natgillin/translations-raw huggingface dataset:
S. keďže EÚ celé roky rozvíjala strategické dvojstranné partnerstvá s krajinami skupiny BRICS na základe spoločných hodnôt a záujmov zameraných na skvalitnenie vzťahov a rozširovanie spolupráce na všetkých úrovniach; keďže tieto strategické partnerstvá sa často ukázali ako neprimerané, najmä vzhľadom na podporu demokracie, posilnenie zásad právneho štátu a definovanie spoločného prístupu k riešeniu konfliktov;
S. whereas over the years the EU has developed with BRICS bilateral strategic partnerships based on shared values and interests aimed at upgrading the relations and enhancing cooperation at all level; whereas these strategic partnerships have often proved to be inadequate with regard, in particular, to promoting democracy, strengthening the rule of law and defining a common approach to the resolution of conflicts;
T. keďže je naliehavo potrebné hľadať spôsoby posilnenia spolupráce v rámci systému Organizácie Spojených národov a v rámci skupín vedúcich krajín (G7, G20) a zlepšenia spôsobu koordinácie ich práce;
T. whereas there is an urgent need to seek ways of strengthening cooperation within the United Nations system and within the groups of leading countries (G-7, G-20) and improving the way their work is coordinated;
U. keďže skupina G20, ktorej členovia tvoria 88 % celkového HDP a 65 % obyvateľstva na svete, sa síce stala dôležitým fórom spolupráce na celosvetovej úrovni, ale treba vyriešiť problém jej reprezentatívnosti a určiť jej presnú úlohu v rámci multilaterálnej štruktúry;
U. whereas the Group of 20 (G-20), whose member countries account for 88 % of global GDP and 65 % of the world's population, has become an important forum for cooperation at global level, but the problem of its representativeness needs to be resolved and its precise role in the multilateral architecture determined;
10. domnieva sa, že EÚ by mala sformulovať svoju pozíciu týkajúcu sa užších vzťahov s krajinami BRICS, a to aj so zreteľom na skutočnosť, že vízia EÚ a týchto krajín, pokiaľ ide o záväzky a inštitucionalizované režimy, nemusí byť nevyhnutne vždy rovnaká; domnieva sa tiež, že podporu účinného multilateralizmu zo strany krajín BRICS možno získať výmenou za výraznejšie zastúpenie v príslušných medzinárodných inštitúciách; trvá na tom, že výzvy súvisiace s rastom vplyvu krajín BRICS by sa mali vnímať ako príležitosť, nie ako problém;
Believes that the EU should formulate its position regarding a closer relationship with the BRICS, even taking into account the fact that the EU’s vision and the BRICS countries’ vision with regard to binding commitments and institutionalised regimes may not necessarily always be the same; believes also that support from the BRICS countries for effective multilateralism might be gained in exchange for stronger representation in relevant international institutions; insists that the challenges posed by the rise of the BRICS should be seen as an opportunity rather than a problem;
15. zdôrazňuje význam Číny ako hlavnej hospodárskej mocnosti a vyzdvihuje jej zásadnú úlohu pri celosvetovej hospodárskej obnove; v tejto súvislosti pripomína, že je potrebné, aby Čína desať rokov po vstupe do WTO splnila svoje záväzky v rámci tejto organizácie; ďalej vyzýva EÚ, jej členské štáty a Čínu, aby riešili spoločné problémy a hrozby ovplyvňujúce medzinárodný mier a bezpečnosť, a to najmä zlepšením spolupráce v rámci diplomatického riešenia jadrovej krízy v Iráne; naliehavo žiada obidve strany, aby podporili vyváženejší obchod medzi nimi, a to najmä posilnením ich snáh o uzavretie rokovaní o novej dohode o partnerstve a spolupráci, aby tento rámec naplnil potenciál strategického partnerstva medzi EÚ a Čínou;
Underscores the importance of China as a major economic power and highlights its essential role in global economic recovery; recalls, in this connection, the need for China to meet its agreed WTO obligations, ten years after its accession; calls on the EU and its Member States and China, furthermore, to tackle common challenges and threats to international peace and security, in particular through improved cooperation on a diplomatic solution to Iran's nuclear crisis; urges both sides to foster more balanced trade between them, notably by stepping up their efforts to conclude negotiations on a new partnership and cooperation agreement, in order for this framework to fulfil the potential of the EU-China strategic partnership;
