natgillin/translations-raw huggingface dataset:
domnieva sa, že transparentnosť pri prideľovaní finančných prostriedkov podporuje správne vykonávanie a je kľúčovým predpokladom dosahovania celkových cieľov politiky súdržnosti a ako takú ju treba zvyšovať vo všetkých fázach vykonávania; je presvedčený, že v zverejňovaní zoznamu príjemcov by sa malo pokračovať, najmä online, pretože je účinným nástrojom zvyšovania transparentnosti; zastáva názor, že stanovenie usmernení Spoločenstva a zavedenie podávania strategických správ ako nového nástroja prispelo k zvýšeniu zodpovednosti pri plnení politických cieľov; žiada v tejto súvislosti, aby sa uskutočňovala pravidelná politická diskusia s cieľom zlepšiť transparentnosť, zodpovednosť a posudzovanie účinkov politiky súdržnosti;
Considers that transparency in the allocation of funds fosters correct implementation and is a key precondition for achieving the overall objectives of cohesion policy and as such needs to be reinforced at all stages of implementation; believes that disclosure of the list of beneficiaries should be continued, notably online, as it is an efficient tool to improve transparency; takes the view that setting Community guidelines and introducing strategic reporting as a new instrument have contributed to increased accountability in delivering policy objectives; calls in this context for regular political debate in order to improve transparency, accountability and assessment of the effects of cohesion policy;
poznamenáva, že finančný objem vybraných projektov, ktorý sa uvádza v správach, predstavuje 93,4 miliardy EUR, čo zodpovedá 27,1 % dostupných zdrojov EÚ v súčasnom období, a že táto priemerná kvóta sa vzťahuje na tri ciele politiky súdržnosti, ako aj na kategórie vyčlenené v rámci lisabonskej agendy a na pokrok pri vykonávaní strategických usmernení Spoločenstva; zdôrazňuje však, že stupeň tohto pokroku sa líši podľa krajiny a témy, pričom 9 členských štátov má agregátovú kvótu výberu vyššiu ako 40 % a 4 členské štáty nižšiu ako 20 %;
Notes that the reported financial volume of projects selected is EUR 93,4 billion, representing 27,1% of available EU resources in the current period, and that this average rate applies to the three cohesion policy objectives as well as to the Lisbon earmarking categories and to the progress in implementing the Community Strategic Guidelines; underlines, however, that progress varies widely between countries and across themes, with aggregate selection rates above 40% in the case of 9 Member States and below 20% for 4 Member States;
opakuje svoje ocenenie vnútroštátnych snáh, ktoré viedli k priemernému vyčleneniu výdavkov určených na splnenie lisabonskej agendy v regiónoch spadajúcich pod cieľ konvergencie vo výške 65 % dostupných prostriedkov a v regiónoch spadajúcich pod cieľ regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti vo výške 82 % dostupných prostriedkov, čo presahuje pôvodne vyžadovanú úroveň; s uspokojením poznamenáva, že podľa správ bolo na projekty vyčlenené v rámci lisabonskej agendy celkovo pridelených 63 miliárd EUR a že výber projektov v rámci vyčleňovania podľa lisabonskej agendy je na rovnakej úrovni alebo mierne rýchlejší ako výber v prípade iných činností, a preto naliehavo žiada členské štáty, aby v budúcnosti naďalej vyčleňovali prostriedky na projekty podporujúce stratégiu Európa 2020;
Reiterates its appreciation of the national efforts resulting in average allocation of expenditure for the achievement of the Lisbon agenda of 65% of the available funds in the convergence regions and 82% in the regional competitiveness and employment regions, exceeding the levels originally requested; notes with satisfaction that a total of EUR 63 billion is reported as allocated to Lisbon earmarking projects and that project selection under Lisbon earmarking is at the same level or slightly faster than selection for other actions, and therefore urges the Member States to continue in future to earmark resources for projects supporting the EU 2020 Strategy;
poznamenáva, že miera pokroku v niektorých témach strategických usmernení Spoločenstva je najvyššia v téme „územný rozmer“ (30 %), vyššia ako priemer v prípade témy „zlepšenie poznatkov a inovácie pre rast“, ale nižšia ako 27, 1 % v prípade ďalších dvoch usmernení, a že navyše kvóty výberu prevyšujú priemer v prípade projektov vyčlenených v rámci lisabonskej agendy v cieli konvergencie a regionálnej konkurencieschopnosti aj v cieli zamestnanosti, avšak pri cieli európskej územnej spolupráce dosahujú iba 20,5 %; vyjadruje poľutovanie, že pri neexistencii výstupných a výsledkových ukazovateľov v prípade všetkých členských štátov sa ukázalo, že analýzy výkonu politiky prezentované v strategickej správe majú vážne nedostatky; vyzýva preto Komisiu, aby prehodnotila administratívne nároky na vykazovanie, a na druhej strane členské štáty k lepšej disciplíne pri poskytovaní údajov o vykonávaní programov;
