natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dohoda je k dispozícii na internetovej stránke: http://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/17-tbt.pdf , ktorou sa podporujú medzinárodné regulačné normy umožňujúce ochranu legitímnych záujmov každej krajiny, by sa malo využívať na poskytovanie nových príležitostí na skúmanie možnosti zavedenia nových medzinárodných noriem a osvedčenej regulačnej praxe.
The TBT Agreement can be found on the WTO website at http://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/17-tbt.pdf , which promotes international regulatory standards that allow for the protection of legitimate interests of each country, should be used to provide new opportunities to explore the possibility of new international standards and good regulatory practice.
V záujme dosiahnutia tohto cieľa môže byť tiež užitočné zvážiť možnosť podpory harmonizácie technických pravidiel alebo zásady vzájomného uznávania.
To this aim, it also seems appropriate to envisage promoting the harmonisation of technical rules or the mutual recognition principle.
Ako paralelnú iniciatívu k ofenzíve na úrovni WTO by som Komisii a Európskej službe pre vonkajšiu činnosť odporučil, aby spoločne nadviazali spoluprácu s obchodnými partnermi EÚ s cieľom aktívne bojovať proti necolným prekážkam.
In parallel to the offensive at WTO level, I would advise the Commission and the European External Action Service (EEAS) to jointly engage with EU trade partners in view of actively fighting against NTBs.
Uvedomujem si, že ide o náročnú úlohu, avšak táto skutočnosť nemôže byť dôvodom na to, aby sme sa touto otázkou nezaoberali v rámci medzinárodných obchodných rokovaní na dvojstrannej alebo mnohostrannej úrovni.
I am aware of the difficulty of the task, but this shall be no excuse for giving up on this when international trade negotiations, be it at the bilateral or plurilateral level, occur.
Osobitnú pozornosť treba venovať prebiehajúcim a budúcim rokovaniam o dohodách o voľnom obchode za účasti EÚ.
A special focus should be given to all ongoing and future free-trade agreements (FTAs) negotiations involving the EU.
Nepochybujem o tom, že pokiaľ ide o posudzovanie obchodných dohôd a ich následné odsúhlasenie, Európsky parlament je odhodlaný udržiavať túto otázku na poprednom mieste svojho politického programu.
I have no doubt about the European Parliament’s own commitment to keep this issue high on its policy agenda when assessing trade agreements, before eventually giving consent to them.
B. Nápravné opatrenia
B. Corrective Measures
Pokiaľ ide o dohody o voľnom obchode medzi EÚ a tretími krajinami, je mimoriadne dôležité zabezpečiť, aby poskytovali dostatočnú mieru reciprocity v oblasti prístupu na trhy a obom stranám prinášali vzájomné prínosy.
With respect to FTAs between the EU and third countries, it is vital to make sure that these agreements provide sufficient reciprocity in market access and mutual benefits to both parties.
Považujem navyše za náležité, aby sa zvážila možnosť začleniť do každej dohody o voľnom obchode dvojstranný zabezpečovací mechanizmus vrátane vhodných nápravných opatrení, ktoré budú zlučiteľné so zásadami WTO a ktorých cieľom bude zabrániť vzniku ujmy alebo riziku vzniku ujmy pre európske podniky a zároveň chrániť legitímne záujmy obchodného partnera, pričom by sa zároveň postupne pokračovalo v uplatňovaní zásady voľného obchodu.
Moreover, it seems to me appropriate to envisage including in each FTA a bilateral safeguard mechanism including appropriate, WTO-compatible, corrective measures, to prevent injury or a threat of injury to the European businesses as well as the legitimate interests of the trade partner, while gradually advancing the principle of free-trade.
Dvojstranné a viacstranné rokovania sú zároveň dobrou príležitosťou pre Komisiu na zintenzívnenie spolupráce v regulačnej oblasti s hlavnými obchodnými partnermi EÚ v rámci tzv. dialógov na vysokej úrovni, ktoré by sa mali použiť na presadzovanie rovnocennosti a zbližovania medzinárodných noriem vo všetkých odvetviach vrátane verejného obstarávania.
The bilateral and plurilateral negotiations are also a good opportunity for the Commission to step up regulatory cooperation with main EU trade partners as part of High Level Dialogues that should be used to promote equivalence and convergence of international standards in all sectors, including public procurement.