19. vyzýva EÚ, aby zintenzívnila politický dialóg a spoluprácu s krajinami BRICS s cieľom pokročiť v reforme inštitúcií globálneho finančného a hospodárskeho riadenia, t. j. brettonwoodskych inštitúcií, aby sa zaistilo široké zastúpenie všetkých členských krajín pri súčasnom zohľadnení zmien v hospodárskom význame;
Calls on the EU to enhance political dialogue and cooperation with the BRICS to push further forward the reform of global financial and economic governance institutions, i.e. the Bretton Woods institutions, with the aim of ensuring the broad representation of all member countries while reflecting changes in economic weight;
24. zastáva názor, že jednotný prístup k zahraničnej politike na úrovni EÚ si vyžaduje tiež posilnenú koordináciu otázok súvisiacich s politikami krajín G7, G8 a G20 medzi predsedom Európskej rady, vysokou predstaviteľkou Únie, Radou, Parlamentom a Komisiou;
Takes the view that a coherent foreign policy approach at EU level also entails enhanced coordination between the President of the European Council, the High Representative, the Council, Parliament and the Commission on issues related to the agendas of the G-7, G-8 and G-20;
30. zdôrazňuje, že akékoľvek prehĺbenie vzťahov a posilnenie politickej spolupráce s krajinami skupiny BRICS na úrovni vlád by malo ísť ruka v ruke s trvalým dialógom medzi organizáciami občianskej spoločnosti; v tejto súvislosti vyzýva delegácie ESVČ a EÚ, aby vytvorili rámec na zjednodušenie a zintenzívnenie kontaktov medzi ľuďmi a kultúrnej a akademickej výmeny na základe existujúcich programov a programov ad hoc s cieľom zlepšiť vzájomné porozumenie a rozvíjať spoločné kroky a iniciatívy;
Stresses that any deepening of relations and strengthening of political cooperation with BRICS at governmental level should go along with a sustained dialogue between civil society organisations; calls on the EEAS and EU delegations, in this connection, to create the framework to facilitate and step up people-to-people contacts and cultural and academic exchanges based on existing and ad hoc programmes with a view to improving mutual understanding and developing common actions and initiatives;
36. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie predsedovi Európskej rady, predsedovi Komisie, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Rade, poľskému predsedníctvu Rady Európskej únie, Komisii a ministerstvu zahraničných vecí USA.
Instructs its President to forward this resolution to the President of the European Council, the President of the Commission, the Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, the Council, the Polish Presidency of the Council of the European Union, the Commission, and the US State Department.
Skupina BRICS (Brazília, Rusko, India, Čína a Južná Afrika) a ďalšie krajiny s rozvíjajúcou sa ekonomikou by mohli nadobudnúť značný význam v rámci zahraničnej politiky na celosvetovej úrovni, ak sa ich hospodársky rast bude naďalej posilňovať.
The BRICS (Brazil, Russia, India, China and South Africa) and other emerging economies could gather strong relevance in foreign policy terms on the global scene, provided their economic growth further consolidates.
Z hľadiska celosvetového hospodárstva sa očakáva, že ekonomiky siedmich rýchlo sa rozvíjajúcich krajín (Brazília, Rusko, India, Čína, Indonézia, Mexiko a Turecko) budú v roku 2050 väčšie ako ekonomiky krajín G7 (USA, Japonsko, Kanada, Spojené kráľovstvo, Nemecko, Francúzsko a Taliansko) spolu.
In a global economic perspective, seven emerging countries (Brazil, Russia, India, China, Indonesia, Mexico and Turkey) are projected to have larger economies than, collectively, the G-7 countries (USA, Japan, Canada, United Kingdom, Germany, France and Italy) in 2050.
Pokiaľ ide o hrubý domáci produkt, predpokladá sa, že Čína sa stane najväčšou ekonomikou sveta pred rokom 2020 a India by sa mohla stať najrýchlejšie rastúcou ekonomikou sveta ešte pred rokom 2050.
In terms of gross domestic product, China is projected to become the world’s largest economy before 2020 whilst India could become the fastest growing economy in the world before 2050.
Ako poukazuje súčasná hospodárska kríza, vzťah rozvinutých mocností a rozvíjajúcich sa mocností charakterizuje silný stupeň vzájomnej závislosti a upevnenie vedúcej hospodárskej pozície rozvíjajúcich sa mocností je očividne podmienený hospodárskou prosperitou a rastom rozvinutých mocností.
As the current economic crisis demonstrates, there is a strong degree of interdependence between emerged powers and emerging powers and the consolidation of the economic leadership of the latter is clearly conditional on the economic welfare and growth of the former.
