natgillin/translations-raw huggingface dataset:
zdôrazňuje, že DFT by mala mať čo najširší možný základ, aby sa zaručili rovnaké podmienky na finančných trhoch a aby sa nepodporoval presun transakcií do menej transparentných nástrojov; domnieva sa preto, že štúdia uskutočniteľnosti Komisie by sa mala zamerať na všetky transakcie s finančnými aktívami, ako sú spotové transakcie obchodované na burze a transakcie s derivátmi obchodované na trhoch a mimo burzy; poukazuje na to, že odstupňovanie DFT rôznymi sadzbami v obchodných systémoch by mohlo ešte zlepšiť stabilitu trhu tým, že pre finančné subjekty vytvorí pozitívne stimuly na presun transakcií z mimoburzových nástrojov na transparentnejšie a lepšie regulované systémy;
Stresses that an FTT should have the broadest base possible so as to guarantee a level playing field in the financial markets and not drive transactions to less transparent vehicles; considers, therefore, that the Commission's feasibility study should look into all transactions with financial assets, such as exchange-traded spot and derivatives transactions carried out on markets and Over-The-Counter (OTC); points out that the grading of an FTT, with differentiated rates across trading venues, could further enhance market stability by creating positive incentives for financial actors to move transactions away from OTC vehicles to more transparent and well-regulated venues;
v tejto súvislosti víta nedávne návrhy Komisie týkajúce sa mimoburzových derivátov a predaja nakrátko, ktoré ukladajú explicitné požiadavky, aby sa v prípade všetkých transakcií s mimoburzovými derivátmi používalo ústredné zúčtovanie a archivácia transakcií, čím sa zavedenie DFT EÚ so širokým základom stáva technicky uskutočniteľné;
Welcomes, in that context, the recent Commission proposals on OTC derivatives and short selling which impose explicit central clearing and trading repository requirements on all OTC derivatives transactions, thus making the implementation of this broad-based EU FTT technically feasible;
trvá na tom, aby sa určilo, kto bude v konečnom dôsledku túto daň platiť, keďže záťaž zvyčajne znášajú spotrebitelia, pričom v tomto prípade by išlo o maloobchodných investorov a jednotlivcov; zdôrazňuje potrebu komplexných pravidiel o výnimkách a prahoch, aby sa tomuto zabránilo;
Insists on determining who will ultimately be paying the tax, as the burden usually falls on the consumer, who in this case would be retail investors and individuals; stresses the need for comprehensive rules on exemptions and thresholds, in order to prevent this;
víta nedávne návrhy MMF, ktoré podporila Komisia a ktoré sa týkajú dane z aktív bánk, aby sa všetkým krajinám umožnilo vyberať poplatok vo výške 2 až 4 % HDP na financovanie mechanizmov na riešenie kríz v budúcnosti; domnieva sa, že bankové poplatky by mali byť úmerné systémovému významu príslušnej úverovej inštitúcie a úrovni rizika, ktoré aktivita predstavuje;
Welcomes the recent proposals from the IMF, supported by the Commission, for a tax on bank assets to allow every country to levy between 2 and 4% of GDP to finance future crisis-resolution mechanisms; believes that bank levies should be proportionate to the systemic significance of the credit institution concerned and to the level of risk involved in an activity;
poznamenáva, že bankové poplatky, DFA a DFT slúžia na rôzne ekonomické ciele a majú odlišný potenciál zvyšovania príjmov; zdôrazňuje, že bankové poplatky nemôžu vzhľadom na to, že sa zakladajú na súvahách, prevziať úlohu zamedzovania finančným špekuláciám a ďalšej regulácie tieňových bankových aktivít; v tejto súvislosti ďalej zdôrazňuje význam mechanizmu finančného dohľadu a transparentnosti pri zvyšovaní pružnosti a stability finančného systému;
Notes that bank levies, an FAT and an FTT each serve different economic objectives and have different revenue-raising potential; emphasises that, since they are based on balance-sheet positions, bank levies cannot take on the role of curbing financial speculation and further regulating shadow banking; in that connection, stresses, moreover, the importance of financial supervisory mechanisms and transparency in enhancing the resilience and stability of the financial system;
berie na vedomie návrh MMF na zavedenie DFA a nedávny záväzok Komisie uskutočniť komplexné hodnotenie vplyvu potenciálu tejto dane; zdôrazňuje, že DFA je predovšetkým daňovým nástrojom orientovaným na príjmy, ktorý sa zameriava na finančný sektor, pričom umožňuje zdaňovať ekonomické renty a zisky z nadmerného rizika a ako taká by mohla poskytnúť riešenie súčasného oslobodenia finančného sektora od platby DPH;