Notes that the progress rate among CSG themes is highest in the Territorial Dimension theme (30%), above average for ‘Improving knowledge and innovation for growth’, but below 27,1% in the case of the other two guidelines and that, moreover, selection rates are above average for Lisbon earmarked projects in both Convergence and Regional Competitiveness and Employment objectives, but amount only to 20,5% in the European Territorial Cooperation objective; regrets that, in the absence of output and result indicators for all Member States, the analysis of policy performance as presented in the strategic report has proved to have serious limitations; calls on the Commission, therefore, to review its administrative reporting requirements and calls on the Member States to be more disciplined about providing data on programme implementation;
víta už dosiahnutý pokrok v realizácii projektov s významom pre usmernenie týkajúce sa zvýšenia počtu a zlepšenia kvality pracovných miest, vzhľadom na hospodársku krízu a rastúcu nezamestnanosť; dôrazne však odporúča, aby Komisia zaviedla metódy spolupráce s členskými štátmi, ktoré uľahčia rýchlu mobilizáciu všetkých potrebných finančných prostriedkov a ich efektívne pridelenie na dosiahnutie prioritných cieľov stratégie EÚ 2020, ktorými sú konkurencieschopné hospodárstvo, ktoré efektívne využíva zdroje, inkluzívny rast a hospodárstvo s vysokou mierou zamestnanosti, ktoré zabezpečí sociálnu a územnú súdržnosť a zníženie chudoby, a jej cieľov najmä v oblasti zamestnanosti a sociálnych vecí s cieľom posilniť hospodársky rast a produktivitu a zlepšiť výsledky v oblasti zamestnanosti v Európe;
Welcomes the progress already made in implementing projects relevant to the ‘More and better jobs’ Guideline, in view of the economic crisis and the growing number of unemployed; strongly recommends, however, that the Commission introduce methods for cooperating with the Member States that will make it easier for all necessary funding to be promptly mobilised and allocated efficiently for the achievement of a resource-efficient and competitive economy, inclusive growth and a high-employment economy delivering social and territorial cohesion and poverty reduction, which are priority targets of the EU 2020 Strategy and its objectives, in particular in the field of employment and social affairs, in order to boost growth and productivity and improve employment performance in Europe;
víta skutočnosť, že ESF poskytol náležitú podporu na realizáciu reforiem trhu práce a ukázal sa ako účinný nástroj, ktorý prispieva k prechodu z pasívnych politík trhu práce na politiky aktívne, ba dokonca preventívne; vyzýva členské štáty, aby pokračovali v štrukturálnych reformách, ktoré ochránia trhy práce pred prípadnými budúcimi krízami;
Welcomes the fact that the ESF has provided relevant support to implement labour market reforms and proved to be an effective instrument contributing to the shift from passive to active and even preventive labour market policies; calls on the Member States to continue with structural reforms that will safeguard labour markets against a potential future crisis;
zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa zlepšila infraštruktúra a služby v znevýhodnených mikroregiónoch s vysokou koncentráciou sociálne vylúčených ľudí (napr. Rómov) a aby sa tieto služby stali cenovo dostupnými;
Stresses the importance of improving infrastructure and services for disadvantaged microregions with a high concentration of socially marginalised people (e.g. the Roma), and also making them affordable;
pripomína, že asi 23,7 % (82 miliárd EUR) prostriedkov z Kohézneho fondu a štrukturálnych fondov vyčlenených na obdobie 2007 – -2013 je určených pre oblasť dopravy, avšak len polovica z tejto sumy bude použitá na projekty TEN-T (17 miliárd EUR na prioritnú sieť TEN-T a 27,2 miliardy EUR na komplexnú sieť), zatiaľ čo druhá polovica je vyhradená pre investície do vnútroštátnych, regionálnych a miestnych projektov, ktoré nie sú uvedené v zozname projektov TEN-T; zdôrazňuje, že prostriedky z Kohézneho fondu a zo štrukturálnych fondov vyčlenené na dopravu sa rozdeľujú medzi druhy a siete dopravy bez toho, aby sa v dostatočnej miere zohľadnili ciele Európskej únie;
Recalls that about 23,7% (EUR 82 billion) of the Cohesion and Structural Funds allocation for 2007-2013 is intended for transport, but only half of it will be spent on TEN-T projects (EUR 17 billion on the TEN-T priority network and EUR 27,2 billion for the comprehensive part), with the other half being earmarked for investment in national, regional and local projects not indicated on the TEN-T maps; stresses that cohesion and structural funding allocated to transport is distributed between transport modes and networks in a way which takes insufficient account of the objectives of the European Union;
víta skutočnosť, že do programu, ktorý sa úspešne realizuje v mnohých regiónoch, boli začlenené výdavky na investície do energetickej účinnosti a do energie z obnoviteľných zdrojov pri výstavbe domov a pri projektovaní domov pre marginalizované komunity a že by sa v nich malo pokračovať aj v budúcnosti;