Konečným cieľom je obmedzenie sporov a súvisiacich nákladov pre európske podniky bez toho, aby to malo vplyv na kvalitu výsledného regulačného prostredia.
The ultimate aim of this is to limiting disputes and the associated costs of those for European businesses, without prejudice to the quality of the resulting regulatory environment.
S cieľom zvýšiť všeobecné povedomie o necolných prekážkach a motivovať podniky a verejné orgány, aby proti nim bojovali, by Komisia mala zbierať informácie tiež od WTO, OECD a všetkých ďalších organizácií v oblasti medzinárodného obchodu o vykonaných alebo prebiehajúcich aktivitách alebo o prípadnej súvislosti medzi existenciou necolných prekážok a stratou podielu na trhu a tým, aký to má vplyv na prípadný alebo skutočný úbytok pracovných miest.
In order to increase both the general awareness about NTBs and motivate businesses and public authorities to fight against them, the Commission should also gather information from WTO, OECD, and any other relevant international trade organisation on work done or ongoing about a possible correlation between the existence of NTBs and resulting loss of potential market shares and the impact of this in terms of potential, or actual job losses.
V tejto súvislosti by som bol tiež rád, ak by Komisia preskúmala možnosť vyvinúť a zriadiť systém včasného varovania na odhaľovanie necolných prekážok s cieľom dosiahnuť sprísnenie existujúcich analytických nástrojov na kvalitatívne posúdenie dosahu tohto problému.
In this respect, I would also like to see the Commission examine the possibility of developing and establishing an early warning mechanism to detect NTBs in view of strengthening existing analytical tools for a qualitative impact assessment of this problem.
Postupom času by to mohlo viesť k navrhnutiu tabuľky s ukazovateľmi na posúdenie škodlivosti necolných prekážok, ktoré by napríklad mohli vychádzať z faktorov stanovených v článku 10 nariadenia o obchodných prekážkach
Over time, this could lead to the design of a scoreboard using indicators to measure the noxiousness of NTBs based, for example, on factors defined in Article 10 of the Trade Barriers Regulation
Komisia, konkrétne jej Generálne riaditeľstvo pre obchod, by mala uskutočniť informačnú kampaň a pravidelne organizovať semináre pre podniky a vývozcov z EÚ, aby im v prípade potreby pomohla podať žalobu podľa nariadenia o obchodných prekážkach.
The Commission, namely the Directorate General for Trade, should run an information campaign and regularly organise workshop for EU businesses and exporters to help them, where appropriate, file in a TBR complaint.
Táto žaloba je naďalej platným nástrojom informovania o existencii predbežných dôkazov o obchodných prekážkach alebo iných nespravodlivých postupoch obchodovania (napr. necolné prekážky) prijatých v inej krajine, ktoré hospodársky škodia niektorému európskemu podniku buď v rámci EÚ, alebo v príslušnej cudzej krajine
The latter remains a valid instrument to report preliminary evidence about trade barriers or other unfair trading practice such as NTBs put in place in another country, and which are causing commercial harm to a European undertaking, either within the EU or in that foreign country
Potrebné informácie o žalobách podľa nariadenia o obchodných prekážkach sú k dispozícii na internetovej stránke Komisie (GR pre obchod) na adrese: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-barriers/complaints/ .
The necessary information on the TBR complaint can be found on the Commission’s website (DG Trade) at http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-barriers/complaints/ .
Na záver možno uviesť, že prínosy liberalizácie obchodu najviac cítiť v tých krajinách, ktoré zrušili clá a necolné prekážky, aby mohli v plnej miere využívať príležitosti, ktoré im ponúka otvorený trh, a ktoré zároveň vyvažujú prípadné negatívne externality rozšírenej liberalizácie tým, že sa so svojimi obchodnými partnermi dohodnú na určitých dočasných výnimkách.
To sum up, it can be said that the benefits of trade liberalisation are best felt in those countries that have eliminated tariffs and NTBs to fully enjoy the opportunities of an open market, while at the same time offsetting possible negative externalities of widespread liberalisation by mutually agreeing with their trade partners on certain transitional exceptions.
Takýmito výnimkami môžu byť obdobia postupného zavádzania opatrení, ktorých cieľom je chrániť niektoré citlivé odvetvia hospodárstiev obchodných partnerov a umožniť im postupne sa prispôsobiť globálnej hospodárskej súťaži a pripraviť sa na ňu predtým, ako jej budú skutočne vystavené.
