natgillin/translations-raw huggingface dataset:
so zreteľom na odporúčanie Rady zo 7. októbra 2005 s cieľom odstrániť nadmerný schodok v Portugalsku 12401/05, ECOFIN 289.
having regard to the Council Recommendation of 7 October 2005 with a view to bringing an end to the situation of an excessive government deficit in Portugal 12401/05, ECOFIN 289.
so zreteľom na rozhodnutie Rady z 24. januára 2006 o existencii nadmerného schodku vo Veľkej Británii 5366/06, ECOFIN 11.
having regard to the Council Decision of 24 January 2006 on the existence of an excessive deficit in the United Kingdom 5366/06, ECOFIN 11.
so zreteľom na výročnú správu Európskeho odborového inštitútu z roku 2005 o koordinácii kolektívneho vyjednávania v Európe,
having regard to the European Trade Union Institute 2005 Annual Report on the Coordination of Collective Bargaining in Europe,
so zreteľom na Svetový ekonomický výhľad Medzinárodného menového fondu o globalizácii a vonkajšej nerovnováhe z apríla 2005,
having regard to the International Monetary Fund (IMF) World Economic Outlook on Globalization and External Imbalances of April 2005,
so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci ( A6-0162/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6-0162/2006 ),
vyjadruje svoje obavy z dôvodu, po prvé, stále pomalého rastu v Európe od roku 2002, ktorý sa v eurozóne zrýchľuje iba postupne z 0,6 % v roku 2003 na 1,3 % v roku 2005, na rozdiel od miery rastu v USA vo výške 3,5 % v roku 2005 a oživenia japonskej ekonomiky poháňanej domácim súkromným koncovým dopytom; po druhé, stále vysokej miery nezamestnanosti, ktorá predstavuje 9 % v EÚ-25 a 8,1 % v EÚ-15; po tretie, z dôvodu produkčnej medzery, ktorá je v súčasnosti na úrovni -1 % HDP a ukazuje, že hospodársky rast EÚ zostáva výrazne pod úrovňou dlhodobého potenciálu, keďže ho obmedzujú štrukturálne nepružnosti, slabý vnútorný dopyt a nedostatok správnej vyváženosti v kombinácii makroekonomických politík; zdôrazňuje, že potenciál rastu európskeho hospodárstva je naďalej neprimerane malý, iba na úrovni približne 2 %, čo je oveľa menej ako údaje zaznamenané inde vo svete; doknieva sa, že tento potenciál rastu nepostačuje na tvorbu pracovných príležitostí a znižovanie miery nezamestnanosti, ani na rozvoj EÚ-25;
Expresses its concern about, first, the persistently slow growth in Europe since 2002, accelerating, in the euro zone, only gradually from 0,6% in 2003 to 1,3% in 2005, in contrast with the US growth rate of 3,5% in 2005 and the rebound of Japan's economy driven by private final domestic demand; second, the persistently high unemployment of 9% in EU-25 and 8,1% in EU-15; and, third, about the output gap, currently at -1% of GDP, demonstrating that EU economic growth remains substantially below long-term potential, constrained by structural rigidities, weak internal demand, and a lack of proper balance in the macroeconomic policy mix; stresses that the European economy's potential for growth remains excessively low, at about 2%, which is much lower than that registered elsewhere in the world; considers that this potential for growth is insufficient for job creation and reducing unemployment rates or for the development of EU-25;
zdôrazňuje riziko rýchlych úprav globálnej nerovnováhy, ktoré by mohlo viesť k poklesu dopytu v Spojených štátoch a tým k nižšiemu exportu a slabšiemu rastu v EÚ, a zdôrazňuje, že tento účinok by mohol ešte zvýšiť kolísanie výmenného kurzu eura a amerického dolára;
Stresses the risk of rapid adjustments to global imbalances, which could lead to a decrease in demand in the US thus resulting in lower exports and weaker growth in the EU, and stresses that this effect could be further magnified by fluctuations in the euro exchange rate against the US dollar;
všíma si nepriaznivé dôsledky kolísania ceny ropy a zvýšenia interného dopytu a rastu v EÚ a hrozbu druhotných dôsledkov tohto javu, víta zodpovedné správanie sociálnych a hospodárskych subjektov, ktoré sa snažia zabrániť týmto dôsledkom napriek slabej spotrebe domácností; poukazuje na to, že nevyhnutnou podmienkou politiky trvalo udržateľných verejných financií je stabilné, otvorené a konkurencieschopné makroekonomické politické rozhodovanie;