V dôsledku toho je možné sa pokúsiť o viac ako o vzájomnú dôveru, uznanie a spoluprácu, čo sa týka hospodárstva, a usilovať sa skôr o vytvorenie spoločnej platformy pre otázky zahraničnej politiky za predpokladu, že sa zriadi nový systém globálneho riadenia, ktorý bude dostatočne prístupný pre skupinu BRICS a ďalšie rozvíjajúce sa mocnosti a založený na spoločných hodnotách.
This provides the potential to go beyond comitas and cooperation in economic terms, and strive rather for the creation of a common platform in foreign policy terms, provided a new system of global governance, inclusive enough for the BRICS and other emerging powers and based on shared values, is devised.
Vedúci predstavitelia skupiny BRICS napríklad na konci tretieho stretnutia vedúcich predstaviteľov skupiny BRICS, ktoré sa uskutočnilo 14. apríla 2011, vydali spoločné vyhlásenie, v ktorom vyzývajú na väčšiu medzinárodnú spoluprácu a na posilnenie globálneho riadenia a vyjadrujú podporu mnohostrannej diplomacii s Organizáciou Spojených národov a krajinami G20.
In particular, at the end of the third BRICS leaders meeting, on 14 April 2011, the BRICS leaders issued a joint declaration calling for more international cooperation, a strengthening of global governance and expressing support for multilateral diplomacy with the United Nations and the G-20.
Zdá sa teda, že skupina BRICS spochybňuje súčasný systém medzinárodného riadenia; Ak by sa však vytvoril nový inkluzívny systém riadenia, mohli by sa stať cennými partnermi Západu, ako naznačuje nedávna reforma Medzinárodného menového fondu, menovanie jeho novej generálnej riaditeľky a prebiehajúce diskusie o tom, ako riadiť hospodársku krízu v Európe.
However, if an inclusive, new system of governance were to be devised, they could become valuable partners of the West, as the recent reform of the International Monetary Fund, the appointment of its new Director General and the ongoing discussions on how to manage the economic crisis in Europe indicate.
EÚ bude musieť náležite zohľadniť význam, ktorý skupina BRICS a ďalšie rozvíjajúce sa mocnosti nadobudli z politického a ekonomického hľadiska, využiť svoj politický vplyv na pokračovanie v presadzovaní všeobecných hodnôt v rámci rysujúceho sa systému riadenia založeného na multipolarite a viesť reformu medzinárodného systému riadenia.
The EU will have to duly take into account the new weight, in political and economic terms, of the BRICS and other emerging powers and use its political leverage to continue to promote universal values in the looming new multi-polar system of global governance and be at the forefront of the process of reform of the international governance system.
EÚ však v tomto prípade musí konať ako jednotná a silná politická a hospodárska jednotka.
For this, however, the EU needs to act as a single and robust political and economic entity.
Toto sa ukazuje ako ešte nevyhnutnejšie s ohľadom na skutočnosť, že nadnárodné výzvy, akými je zmena klímy, otázky týkajúce sa celosvetovej regulácie, prístup k surovinám a vzácnym zeminám, terorizmus, trvalo udržateľný rozvoj, celosvetová politická stabilita a bezpečnosť, si budú vyžadovať inkluzívny prístup založený na pravidlách, spoločných hodnotách, konsenze a úzkej súčinnosti a spolupráci s novými rozvíjajúcimi sa mocnosťami, ak sa majú nájsť skutočne spoločné a účinné riešenia nadnárodných výziev.
This proves all the more necessary, considering that transnational challenges - such as climate change, global regulatory issues, access to raw materials and rare earths, terrorism, sustainable development, global political stability and security – will require a rule-based, inclusive approach based on common values, consensus, close consultation and cooperation with the new emerging powers, if truly shared, effective solutions to transnational challenges are to be found.
EÚ by mohla a mala v každom prípade prevziať iniciatívu a zohrávať hlavnú úlohu v tejto veci.
The EU could and should by all means take initiative in this respect and play a central role.
Cieľom tejto správy je prediskutovať základné prvky nového inkluzívneho systému globálneho riadenia, predložiť odporúčania a súčasne určiť kľúčové oblasti reformy, v ktorých by sa EÚ mohla snažiť o zefektívnenie svojej činnosti a inštitucionálnej štruktúry, a tým zvýšiť svoj potenciál a účinnosť v úlohe globálneho aktéra.