The latter can take the form of appropriate phasing in periods that shield certain sensitive sectors of each partner’s economy to allow it to gradually adjust and prepare for global competition before actually opening up itself to it.
Nájsť správnu rovnováhu medzi otvorenosťou trhu a jeho dočasným uzavretím je náročnou úlohou vyjednávačov EÚ vo všetkých rokovaniach o obchode a predovšetkým o dohodách o voľnom obchode.
Finding the right balance between trade openness and temporary market closure is the difficult equilibrium EU trade negotiators have to aim at in all trade negotiations, and especially FTAs.
Spravodajkyňa výboru požiadaného o stanovisko: Constance Le Grip
Rapporteur: Constance Le Grip
3. vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s colnými a inými kompetentnými orgánmi tretích krajín, ktoré sú významnými vývoznými trhmi, s cieľom obmedziť uplatňovanie nadmerne prísnych alebo nepotrebných kontrolných postupov na výrobky vyrobené alebo zostavené v EÚ, ako je požiadavka USA na 100 % prehliadku nákladných kontajnerov, ktoré pôsobia ako necolné a skryté prekážky obchodu;
Calls on the Commission to engage with the customs and other competent authorities of third countries which constitute major export markets with the objective of reducing the use in connection with EU-manufactured or assembled products of overly stringent or unnecessary inspection procedures, such as the US requirement for 100% scanning of cargo containers, which act as a non-tariff and hidden barrier to trade;
5. zdôrazňuje, že regulačné štruktúrované dialógy medzi EÚ a niektorými jej partnermi, akými sú Transatlantický dialóg zákonodarcov, Transatlantický obchodný dialóg a Transatlantická hospodárska rada s USA, hospodársky a obchodný dialóg na vysokej úrovni s Čínou alebo skupina na vysokej úrovni s Japonskom, by mali dosiahnuť konkrétne výsledky, čo sa týka vzájomného uznávania, zbližovania a rozvoja pravidiel a noriem, a že takéto dialógy by sa mali nadviazať i s ďalšími obchodnými partnermi;
Stresses that the structured regulatory dialogues established between the EU and some of its partners, such as the Transatlantic Legislators’ Dialogue, the Transatlantic Business Dialogue and the Transatlantic Economic Council with the US, the High-Level Economic and Trade Dialogue with China or the High-Level Group with Japan, should produce practical results as regards the mutual recognition, convergence and development of rules and standards and that such dialogues should be established with other trading partners;
7. vyzýva členské štáty a Komisiu, aby posilnili politickú koordináciu so Spojenými štátmi s cieľom zabezpečiť udržateľný prístup k surovinám, najmä vzácnym zeminám, interoperabilitu siete IKT a jednoduchší prístup MSP k transatlantickým trhom;
Calls on the Member States and the Commission to strengthen policy coordination with the United States in order to ensure sustainable access to raw materials, in particular rare earths, ICT network interoperability and easier access for SMEs to transatlantic markets;
13. odporúča preskúmať regulačné prostriedky, ktorých účelom je zabezpečiť, aby sa verejné zákazky na projekty financované z dotácií EÚ nezadávali štátnym podnikom z tretích krajín, ktoré nepodpísali Dohodu o vládnom obstarávaní (GPA) ani bilaterálne dohody o vzájomnom otvorení trhov, alebo aby EÚ mohla v takýchto prípadoch požadovať vrátenie dotácií;
Recommends looking into regulatory means of ensuring that public procurement contracts for projects funded with EU subsidies may not be awarded to state-owned undertakings from third countries which have signed neither the Government Procurement Agreement (GPA) nor bilateral mutual market-opening agreements, or alternatively that in such cases the EU may demand repayment of the subsidies;
16. pripomína dôležitosť priamych zahraničných investícií pre európske hospodárstvo a potrebu vytvoriť stabilné a atraktívne prostredie pre európskych investorov v zahraničí a podporiť otvorené investičné prostredie v celej Európe; domnieva sa však, že v záujme oboch strán by bolo želateľné zvážiť na európskej úrovni hodnotenie vplyvu týchto investícií na vnútorný trh s cieľom zabrániť akýmkoľvek prípadným nepriaznivým účinkom na európske inovácie a know-how v niektorých strategických odvetviach;
Recalls the importance of foreign direct investments to the European economy and the need to create a stable and attractive environment for European investors abroad and to promote an open investment environment throughout Europe; suggests, however, that in the interests of both sides it would be desirable to consider at European level evaluating the impact of these investments on the internal market so as to forestall any potential adverse effects on European innovation and know-how in certain strategic sectors;
o európskej kinematografii v digitálnom veku
on European cinema in the digital era
Spravodajca: Piotr Borys
Rapporteur: Piotr Borys
STANOVISKO Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa ...........22
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 21
– so zreteľom na Dohovor Organizácie Spojených národov pre vzdelávanie, vedu a kultúru (UNESCO) o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov z 20. októbra 2005,
– having regard to the Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions adopted by the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organisation (UNESCO) on 20 October 2005,
EÚ L 323, 9.12.2005, s.