Notes the adverse implications of oil-price volatility and increases on internal demand and growth in the EU and the threat of its secondary effects; welcomes the responsible behaviour of social and economic actors to prevent these implications, notwithstanding weak household consumption; points out that stable, outward-looking and competitive macro-economic policy-setting is a necessary precondition for a sustainable public finance policy;
vyjadruje svoje obavy vzhľadom na nízku súkromnú spotrebu, najmä v určitých členských štátoch, ktorá prispela k malej miere rastu v EÚ a tým k súčasnej globálnej nerovnováhe a ktorú spôsobuje prevládajúca atmosféra neistoty vzhľadom na zamestnanosť a dôchodky, stále vysoká miera nezamestnanosti a nízky rast reálnych miezd; pripomína záväzok podporovať vývoj nominálnej mzdy a mzdových nákladov v súlade s cenovou stabilitou a trendom strednodobej produktivity v rámci integrovaného usmernenia 4;
Expresses its concern in regard to weak private consumption, especially in certain Member States, which has contributed to low growth rates in the EU and thus to the current global imbalances, and which is due to the prevailing climate of uncertainty about jobs and pensions, the persistent high level of unemployment, and the slow growth of real wages; recalls the commitment to promote nominal wages and labour cost developments consistent with price stability and the trend in productivity over the medium term in Integrated guideline No 4;
víta nárast investičných výdavkov, spôsobený obnovením dôvery medzi podnikateľmi a súčasnými stabilizovanými ziskovými maržami, ako uvádzajú hospodárske výhľady z jesene 2005 Medzinárodného menového fondu i Komisie; domnieva sa, že stále existuje priestor a potreba ďalšieho urýchľovania investičných aktivít, a tak vyzýva na uskutočnenie štrukturálnych reforiem a ďalších opatrení, ktoré by natrvalo zlepšili investičné prostredie a zvýšili investície;
Welcomes the upturn in the pace of investment expenditure due to the revival of confidence among entrepreneurs and current stabilised profit margins, as referred to in the Autumn 2005 economic outlooks of both the IMF and the Commission; considers that there is still room and need for further acceleration in investment activity and thus calls for structural reforms and additional measures that would permanently improve the investment climate and boost investments;
podporuje preorientovanie verejných politík a výdavkov smerom k inovácii, obnoviteľnej energii, vzdelávaniu a školeniu, výskumu, informačným technológiám, telekomunikáciám, dopravným sieťam atď.;
Supports the reorientation of public policies and expenditure towards innovation, renewable energies, education and training, research, information technologies, telecommunication, and transportation networks etc;
ľutuje, že finančný rámec EÚ na roky 2007 – 2013 dostatočne neodráža prioritu prisúdenú výdavkom v rámci cieľov lisabonskej stratégie; zdôrazňuje, že príspevky do rozpočtu EÚ by sa mali posudzovať na základe budúcich prínosov so zohľadnením ich pozitívneho efektu prelievania a pákového efektu za predpokladu, že rozpočet EÚ je dostatočne orientovaný na výdavky prinášajúce evidentnú pridanú hodnotu;
Regrets that the EU Financial Framework for 2007-2013 does not reflect sufficiently the priority given to the expenditures in the objectives of the Lisbon Strategy; stresses that the contributions to the EU budget should be considered against future benefits, taking into account their positive spill-over and leverage effects, providing that the EU budget is sufficiently orientated towards expenditures bringing clear added value;