Notes the IMF proposal on a FAT and the Commission's recent commitment to conduct a comprehensive impact assessment of its potential; stresses that an FAT is mainly a revenue-oriented tax tool that targets the financial sector, making it possible to tax economic rents and profits from excessive risk-taking, and as such could provide a solution to the current VAT exemption of the financial sector;
zdôrazňuje, že prípadné zavedenie týchto nových daňových nástrojov vo finančnom sektore by sa malo analyzovať v kontexte súčasného daňového prostredia v tomto sektore so zreteľom na sekundárne dôsledky a s osobitným zameraním na identifikovanie súčinnosti medzi starými a novými daňami;
Emphasises that the possible introduction of these new taxation tools in the financial sector should be analysed in the context of the existing tax environment in that sector, taking into account secondary effects and keeping a special focus on identifying synergies between old and new taxes;
berie na vedomie zámer Komisie zvýšiť objem prostriedkov z rozpočtu EÚ využívaním inovačných finančných nástrojov a uznáva potenciálne výhody plynúce z využívania financovania súkromného sektora pomocou verejných financií; uvedomuje si však, že využívanie nástrojov určených na špeciálne účely na financovanie projektov môže viesť k zvýšeniu podmienených záväzkov; z tohto dôvodu sa domnieva, že takéto opatrenia by mali sprevádzať plne transparentné informácie spolu s príslušnými investičnými usmerneniami, riadením rizika, expozičnými limitmi a postupmi kontroly a dohľadu, ktoré je potrebné zaviesť demokraticky zodpovedným spôsobom;
Notes the Commission's aim to increase the volume of the EU budget through the use of innovative financial instruments and recognises the potential benefits of leveraging private sector funding with public money; is aware, however, that the use of special purpose vehicles for financing projects can result in increased contingent liabilities; believes, therefore, that such measures should be accompanied by fully transparent disclosure combined with appropriate investment guidelines, risk management, exposure limits and scrutiny and surveillance procedures, all to be established in a democratically accountable manner;
Eurobondy a európske projektové dlhopisy
Eurobonds and European project bonds
poznamenáva, že eurobondy sa čoraz väčšmi označujú za spoločný nástroj na spravovanie dlhu; berie na vedomie všetky nedávne návrhy a iniciatívy v tomto zmysle; vyzýva Európsku radu a Komisiu, aby bezodkladne reagovali na výzvu Parlamentu uvedenú v jeho uznesení o stálom krízovom mechanizme ( P7_TA-PROV(2010)0491 ), aby bol vyslaný potrebný politický signál na preskúmanie budúceho systému eurobondov zo strany Komisie s cieľom určiť podmienky, za akých by bol takýto systém prínosný pre všetky zúčastnené členské štáty a pre eurozónu ako celok;
Notes that Eurobonds are increasingly referred to as a common debt management instrument; notes all recent proposals and initiatives to that effect; calls on the European Council and the Commission to provide an immediate response to call Parliament made in its resolution on the permanent crisis mechanism ( P7_TA-PROV(2010)0491 ) for the necessary political signal to be given for a Commission investigation into a future system of Eurobonds, with a view to determining the conditions under which such a system would be beneficial to all participating Member States and to the eurozone as a whole;
podporuje myšlienku vydávania spoločných európskych projektových dlhopisov na financovanie významných potrieb v oblasti infraštruktúry v Európe a štrukturálnych projektov v rámci programu stratégie Európa 2020, očakávaných nových stratégií EÚ, ako je nová stratégia rozvoja energetickej infraštruktúry, a ďalších veľkých projektov; domnieva sa, že projektové dlhopisy EÚ by zabezpečili potrebné investície a vytvorili dostatočnú dôveru, ktorá by väčším investičným projektom umožnila získať potrebnú podporu, a stali by sa tak dôležitým nástrojom pre maximálny účinok verejnej podpory; pripomína, že ak má Európa stáť na udržateľnom základe, tieto projekty musia takisto prispieť k ekologickej transformácii našich ekonomík a vytvoriť podmienky pre hospodárstvo s nulovými emisiami uhlíka;
Supports the idea of issuing common European project bonds to finance Europe's significant infrastructure needs and structural projects in the framework of the EU 2020 agenda, anticipated new EU strategies, such as the new Strategy on Energy Infrastructure Development, and other large-scale projects; believes that EU project bonds would secure the investment required and create sufficient confidence to enable major investment projects to attract the support they need and would thus become an important mechanism for maximum leverage of public support; recalls that, if Europe is to be put on a sustainable footing, these projects must also contribute to the ecological transformation of our economies, paving the way for the zero-carbon economy;