Welcomes the inclusion of expenditure for investment in energy efficiency and renewable energy in housing construction and housing projects for marginalised communities, which is successfully being implemented in many regions and should be continued in the future;
vyzýva na vyššiu mieru plnenia programov v odvetví životného prostredia, konkrétne v prierezových oblastiach, ktoré predstavujú európsku pridanú hodnotu, ako sú opatrenia na boj proti zmene klímy a prispôsobenie sa tejto zmene, investície do čistejších a nízkouhlíkových technológií , kroky na boj proti znečisteniu ovzdušia a vody, opatrenia na ochranu biodiverzity, rozšírenie železničnej siete, presadzovanie energetickej efektívnosti, predovšetkým v sektore výstavby, a obnoviteľných energií v záujme dosiahnutia cieľov EÚ na rok 2020 a podpory ekologických pracovných miest a ekologického hospodárstva;
Calls for more effective implementation of programmes in the environmental sector, especially in cross-cutting areas which provide European added value, such as action to combat, mitigate and adapt to climate change, investment in cleaner and low-carbon technologies, action to combat air and water pollution, action for biodiversity protection, the expansion of railway networks, the promotion of energy efficiency, especially in the building sector, and renewable energy sources endeavouring to achieve the EU 2020 targets and promote the creation of green jobs and a green economy;
vyzýva na využitie fondov, ktorými by sa prispelo k predchádzaniu ekologickým katastrofám a/alebo k rýchlej reakcii na ne, a naliehavo žiada členské štáty, aby urýchlili svoje investície v oblasti prevencie a obnovy priemyselných oblastí a rekultivácie kontaminovanej pôdy, pretože ich čerpanie je obmedzené;
Calls for the relevant funds to be used for environmental disaster prevention and/or rapid reaction and calls on the Member States to speed up investment in prevention and in the rehabilitation of industrial sites and contaminated land, given the low rate of implementation;
vyjadruje poľutovanie nad oneskoreniami pri výbere projektov v strategických oblastiach, ako sú železničný sektor, určité investície do energetiky a životného prostredia, digitálna ekonomika, sociálne začlenenie, správa vecí verejných a budovanie kapacít, a požaduje dôkladnú analýzu príčin týchto oneskorení, pričom súčasne vyzýva členské štáty, aby do tohto úsilia zapojili aj svoje regióny za podrobnejšieho sledovania oblastí, v ktorých treba zintenzívniť snahu; zdôrazňuje na druhej strane vyššiu mieru využívania environmentálnych projektov v programoch európskej územnej spolupráce a v tejto súvislosti poukazuje na jednoznačnú pridanú hodnotu spolupráce; zdôrazňuje však, že členské štáty mohli dohnať nedostatky v oblastiach, v ktorých realizácia zaostávala, a že preto zdržania v tejto konkrétnej etape nemusia súvisieť s celkovou kvalitou v rámci programového obdobia; v tejto súvislosti poukazuje na zrýchlenie absorpčných kapacít a plnenia rozpočtu politiky súdržnosti počas roka 2010, čo vyplýva okrem iného z nedávnych legislatívnych zmien a operačných programov, ktoré sa už realizujú naplno vďaka tomu, že Komisia konečne schválila posledné systémy riadenia a kontroly;
Regrets the delays in project selection for strategic areas such as the rail sector, certain energy and environmental investments, the digital economy, social inclusion, governance and capacity building, and calls for a thorough analysis of the causes of these delays, while also inviting the Member States to involve their regions in closer monitoring of areas where efforts need reinforcement; highlights on the other hand the higher absorption rate of environmental projects in European Territorial Cooperation programmes, and points to the clear added value of cooperation in this context; underlines, however, that Member States may have caught up in areas where implementation was lagging behind, and that therefore delays at this particular stage need not be indicative of overall quality in the programming period; points in this context to the acceleration in absorption capacities and budgetary implementation of cohesion policy during 2010 which stems, inter alia, from recent legislative changes and from operational programmes reaching cruising speed, the last Management and Control Systems having finally been approved by the Commission;
domnieva sa, že je nevyhnutné urýchlene prijať nápravné opatrenia na zlepšenie slabých výsledkov v niektorých prioritných oblastiach; odporúča vykonanie hĺbkovej analýzy problémov pri realizácii v oblastiach s osobitným omeškaním vo výbere projektov a vyzýva v tejto súvislosti členské štáty, aby zintenzívnili úsilie o zlepšenie výberu projektov v témach, ktoré sa zdržali, a aby urýchlili realizáciu všetkých zvolených projektov s cieľom vyhnúť sa riziku nesplnenia dohodnutých cieľov;