poznamenáva, že zdravé verejné financie nie sú prvoplánovým cieľom, ale prostriedkom, ktorý členským štátom umožní splniť ich verejné povinnosti; zdôrazňuje význam zdravších fiškálnych pozícií pre rast kvality, tvorbu pracovných príležitostí a lisabonskú stratégiu, konštatuje však, že v dôsledku nesprávneho uplatňovania Paktu stability a rastu sa napriek fiškálnemu rámcu od minulého roka nedosiahlo žiadne výrazné zlepšenie fiškálnych pozícií členských štátov; konštatuje, že väčšina členských štátov ešte nedosiahla strednodobé ciele, pokiaľ ide o ich platobnú bilanciu; poznamenáva, že deficit v roku 2005 dosiahol 2,9 % HDP v eurozóne a 2,7 % v celej EÚ, že jedenásť členských štátov vykazuje deficit presahujúci 3 % HDP, pričom k týmto štátom patria štyri najsilnejšie ekonomiky EÚ, konkrétne Francúzsko, Nemecko, Taliansko a Veľká Británia a že od leta 2004 bol proti desiatim členským štátom začatý postup pri nadmernom deficite;
Notes that healthy public finances is not a goal in itself but a means by which Member States meet their public duties; stresses the importance of healthier fiscal positions for qualitative growth, job creation and the Lisbon Strategy but notes that, owing to the incorrect application of the Stability and Growth Pact in spite of the fiscal framework, no significant improvement regarding the Member States' fiscal positions has been achieved since last year; notes that most Member States have not yet achieved the medium-term objectives as regards their balance of payments; notes that the deficit for 2005 reached 2.9% of GDP in the euro zone and 2.7% across the EU, and that eleven Member States have deficits exceeding 3% of their GDP, among which are the four largest EU economies, namely, France, Germany, Italy, and the UK, and that since summer 2004, ten Member States have been subject to the excessive deficit procedure;
zdôrazňuje význam opatrení na riešenie pretrvávajúcich fiškálnych tlakov; víta skutočnosť, že orgány členských štátov vypracovali politiky a verejné záväzky v oblasti znižovania fiškálnych deficitov;
Stresses the importance of actions to address persistent fiscal pressures; welcomes Member State authorities' articulation of policies and public commitments to reduce fiscal deficits;
vyjadruje svoje obavy týkajúce sa výhľadov na dlhodobú rozpočtovú udržateľnosť vzhľadom na zvýšenie miery verejného zadĺženia zo 69,2 % v roku 2002 na 71,7 % v roku 2005 v eurozóne a zo 61,4 % v roku 2002 na 64,1 % v roku 2005 v EÚ-25, spôsobené malým rastom HDP, krátkodobými politikami na kontrolu schodku a nedostatkom odhodlaného úsilia pri znižovaní rozpočtového schodku prostredníctvom štrukturálnych reforiem;
Expresses its concern about the prospects of long-term budgetary sustainability considering the increase of public debt ratios from 69,2% in 2002 to 71,7% in 2005 in the euro zone and from 61,4% in 2002 to 64,1% in 2005 in EU-25, due to the weak growth of GDP, short-term policies of deficit control and the lack of a determined effort to reduce budgetary imbalances through structural reforms;
zdôrazňuje, že vzhľadom na malú dôveru spotrebiteľov a investorov v EÚ je nevyhnutné napraviť verejné deficity; vyjadruje sklamanie z posledných trendov v oblasti verejných financií a poznamenáva, že deficity členských štátov sú oveľa vyššie, než ako si to vyžaduje európske hospodárstvo; konštatuje, že vlády na ospravedlnenie deficitov argumentujú nízkym rastom, a to napriek skutočnosti, že deficity bránia uzdravovaniu hospodárstva a spôsobujú vyhrotenie hospodárskeho cyklu; vyzýva na ambicióznejšie zníženie verejných deficitov v roku 2006, než je len hospodárska úprava uskutočnená v očakávaní vyššieho európskeho rastu;
Stresses that, in the context of an EU with low consumer and investor confidence, it is vital to correct public deficits; is disappointed by the recent trends in public finances, noting that the Member States' deficits remain much higher than required by the European economy; notes that governments are using the low growth argument to justify the deficits, despite the fact that the deficits are impeding economic recovery and making the cycle more acute; calls for a more ambitious reduction in public deficits in 2006 than a mere economic adjustment made in anticipation of higher European growth;