zdôrazňuje, že rozpočet EÚ by sa mal väčšmi využívať na podporu investícií; zdôrazňuje, že normou pre projekty s dlhodobým komerčným potenciálom by malo byť využívanie fondov EÚ v rámci partnerstva so súkromným bankovým sektorom, najmä prostredníctvom Európskej investičnej banky (EIB) a Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBOR);
Emphasises that greater use should be made of the EU budget to leverage investment; stresses that the norm for projects with long-term commercial potential should be that EU funds are used in partnership with the private banking sector, in particular via the European Investment Bank (EIB) and the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD);
vyzýva Komisiu a Európsku centrálnu banku, aby vyšetrila, aké dôsledky týkajúce sa morálneho rizika môže mať pre členské štáty financovanie dôležitých projektov v oblasti infraštruktúry prostredníctvom dlhopisov na projekty EÚ alebo eurobondov, najmä ak tieto projekty v oblasti infraštruktúry majú nadnárodný rozsah pôsobnosti;
Calls on the Commission and the European Central Bank to investigate the moral hazard implications for Member States of financing critical infrastructure projects via EU project bonds or Eurobonds, especially where such infrastructure projects are transnational in scope;
Uhlíková daň
Carbon tax
zdôrazňuje, že súčasný model zdaňovania by mal plne zodpovedať zásade znečisťovateľ platí s využitím primeraných inovačných finančných nástrojov na to, aby sa daňové zaťaženie postupne presunulo na tie činnosti, ktoré znečisťujú životné prostredie, vytvárajú množstvo skleníkových plynov alebo využívajú veľké množstvo zdrojov;
Stresses that the current taxation model should fully embrace the polluter-pays principle by using appropriate innovative financing tools in order gradually to shift the tax burden on to activities which pollute the environment, create significant greenhouse-gas emissions or use considerable volumes of resources;
podporuje preto posilnenie systému obchodovania s emisiami (ETS) a komplexnú revíziu smernice o zdaňovaní energie tak, aby sa kritériá emisií CO2 a obsahu energie stali základnými kritériami zdaňovania energetických výrobkov;
Supports, therefore, a strengthening of the Emissions Trading Scheme (ETS) and a comprehensive revision of the energy taxation directive to make CO2 emissions and energy content basic criteria for the taxation of energy products;
zdôrazňuje, že oba nástroje majú výrazný dvojaký úžitok, pretože poskytujú na jednej strane motiváciu na presun k bezuhlíkovým, udržateľným a obnoviteľným zdrojom energie a na druhej strane podstatné dodatočné príjmy; pripomína však, že hlavným účelom zavedenia dane z uhlíka je zmeniť štruktúry správania a výroby, pretože pri prechode výrobných modelov na udržateľné a obnoviteľné zdroje energie dôjde k poklesu očakávaných príjmov;
Stresses that both tools have a strong double dividend, providing major incentives to shift towards carbon-free and sustainable and renewable energy sources, on the one hand, and significant additional revenue, on the other; recalls, however, that the main motive for introducing a carbon tax is to change behaviour and production structures, since the expected revenue will diminish when production patterns shift towards sustainable and renewable energy sources;
je presvedčený, že daň z uhlíka a revízia smernice o dani z energií by mali pre všetky členské štáty stanoviť minimálne povinné požiadavky, pričom by sa malo ponechať na každý členský štát, či pokročí ďalej, ak to bude považovať za vhodné;
Believes that a carbon tax and the revision of the energy taxation directive should set the minimum mandatory requirements for all Member States, leaving it to up to each Member State to go further on if it sees fit;
zdôrazňuje, že by sa mali stanoviť primerané prechodné obdobia, aby sa zabránilo úniku uhlíka a predišlo sa presunutiu nadmernej záťaže na spotrebiteľov s nízkymi príjmami; okrem toho považuje za užitočné stanoviť konkrétne cielené opatrenia v prospech domácností s nízkymi príjmami a zvýšiť investície do infraštruktúry verejného sektora a energetickej účinnosti domácností;
Emphasises that adequate transitional periods should be laid down in order to avoid carbon leakages and to prevent overwhelming burdens being shifted to low-income consumers; considers it useful, moreover, to provide for specific targeted measures in favour of low-income households and to enhance investment in public-sector infrastructure and in household energy efficiency;