The aim of this report is to discuss the foundations of a new, inclusive system of global governance and make recommendations, whilst identifying key areas of reform, where the EU could seek to streamline its action and institutional architecture and thereby increase its potential and effectiveness as global actor.
k zahraničnej politike EÚ voči skupine BRICS a ďalším rozvíjajúcim sa mocnostiam: ciele a stratégie
on EU foreign policy towards the BRICS and other emerging powers: objectives and strategies
A. keďže všetky krajiny BRICS s výnimkou Ruska sú podľa klasifikácie OECD/DAC rozvojové krajiny;
A. whereas, with the exception of Russia, all of the BRICS countries are, according to the OECD/DAC classification, developing countries;
B. keďže napriek nedávnemu výraznému hospodárskemu rastu väčšiny krajín BRICS patria tieto krajiny podľa údajov Svetovej banky zároveň ku krajinám s absolútne najvyššou koncentráciou chudoby na svete (napr. v Číne žije 207 miliónov ľudí z príjmu nižšieho ako 1,25 USD na deň a v Indii je to 41,6 % obyvateľstva); keďže to preukazuje, že rýchly hospodársky rast bez rastu v prospech chudobných a vytvorenia záchranných sietí môže vo veľkej väčšine prípadov viesť k zvýšeniu nerovností;
B. whereas, in spite of the recent spectacular economic growth in most of the BRICS countries, these same countries are also the ones with the single largest concentration of poverty in the world, according to the World Bank (e.g. in China, 207 million people live on less than USD 1.25 per day, while in India 41.6 % of the population does so); whereas this shows that in the great majority of cases, without pro-poor growth and creation of safety nets, rapid economic growth may entail an increase in inequalities;
3. takisto vyzýva EÚ, aby zintenzívnila politický dialóg a spoluprácu s krajinami BRICS s cieľom pokročiť v reforme inštitúcií globálneho finančného a hospodárskeho riadenia, t. j. brettonwoodskych inštitúcií, aby sa zaistilo široké zastúpenie všetkých členských krajín pri zohľadnení zmien v hospodárskom význame;
Likewise, calls on the EU to enhance political dialogue and cooperation with BRICS to push further forward the reform of global financial and economic governance institutions, i.e. the Bretton Woods institutions, with the aim of ensuring the broad representation of all member countries while reflecting changes in economic weight;
8. poukazuje na to, že aj pre nových darcov je výhodné dodržiavať zásady účinnosti pomoci, a zdôrazňuje, že pokiaľ ide o intenzívnejšie diskusie s krajinami BRICS, dialógy v súvislosti s rozpočtovou podporou a budovaním kapacít v afrických krajinách sa ukázali ako produktívne;
Highlights that the advantages of signing up to the aid effectiveness principles are also relevant for emerging donors and stresses that dialogues in the context of budget support and capacity building in African countries have proven to be productive with regard to intensified discussions with the BRICS;
13. poukazuje na to, že zvýšenie transparentnosti finančných tokov, zabezpečenie verejných súťaží na projekty a plné posúdenie makroekonomického vplyvu financovania v oblasti rozvojových politík je v záujme krajín s nízkymi príjmami, krajín BRICS a EÚ;
Points out that enhancing transparency on financing flows, ensuring competitive bidding in projects, and assessing fully the macroeconomic impact of financing in the field of development policies is in the interest of low-income countries, the BRICS and the EU;
– so zreteľom na návrh Komisie pre Radu ( COM(2011)0813 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2011)0813 ),
– so zreteľom na článok 148 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom ( C7-0500/2011 ),
– having regard to Article 148(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union , pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7‑0500/2011 ),
– so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci ( A7-0011/2012 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7-0011/2012 ),
o smerovaní k jednotnému európskemu prístupu v oblasti kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu
on ‘Towards a Coherent European Approach to Collective Redress’
STANOVISKO Výboru pre hospodárske a menové veci ..................................19
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............17
STANOVISKO Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa ...........25
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 23
– so zreteľom na pracovný dokument Komisie zo 4. februára 2011 s názvom Verejná konzultácia na ceste k jednotnému európskemu prístupu v oblasti kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu ( SEK(2011)0173 ),
– having regard to the Commission staff working document of 4 February 2011 entitled ‘Public Consultation: Towards a Coherent European Approach to Collective Redress’ ( SEC(2011)0173 ),
– so zreteľom na návrh pracovného dokumentu s názvom Kvantifikovanie ujmy v postupoch o náhradu škody založených na porušovaní článkov 101 alebo 102 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ktorý Komisia zverejnila v júni 2011,