Believes that corrective measures need to be promptly taken to improve poor performance in some priority areas; recommends carrying out an in-depth analysis of the implementation problems in areas with specific delays in project selection and calls on Member States in this context to step up efforts to improve project selection in the delayed themes, and to accelerate implementation of all selected projects to avoid the risk of not reaching the agreed objectives;
domnieva sa, že v niektorých prípadoch činností zameraných na zlepšovanie ľudského kapitálu, podporu zdravia a posilňovanie predchádzania chorobám, zaručovanie rovnakých príležitostí, podporu pracovného trhu a zlepšovanie sociálneho začleňovania je osobitne potrebný rýchly výber projektov a ich rýchla realizácia, aby sa prekonali negatívne dôsledky hospodárskej krízy;
Considers that in some cases rapid project selection and implementation and an overall better use of the allocated funds is particularly needed for the activities aimed at improving human capital, promoting health and fostering disease prevention, ensuring equal opportunities, supporting labour markets and enhancing social inclusion, especially in order to overcome the negative impacts of the economic crisis;
zdôrazňuje, že viaceré členské štáty potvrdili, že disciplína v súvislosti s vyčleňovaním prostriedkov zlepšila kvalitu a zameranie plánovania; okrem toho konštatuje, že členské štáty dospeli jednomyseľne k záveru, že zachovanie základných priorít ich národných strategických referenčných rámcov a operačných programov spojených s lisabonskou stratégiou je najlepší nástroj na vyrovnanie sa s krízou, a opätovne potvrdili relevantnosť strednodobých a dlhodobých cieľov vymedzených v týchto dokumentoch;
Highlights the fact that several Member States confirmed that the discipline imposed by the earmarking exercise has improved the quality and focus of programming; notes, moreover, that Member States unanimously considered that maintaining fundamental priorities of their National Strategic Reference Frameworks and Operational Programmes linked to the Lisbon Strategy is the best instrument to tackle the crisis, and reconfirmed the relevance of the medium- and long-term objectives set out in these documents;
Výzvy pri vykonávaní
Challenges in implementation
zdôrazňuje skutočnosť, že účinný výber a realizáciu projektov v niektorých oblastiach sťažujú chýbajúce podstatné predpoklady, ako je jednoduchšie postupy uplatňovania na vnútroštátnej úrovni, jasné vnútroštátne priority pre isté oblasti intervencie, včasná transpozícia právnych predpisov EÚ a konsolidovaná inštitucionálna a správna kapacita, ako aj nadmerná byrokracia na národnej úrovni; vyzýva preto členské štáty a regióny, aby vykonávanie politiky uľahčili tým, že sa týmto výzvam postavia, a najmä tým, že prispôsobia právny rámec v oblasti štátnej pomoci, verejného obstarávania a environmentálnych pravidiel a že zrealizujú inštitucionálne reformy;
Underlines the fact that effective selection and implementation of projects in some areas is hampered by missing relevant preconditions such as simpler application procedures at national level, clear national priorities for certain areas of intervention, timely transposition of EU laws and consolidated institutional and administrative capacity, and by excessive national red tape; calls therefore on Member States and regions to facilitate policy implementation by tackling these challenges and in particular by adapting the legal framework in the field of state aid, public procurement and environmental rules and pursue institutional reforms;
s poľutovaním pripomína, že značné oneskorenia pri uplatňovaní politiky zapríčinili hlavne tieto faktory: neskoré uzavretie rokovaní o viacročnom finančnom rámci a legislatívnom balíku politických opatrení, čo vyústilo do neskorého dokončenia národných stratégií a operačných programov, zmeny v pravidlách finančnej kontroly a hodnotiacich kritériách určených na vnútroštátnej úrovni, prekrývanie so skončením obdobia 2000 – 2006 a nedostatočné verejné zdroje dostupné na spolufinancovanie v členských štátoch;
Recalls with regret that the substantial delay in policy implementation results mainly from the following factors: late conclusion of the negotiations on the multiannual financial framework and the legislative package of the policy, resulting in belated completion of the national strategies and operational programmes, changes in the rules on financial control and evaluation criteria imposed at national level, overlap with the closure of the period 2000-2006 and scarce public resources available for cofinancing in Member States;
vyjadruje poľutovanie nad tým, že hoci by strategická správa mala zdôrazniť príspevok programov spolufinancovaných štrukturálnymi fondmi k plneniu cieľov politiky súdržnosti, neobsahuje vyčerpávajúce údaje o situácii z hľadiska regionálnych rozdielov do roku 2009;
Deplores the fact that, although the Strategic Report should highlight the contribution of the programmes cofinanced by the Structural Funds towards implementing the objectives of cohesion policy, it does not provide comprehensive data on the situation regarding regional disparities up to 2009;