domnieva sa však, že rozsah pôsobnosti globálnej dohody na úrovni krajín G20 alebo v rámci WTO by sa mal plne preskúmať pred zavedením takejto dane na dovoz do EÚ zo zahraničia s cieľom zabezpečiť, aby tento nástroj na úpravu hraničnej dane neviedol na jednej strane k nedostatku surovín a na druhej strane k odvetným opatreniam tretích krajín proti vývozu EÚ;
Considers, however, that the scope for a global agreement at G20 level or within the WTO should be fully explored before such a tax is imposed on foreign imports into the EU in order to ensure that this border taxation adjustment tool does not give rise to a shortage of raw materials, on the one hand, and retaliatory measures by third countries against EU exports, on the other;
vzhľadom na rastúci dopyt po energii v rýchlo sa rozvíjajúcich krajinách upriamuje pozornosť na nevyhnutnosť toho, aby EÚ zodpovedajúcim spôsobom investovala do oblasti dodávok energií a do energetickej efektívnosti, čím posilní svoju energetickú infraštruktúru a v čo najväčšej možnej miere zníži svoju zraniteľnosť voči výkyvom na trhoch, ktoré by mohli mať negatívny účinok na hospodárstvo EÚ a na plnenie cieľov EÚ do roku 2020;
Draws attention, bearing in mind the rising energy demand in emerging countries, to the EU's imperative need to come up with adequate investments in the areas of energy supply and efficiency that will strengthen its energy infrastructure and reduce as much as possible its vulnerability to market fluctuations which could have negative consequences for the EU economy and the EU 2020 objectives;
vyzýva členské štáty, aby zvážili vyčlenenie príjmov zo zdaňovania vplyvu na zmenu klímy na financovanie výskumu a vývoja a opatrení zameraných na znižovanie emisií uhlíka, boj proti globálnemu otepľovaniu, podporu energetickej efektívnosti, riešenie problému energetickej chudoby a zlepšenie energetickej infraštruktúry v EÚ a v rozvojových krajinách; v tejto súvislosti pripomína, že podľa smernice o ETS by sa malo aspoň 50 % príjmov z obchodovania s emisnými kvótami na oxid uhličitý formou aukcií v rámci systému EÚ ETS vyčleniť na opatrenia proti zmene klímy, a to aj v rozvojových krajinách;
Calls on the Member States to consider allocating revenues from climate-change taxation to finance R&D and measures aimed at reducing carbon emissions and combating global warming, stimulating energy efficiency, tackling energy poverty and improving energy infrastructure in the EU and in developing countries; recalls, in this context, that under the ETS Directive at least 50% of revenues from carbon dioxide emissions auctioning under the EU ETS should be earmarked for measures to combat climate change, including in the developing countries;
poznamenáva, že revolvingové finančné nástroje určené na opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti predstavujú inovačný spôsob financovania projektov, ktoré sú šetrné z hľadiska klímy; víta vytvorenie vyhradeného finančného nástroja, ktorý by mohol prilákať aj súkromných investorov (v rámci verejno-súkromných partnerstiev (PPP)) a ktorý by využíval neviazané finančné prostriedky z nariadenia o európskom energetickom programe pre obnovu (EEPO) na podporu energetickej efektívnosti a iniciatív v oblasti obnoviteľných zdrojov energie; žiada Komisiu, aby dôkladne posúdila účinnosť tohto nástroja a preskúmala možnosti uplatňovania podobného prístupu vrátane iniciatív v oblasti energie, energetickej efektívnosti a surovín v prípade budúcich nevyčerpaných finančných prostriedkov v rozpočte EÚ;
Notes that revolving financial instruments for energy efficiency measures represent an innovative way of financing climate-friendly projects; welcomes the creation of a dedicated financial facility, which could also attract private investors (in the framework of public-private partnerships (PPPs)), which would use uncommitted funds from the European Energy Programme for Recovery (EEPR) Regulation to support energy efficiency and renewable initiatives; asks the Commission to assess carefully the effectiveness of this instrument and to analyse the potential for applying a similar approach, including initiatives on energy, energy efficiency and raw materials, to future unspent funds in the EU budget;