OJ L 323, 9.12.2005, p.
EÚ L 236, 31.8.2006, s.
OJ L 236, 31.8.2006, p.
EÚ C 323, 30.11.2010, s.
OJ C 323, 30.11.2010, p.
EÚ C 31, 7.2.2009, s.
OJ C 31, 7.2.2009, p.
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. marca 2010 s názvom Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu ( KOM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission Communication of 3 March 2010 on ‘Europe 2020: A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
– so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 2. júla 2010 o výzvach pre európske filmové dedičstvo pochádzajúce z analógovej a digitálnej éry (druhá správa o vykonávaní odporúčania o filmovom dedičstve) ( SEK(2010)0853 ),
– having regard to the Commission staff working document of 2 July 2010 on the challenges for European film heritage from the analogue and the digital era (Second implementation report of the Film Heritage Recommendation) ( SEC(2010)0853 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. augusta 2010 s názvom Digitálna agenda pre Európu ( KOM(2010)0245 ),
– having regard to the Commission communication of 26 August 2010 on ‘A Digital Agenda for Europe’ ( COM(2010)0245 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 24. septembra 2010 o príležitostiach a výzvach pre európske kiná v digitálnom veku ( KOM(2010)0487 ),
– having regard to the Commission communication of 24 September 2010 on opportunities and challenges for European cinema in the digital era ( COM(2010)0487 ),
– so zreteľom na zelenú knihu Komisie z 27. apríla 2010 s názvom Uvoľnenie potenciálu kultúrneho a kreatívneho priemyslu ( KOM(2010)0183 ),
– having regard to the Commission Green Paper of 27 April 2010 on ‘Unlocking the potential of cultural and creative industries’ ( COM(2010)0183 ),
– so zreteľom na zelenú knihu Komisie z 13. júla 2011 o online distribúcii audiovizuálnych diel v Európskej únii: príležitosti a výzvy na jednotnom digitálnom trhu ( KOM(2011)0427 ),
– having regard to the Commission Green Paper of 13 July 2011 on the online distribution of audiovisual works in the European Union: opportunities and challenges towards a digital single market ( COM(2011)0427 ),
EÚ C 104, 2.4.2011, s.
OJ C 104, 2.4.2011, p.
– so zreteľom na svoje uznesenie z 12. mája 2011 o uvoľnení potenciálu kultúrneho a kreatívneho priemyslu
– having regard its resolution of 12 May 2011 on unlocking the potential of cultural and creative industries
Prijaté texty, P7_TA-PROV(2011)0240 . ,
Texts adopted, P7_TA-PROV(2011)0240 . ,
– so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie a stanovisko Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa ( A7-0366/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinion of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0366/2011 ),
A. keďže kultúra predstavuje základnú podstatu európskych identít a spoločných hodnôt;
A. whereas culture forms a fundamental basis for European identities and shared values;
B. keďže kultúra je stredobodom súčasných diskusií o identite, sociálnej súdržnosti a rozvoji znalostného hospodárstva, ako sa uvádza vo Všeobecnej deklarácii UNESCO o kultúrnej rozmanitosti z roku 2001;
B. whereas culture is at the heart of contemporary debates on identity, social cohesion and the development of a knowledge-based economy, as is stated in the 2001 UNESCO Universal Declaration on Cultural Diversity;
C. keďže každý má právo zapájať sa do kolektívneho kultúrneho života a užívať si umenie a keďže kinematografické umenie navyše pomáha ľuďom navzájom sa spoznávať a deliť sa o rovnakú ľudskú skúsenosť, pričom prispieva k vytváraniu európskej identity;
C. whereas everyone has the right to participate in the cultural life of the community and to enjoy the arts and whereas cinema art, moreover, helps people to acknowledge one another, sharing the same human experience, helping to create a European identity;
D. keďže investície do kultúry prinášajú pri formovaní európskej identity dlhodobé, nehmotné a viacgeneračné výsledky;
D. whereas investments in culture show long-term, non-material, multigenerational results in shaping the European identity;