– having regard to the draft guidance paper entitled ‘Quantifying harm in actions for damages based on breaches of Article 101 or 102 of the Treaty on the Functioning of the European Union’, published by the Commission in June 2011,
– so zreteľom na smernicu 2009/22/ES o súdnych príkazoch na ochranu spotrebiteľských záujmov
– having regard to Directive 2009/22/EC on injunctions for the protection of consumers' interests
EÚ C 117 E, 6.5.2010, s.161. ,
OJ C 117 E, 6.5.2010, p.161. ,
– so zreteľom na Zelenú knihu Komisie z 27. novembra 2008 o kolektívnom uplatňovaní nárokov spotrebiteľov na nápravu ( COM(2008)0794 ),
– having regard to the Commission Green Paper of 27 November 2008 on consumer collective redress ( COM(2008)0794 ),
– so zreteľom na svoje uznesenie z 20. januára 2011 o správe o politike hospodárskej súťaže za rok 2009
– having regard to its resolution of 20 January 2011 on the Report on Competition Policy 2009
– so zreteľom na Bielu knihu Komisie z 2. apríla 2008 o žalobách o náhradu škody pre porušenie antitrustových pravidiel ES ( COM(2008)0165 ),
– having regard to the Commission White Paper of 2 April 2008 on damages actions for breach of the EC antitrust rules ( COM(2008)0165 ),
– so zreteľom na Montiho správu z 9. mája 2010 o novej stratégii pre jednotný trh,
– having regard to the Monti report of 9 May 2010 on a new strategy for the single market,
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 30. marca 2007 s názvom Stratégia spotrebiteľskej politiky EÚ 2007 – 2013: Posilniť postavenie spotrebiteľov, zlepšiť ich spokojnosť, účinne ich chrániť ( COM(2007)0099 );
– having regard to the Commission communication of 13 March 2007 entitled ‘EU Consumer Policy Strategy 2007-2013: Empowering Consumers, Enhancing their Welfare, Effectively Protecting Them’ ( COM(2007)0099 ),
– so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2011 o alternatívnom riešení sporov v občianskych, obchodných a rodinných veciach
– having regard to its resolution of 25 October 2011 on alternative dispute resolution in civil, commercial and family matters
Prijaté texty, P7_TA(2011)0449 . ,
Texts adopted, P7_TA(2011)0449 . ,
– so zreteľom na správu Výboru pre právne veci a stanoviská Výboru pre hospodárske a menové veci a Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa ( A7-0012/2012 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0012/2012 ),
A. keďže v európskom priestore spravodlivosti je nutné, aby občania mohli nielen požívať práva, ale ich aj efektívne a účinne vymáhať,
A. whereas in the European area of justice, citizens and companies must not only enjoy rights but must also be able to enforce those rights effectively and efficiently;
B. keďže nedávno prijaté právne predpisy EÚ majú stranám v cezhraničných situáciách umožniť buď účinne vymáhať svoje práva
B. whereas recently adopted EU legislation is designed to enable parties in cross-border situations either to enforce their rights effectively
1; nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 896/2006, ktorým sa zavádza európske konanie o platobnom rozkaze, Ú. v.
1); Regulation (EC) No1896/2006 creating a European order for payment procedure (OJ L 399 , 30.12.2006, p.
15. , alebo dosiahnuť mimosúdne urovnanie sporov prostredníctvom mediácie
15). or to seek out-of-court settlement by way of mediation
C. keďže výhody alternatívneho riešenia sporov sú nepopierateľné, rovnaký prístup k spravodlivosti by však mal zostať zachovaný pre všetkých občanov EÚ;
C. whereas the benefits of the alternative dispute resolution method are undisputed and fair access to justice should remain available to all EU citizens;
D. keďže podľa bleskového prieskumu Eurobarometra z marca 2011 o postojoch spotrebiteľov k cezhraničnému obchodu a ochrane spotrebiteľa 79 % európskych spotrebiteľov tvrdí, že by boli ochotnejší brániť svoje práva pred súdom, keby mohli podať žalobu v určitej veci spolu s ostatnými spotrebiteľmi,
D. whereas, according to the Flash Eurobarometer on ’Consumer attitudes towards cross-border trade and consumer protection’ published in March 2011, 79% of European consumers agree that they would be more willing to defend their rights in court if they could join other consumers complaining about the same issue;
E. keďže spotrebitelia poškodení porušením právnych predpisov, ktorí sa chcú jednotlivo obrátiť na súd s cieľom dosiahnuť nápravu, sa často stretávajú so značnými prekážkami, pokiaľ ide o prístupnosť, účinnosť a finančnú dostupnosť, a to niekedy pre vysoké náklady spojené so súdnym konaním, možné psychologické dôsledky, zložité a zdĺhavé postupy a nedostatok informácií o dostupných prostriedkoch dosiahnutia nápravy;
E. whereas consumers affected by a legal infringement who wish to pursue a court case in order to obtain redress on an individual basis often face significant barriers in terms of accessibility, effectiveness and affordability owing to sometimes high litigation costs, potential psychological costs, complex and lengthy procedures, and lack of information on the available means of redress;