berie na vedomie význam energetickej efektívnosti, a preto naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby efektívne využívali štrukturálne fondy na zvýšenie energetickej hospodárnosti budov, najmä obytných budov; žiada, aby sa finančné prostriedky poskytnuté od EIB a ostatných subjektov verejného financovania využívali efektívne a aby sa uskutočňovala koordinácia medzi EÚ, vnútroštátnymi fondmi a inými formami pomoci, ktoré by mohli podporiť investície do energetickej efektívnosti v záujme toho, aby sa dosiahli ciele EÚ;
Notes the importance of energy efficiency and therefore urges the Commission and Member States to make effective use of the Structural Funds to increase energy efficiency in buildings, in particular residences; calls for the effective use of funding by the EIB and other public funding bodies, as well as coordination between EU and national funds and other forms of assistance which could leverage investment in energy efficiency with a view to achieving EU objectives;
pripomína členským štátom možnosť uplatňovať znížené sadzby DPH na služby v oblasti obnovy bývania a zvyšovania energetickej efektívnosti;
Reminds Member States of the possibility of applying reduced rates of VAT to services offering home improvement and enhanced energy efficiency;
takisto sa domnieva, že z hľadiska konkurencieschopnosti má veľký význam hospodárne využívanie zdrojov a inovácie v oblasti ekologických technológií;
Considers, also, that the thrifty use of resources and innovation in green technologies are of major importance in terms of competitiveness;
vzhľadom na rozvoj a zavedenie novej a inovačnej dane zdôrazňuje potrebu celkového, cezhraničného a medzisektorového hodnotenia rôznych typov existujúceho a plánovaného financovania, zdaňovania a dotácií pre činnosti v oblasti životného prostredia a klímy, ktoré možno nazvať de Larosièrovým procesom pre financovanie v oblasti životného prostredia, s cieľom účinnejšie zamerať tieto nové nástroje a vylúčiť možnosť prekrývania politík a/alebo konfliktov medzi nimi;
Stresses the need, as new, innovative taxation is developed and ultimately introduced, for an overall, cross-border and cross-sectoral assessment of different types of existing and planned financing, taxation and subsidies for environment and climate activities, what might be termed a ‘de Larosière process for environment financing’, in order to target these new tools more effectively and eliminate the possibility of overlapping and/or conflicting policies;
uznáva, že daň z uhlíka by bola účinnejším nástrojom na zníženie emisií než dlhodobým zdrojom príjmov, pretože tento zdroj by sa v prípade účinnosti tohto nástroja mohol raz vyčerpať;
Acknowledges that a carbon tax would be an instrument to reduce emissions rather than a long-term source of income, as this source would eventually dry up should that instrument be effective;
Financovanie rozvoja
Financing for development
žiada, aby členské štáty opätovne potvrdili svoj prísľub vyčleniť 0,7 % svojho hrubého národného dôchodku (HND) na oficiálnu rozvojovú pomoc; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že zatiaľ čo tento cieľ výdavkov vo výške 0,7 % HND akceptovali všetky členské štáty, v roku 2008 dosiahli tento cieľ len Švédsko, Luxembursko, Dánsko a Holandsko;
Calls for a re-affirmation by the Member States of their pledge to earmark 0.7% of their gross national income GNI to official development assistance (ODA); deplores the fact that while all EU Member States have accepted this 0.7% GNI target for spending, only Sweden, Luxembourg, Denmark and the Netherlands reached or exceeded this goal in 2008;
pripomína, že napriek celosvetovej kríze je Európska únia ako celok vrátane svojich členských štátov naďalej hlavným poskytovateľom rozvojovej pomoci, ktorá v roku 2009 predstavovala 56 % celosvetového objemu v hodnote 49 miliárd EUR, čo potvrdzuje aj kolektívny prísľub vlád EÚ vyčleniť do roku 2010 a 2015 na oficiálnu rozvojovú pomoc 0,56 % a 0,70 % HND;
Recalls that, despite the global crisis, the European Union as a whole, including its Member States, remains the leading development aid donor, accounting for 56% of the worldwide total, worth EUR 49 billion in 2009, which is confirmed by the EU governments' collective pledge to earmark 0.56% and 0.70% of GNI to ODA by 2010 and 2015 respectively;
zdôrazňuje zásadný význam riadneho finančného hospodárenia so zreteľom na všetku rozvojovú a humanitárnu pomoc EÚ, najmä preto, lebo európske inštitúcie, ktoré sa podieľajú na rozhodovaní a realizácii tejto pomoci, musia niesť voči európskym občanom a daňovým poplatníkom plnú zodpovednosť;
Stresses the paramount importance of sound financial management in respect of all EU development and humanitarian aid, in particular because the European institutions involved in the decision-making and implementation of this aid must be fully accountable to European citizens and taxpayers;