vyzýva na vyššiu transparentnosť verejných financií jednotlivých členských štátov vrátane implicitných záväzkov, napríklad penzijných záväzkov vo verejnom sektore, ktoré podstatne zvýšia zaťaženie verejného sektora dlhmi v nasledujúcich rokoch;
Calls for more transparency in the public finances of individual Member States, including as regards implicit liabilities such as public sector pension commitments, which will significantly raise the burden of debt of the public sector over the coming years;
pripomína svoju požiadavku vyhnúť sa procyklickým politikám; zdôrazňuje význam uskutočnenia štrukturálnych a daňových reforiem a súčasne zdôrazňuje, že by sa mala venovať primeraná pozornosť ich vhodnému načasovaniu;
Recalls its demand to avoid pro-cyclical policies; stresses the importance of undertaking structural and tax reforms and simultaneously underlines that due attention should be paid to their proper timing;
nabáda k ďalšiemu výskumu rôznych druhov a opatrení štrukturálnych a makroekonomických reforiem a ich vzájomného pôsobenia a vplyvu na rozličné fázy hospodárskeho cyklu, s cieľom určiť najlepší možný prostriedok na posilnenie verejných financií a zároveň na uskutočňovanie lisabonskej stratégie;
Encourages further research into the different kinds and measures of structural and macroeconomic reforms and their interaction and mutual impact at different phases of the economic cycle in order to identify the best possible means of strengthening public finances while at the same time realising the Lisbon Strategy;
zdôrazňuje, že chýbajúca politická vôľa obmedziť verejné výdavky, príliš optimistické výhľady v súvislosti s príjmami, kreatívne účtovníctvo a fiškálna konsolidácia založená najmä na jednorazových opatreniach prispeli vo veľkej miere kuvzniku rozpočtových odchýlok a nedostatočnej sile fiškálneho rámca;
Underlines that the lack of political will to contain public spending, overoptimistic revenue projections, creative accounting, and fiscal consolidation based mainly on one-off measures, have largely contributed to budgetary slippage and the weakness of the fiscal framework;
odporúča, aby sa preskúmalo, či je potrebné stanoviť jednotný harmonogram rozpočtových postupov v celej EÚ, podľa možnosti na dvojročnom základe; domnieva sa, že príprava rozpočtov členských štátov musí vychádzať z jednotných predpokladov, pokiaľ ide o kľúčové hospodárske parametre, napríklad o trendy týkajúce sa cien ropy a výmenných kurzov; žiada preto, aby sa jednotne posúdili kľúčové hospodárske parametre a aby sa stanovili v rámci celej EÚ;
Recommends exploring whether to set a uniform calendar for budgetary procedures across the EU, possibly on a biannual basis; takes the view that the Member States" budget planning must be based on uniform assumptions regarding key economic parameters such as trends in oil prices and exchange rates; thus calls for key economic parameters to be uniformly assessed and established across the EU;
vyzýva členské štáty, aby sa urýchlene venovali problematike starnutia spoločnosti a vyrovnali sa s dynamikou zadlženia, a to najmä tie členské štáty, ktorých dlhodobý udržateľný vývoj je ohrozený;
Calls upon the Member States to address urgently the challenge of an ageing society and to cope with the debt dynamics in particular in the Member States facing serious risks to their long-term sustainability;
nabáda k dôraznejšiemu zameraniu sa na udržateľnosť rozpočtových reforiem, pokiaľ ide o opatrenia v oblasti výdavkov aj príjmov, pričom je potrebné zachovať stav trvalo udržateľných verejných financií a primerané poskytovanie verejných služieb vrátane fiškálnej disciplíny a riziká explicitných a implicitných podmienených záväzkov;
