať emisie súvisiace s odlesňovaním a degradáciou lesov, ako aj zlepšovať budovanie kapacít v záujme splnenia záväzkov vyplývajúcich z budúcej medzinárodnej dohody o zmene klímy;
Emphasises the responsibility of developed countries to provide sufficient, sustainable and predictable financial and technical support to the developing countries to allow them to commit themselves to the reduction of their greenhouse gas emissions, to adapt to the consequences of climate change and to reduce emissions from deforestation and forest degradation, as well as to enhance capacity-building in order to comply with obligations under the future international agreement on climate change;
trvá na tom, že takéto záväzky týkajúce sa zabezpečenia požadovanej predvídateľnej finančnej pomoci na zmierňovanie zmeny klímy a prispôsobovanie sa tejto zmene v rámci UNFCCC by mali byť nové a doplnkové k ODA; pripomína, že finančné zdroje by sa mali rozdeľovať nie ako zvýhodnené úvery, ale ako granty; pripomína už existujúce záväzky zamerané na dosiahnutie ODA na úrovni 0,7 % HDP do roku 2015;
Insists that such commitments to provide for the required predictable financial support for climate change mitigation and adaptation in the context of the UNFCCC must be new and additional to ODA and independent from annual budgetary procedures in the Member States; recalls that the resources should be distributed not as concessional loans, but as grants; recalls the already-existing commitments, aimed at achieving ODA levels of 0,7 % of GDP by 2015;
zdôrazňuje potrebu tzv. rýchleho štartu podpory medzinárodnej verejnosti s cieľom dosiahnuť ambicióznu kodanskú dohodu a vyzýva EÚ, aby sa zaviazala k celkovému financovaniu aspoň vo výške 5 až 7 miliárd EUR ročne na obdobie 2010 ─ 2012 podľa odhadov Komisie;
Stresses the need for "fast-start" international public support in order to reach an ambitious Copenhagen agreement, and calls upon the EU to commit at least to the Commission's estimate of overall financing of EUR 5-7 billion annually for the period 2010-2012;
pripomína, že spoločný príspevok EÚ pre úsilie rozvojových štátov zmierňovať vplyvy zmeny klímy a pre ich potreby v oblasti prispôsobovania sa tejto zmene by do roku 2020 nemal byť pod úrovňou 30 000 miliónov EUR ročne, pričom táto suma sa môže v dôsledku nových poznatkov o závažnosti zmeny klímy a rozsahu s ňou spojených nákladov ešte zvýšiť;
Recalls that the collective contribution by the EU towards developing countries' mitigation efforts and adaptation needs should not be less than EUR 30 000 million per annum by 2020, a figure that may increase as new knowledge is acquired concerning the severity of climate change and the scale of its costs;
vyzýva medzinárodné spoločenstvo, aby výrazne zvýšilo svoju finančnú podporu rozvojovým krajinám na prispôsobovanie sa následkom zmeny klímy a zmiernenie jej dôsledkov tým, že preskúma ďalšie inovatívne finančné mechanizmy, napr. tzv.debt-for-nature swaps (odpustenie časti dlhu rozvojovej krajiny výmenou za realizáciu ekologických opatrení);
Invites the international community to increase significantly its financial support for adaptation to and mitigation of climate change for developing countries by exploring other innovative financial mechanisms (for example debt-for-nature swaps);
zdôrazňuje, že významná časť príjmov získaných z obchodovania s certifikátmi prostredníctvom systému EÚ na obchodovanie s emisiami (EU ETS) vrátane aukcií v oblasti leteckej a námornej dopravy by sa mala vyčleniť pre rozvojové krajiny, aby boli schopné bojovať proti zmene klímy a prispôsobovať sa jej následkom; zdôrazňuje však, že systém EU ETS, ktorý sa začal uplatňovať v roku 2005, pokrýva menej než 50 % emisií EÚ; preto zdôrazňuje, že je potrebné vytvoriť alternatívne stratégie, aby každá súčasť hospodárstva, nielen priemysel, a najmä všetky členské štáty, prevzali na seba bremeno znižovania emisií a svoj podiel zodpovednosti;
Underlines that a substantial part of the revenues generated by the auctioning of certificates in the EU Emissions Trading Scheme (EU ETS), including auctioning for aviation and maritime transport, should be earmarked for enabling developing countries to fight and adapt to climate change; stresses, however, that more than 50 % of EU emissions are not covered by the EU ETS that started in 2005; recalls, therefore, that it is necessary to develop alternative strategies so that every part of the economy, not only industry, and especially all the Member States, bear the burden of reducing emissions and assume their responsibilities;
zdôrazňuje, že nadchádzajúca revízia rozpočtu EÚ by sa mala zamerať na poskytnutie dostatočných zdrojov na opatrenia na ochranu proti zmene klímy a prispôsobovanie sa tejto zmene;
Emphasises that the upcoming EU budget review needs to focus on providing sufficient resources for measures for protection against, and adaptation to, climate change;