Encourages a stronger focus on sustainability in budgetary reforms, as regards both expenditure and revenue measures, preserving sustainable public finance positions and the adequate provision of public services including fiscal discipline and the risks of explicit and implicit contingent liabilities;
zdôrazňuje význam snahy Komisie a Rady zlepšiť riadenie v oblasti štatistiky zlepšením vykazovania finančných údajov s odporúčaním pre členské štáty týkajúcim sa celoeurópskych noriem pre štatistické úrady vrátane zásad profesionálnej nezávislosti, dôvernosti, spoľahlivosti a včasnosti údajov a vhodnosti zdrojov štatistických úradov a zlepšeného monitorovania Komisie;
Underlines the importance of the efforts of the Commission and the Council to improve statistical governance improving the reporting of fiscal data with a recommendation to Member States on EU-wide standards concerning statistical institutes, including principles on professional independence, the confidentiality, reliability, and timeliness of data and the adequacy of resources of statistical institutes and improved monitoring by the Commission;
domnieva sa, že existuje priestor pre zlepšenie účtovania verejných aktív a implicitných záväzkov s cieľom zvýšiť transparentnosť, porovnateľnosť a poskytnúť spoľahlivejší základ pre rozhodovanie; domnieva sa, že Komisia by mohla v tejto oblasti spustiť iniciatívu;
Considers that there is room for improvement in the accounting of public assets and implicit liabilities in order to increase transparency and comparability and to provide a sounder basis for taking decisions; considers that the Commission should launch an initiative in this field;
odporúča, aby Komisia pripravila štúdiu o osvedčených postupoch týkajúcich sa štatistického riadenia v súvislosti s vykazovaním finančných údajov a účtovania verejných aktív a pasív v členských štátoch;
Recommends that the Commission prepare a study on best practices concerning the statistical governance of fiscal data reporting and the accounting of public assets and liabilities in Member States;
podporuje vytváranie národných správ o dlhodobej udržateľnosti verejných financií s cieľom zvýšiť uvedomenie si a dôveryhodnosť národných záväzkov a domnieva sa, že národné parlamenty by mali byť zapojené do tejto úlohy;
Encourages the production of national reports on the long-term sustainability of public finances in order to increase awareness and credibility of national commitments and deems that national parliaments should be involved in such an exercise;
zdôrazňuje význam toho, aby fiškálne politiky nových členských štátov dohnali priemerné úrovne príjmov a finančného rozvoja v EÚ prostredníctvom daňových a výdavkových politík vyznačujúcich sa účinnosťou, transparentnosťou a spoľahlivosťou a zameraných na zvyšovanie rastu, udržateľnosť a modernizáciu a stabilizáciu hospodárstva;
Stresses the importance for the new Member States" fiscal policies to catch up with average EU income levels and financial development through tax and expenditure policies characterised by efficiency, transparency and reliability and geared towards increased growth, sustainability, and towards both modernising and stabilising the economy;
odsudzuje nedostatok koordinácie politiky v eurozóne, upriamuje pozornosť na rozdiely vo fiškálnych politikách členských štátov v eurozóne a je znepokojený možnými protichodnými účinkami takéhoto nedostatku koordinácie;
Deplores the lack of policy coordination in the euro zone and draws attention to the divergence in fiscal policies of the Member States in the euro zone and is concerned about possible antagonistic effects of such a lack of coordination;
vyjadruje poľutovanie nad nedostatkami súčasného rámca makroekonomickej koordinácie v Rade ECOFIN, ako aj nad nedostatkom koordinácie medzi členskými štátmi; vyzýva Komisiu, aby uskutočnila štúdiu týkajúcu sa hospodárskych výhod a obmedzení výraznejšej koordinácie hospodárskej politiky; žiada v rámci kolínskeho procesu aktívnejší makroekonomický dialóg medzi ECOFIN, Európskou centrálnou bankou a európskymi sociálnymi partnermi;
Regrets deficiencies in the current framework of macroeconomic coordination within the ECOFIN Council, as well as the lack of coordination among the Member States; calls on the Commission to carry out a study concerning the economic advantages and limitations of greater economic policy coordination; calls for a more active macro-economic dialogue under the Cologne process between ECOFIN, the European Central Bank, and the European social partners;
vyzýva Radu, aby upravila časový plán makroekonomickej koordinácie tak, aby mal Európsky parlament dostatok času na predloženie svojho príspevku;
Calls on the Council to adjust the timetable for macroeconomic coordination to enable the Parliament to have sufficient time to submit its contribution;
vyzýva predsedu euroskupiny, aby navrhol detailný akčný plán na trvanie jeho funkčného obdobia, pričom jasne definuje svoje ciele a plánované opatrenia; očakáva pravidelné správy o úrovni dosiahnutého plnenia;
Calls on the Eurogroup chairman to propose a detailed action plan for the duration of his term of office, clearly defining his objectives and planned measures; expects regular reports on the level of implementation achieved;
vyzýva členské štáty, aby prijali svoj záväzok v súlade s článkom 99 zmluvy a považovali svoje hospodárske politiky za záležitosť spoločného záujmu a koordinovali ich, pripomína členským štátom, že lepšie koordinované politiky a lepšia kombinácia politík by mohli zlepšiť ich celkový výsledok; vyzýva na väčšie uvedomenie si vplyvu národnej hospodárskej politiky na úrovni EÚ a záväzok považovať hospodársku politiku za spoločný záujem a koordinovať ju;
Calls upon the Member States to assume their obligation under Article 99 of the Treaty to regard their economic policies as a matter of common concern and to coordinate those policies; reminds the Member States that better coordinated policies and a better policy mix could improve the aggregate result of their policies; calls for more awareness of the impact of national economic policy at the EU level and of the obligation to consider economic policy of common interest and to coordinate such policy;
poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a európskym sociálnym partnerom.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States, and the European social partners.
Uznesenie Európskeho parlamentu o návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 2/2006 na rozpočtový rok 2006, oddiel III - Komisia (8513/2006 – C6-0127/2006 – 2006/2098(BUD) )
European Parliament resolution on Draft amending budget No 2/2006 of the European Union for the financial year 2006, Section III – Commission (8513/2006 – C6-0127/2006 – 2006/2098(BUD) )
so zreteľom na predbežný návrh opravného rozpočtu Európskej únie č. 2/2006 na rozpočtový rok 2006, ktorý Komisia predložila 12. apríla 2006 ( SEK(2006)0490 ),
having regard to Preliminary draft amending budget No 2/2006 of the European Union for the financial year 2006, which the Commission presented on 12 April 2006 ( SEC(2006)0490 ),
so zreteľom na návrh opravného rozpočtu č. 2/2006 ustanovený Radou 21. apríla 2006 (8513/2006 – C6-0127/2006 ),
having regard to Draft amending budget No 2/2006, which the Council established on 21 April 2006 (8513/2006 – C6-0127/2006 ),
so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet ( A6-0181/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Budgets ( A6-0181/2006 ),
keďže cieľom návrhu opravného rozpočtu č. 2/2006 je zahrnúť do rozpočtu na rok 2006 prebytok z rozpočtového roka 2005 vo výške 2 410 miliónov EUR;
whereas Draft amending budget No 2/2006 aims to enter in the 2006 budget the surplus from the financial year 2005, amounting to EUR 2 410 million;
keďže dvoma hlavnými zložkami tohto prebytku sú nadmerné zaznamenanie príjmov vo výške 1 292 miliónov EUR a nedostatočné čerpanie výdavkov vo výške 1 077 miliónov EUR;
whereas the two main elements of this surplus are an over-registering in revenue of EUR 1 292 million and an under-spending in expenditure of EUR 1 077 million;