E. keďže európsky audiovizuálny sektor vrátane kinematografie tvorí významnú súčasť hospodárstva EÚ a mal by na celosvetovej úrovni zvýšiť svoju konkurencieschopnosť;
E. whereas the European audiovisual sector, including cinema, constitutes a significant part of the EU economy and should be more competitive at the global level;
F. keďže európsky film je dôležitou súčasťou kultúry, podporuje dialóg a porozumenie, stelesňuje a zachytáva európske hodnoty v EÚ i za jej hranicami a pritom zohráva významnú úlohu pri zachovávaní a podporovaní kultúrnej a jazykovej rozmanitosti;
F. whereas European film is an important part of culture, promoting dialogue and understanding, embodying and showing European values within and outside of the EU, whilst playing a significant role in the preservation and support of cultural and linguistic diversity;
G. keďže európska kinematografia by mala posilňovať územnú a sociálnu integritu;
G. whereas European cinema should strengthen territorial and social integrity;
H. keďže digitálny vek poskytuje audiovizuálnemu sektoru nové možnosti, najmä pokiaľ ide o účinnejšiu distribúciu, premietanie a dostupnosť filmov vo filmovom priemysle a o vyššiu kvalitu zvuku a obrazu, ktorú môže ponúknuť európskemu publiku, pričom však pre európsku kinematografiu pri prechode na digitálne technológie znamená aj viacero vážnych problémov, a to najmä vo finančnej oblasti;
H. whereas the digital era brings new opportunities for the audiovisual sector, in particular in the film industry as regards more effective distribution, screening and availability of films and as regards the higher audio and visual quality that it offers for European audiences, while it also creates some serious challenges to European cinema in the process of moving to digital technologies, particularly with regard to finance;
I. keďže digitálne technológie tým prispievajú k plneniu cieľov EÚ a vnútroštátnych cieľov v oblasti premietania a prístupnosti európskych diel a v oblasti sociálnej súdržnosti;
I. whereas digital technologies therefore contribute to the implementation of EU and national goals on the screening and accessibility of European works, and on social cohesion;
J. keďže digitálna kinematografická technológia umožňuje pružné plánovanie propagácie a zmeny v danom materiáli na poslednú chvíľu;
J. whereas digital cinema technology makes possible flexible promotion planning and last-minute changes in material;
K. keďže prínos prvej fázy digitalizácie európskej kinematografie bol nerovnomerný;
K. whereas the first phase of the digitisation of European cinema has been of uneven benefit;
L. keďže ceny najmodernejších digitálnych zariadení sa v porovnaní s predchádzajúcimi modelmi znížili o približne 25 – 30 % a v súčasnosti sú teda pre európsku kinematografiu a programy financovania prijateľnejšie;
L. whereas the latest generation of digital equipment is approximately 25-30% cheaper than previous models and is now at a more accessible level to both European cinemas and funding programmes;
M. keďže nie všetky kiná sú schopné čeliť výzve digitalizácie kín rovnakým spôsobom;
M. whereas not all cinemas are equally capable of coping with the challenge of digitisation of cinemas;
N. keďže sa musí súrne dosiahnuť úplná digitalizácia európskeho filmového priemyslu a európskych kín, aby sa zabránilo zhoršeniu prístupu ku kultúrnej rozmanitosti a dostupnosti na viacerých platformách, ktorá by mala mať podporu na európskej a vnútroštátnej úrovni;
N. whereas the complete digitisation of both the European film industry and its cinemas must be accomplished urgently, to avoid a reduction of access to cultural diversity and availability on multiple platforms, and should be supported at European and national level;
O. keďže nezávislé a klubové kiná tvoria jedinečnú európsku sieť kín, ktorá ponúka rozmanitý program oslovujúci publikum mimo komerčného hlavného prúdu;
O. whereas independent and art-house screens constitute Europe’s unique cinema network, representing diverse programming that appeals to an audience outside the commercial mainstream;
P. keďže by sa mali vziať na vedomie obavy vyjadrované asociáciami klubových kín, ktoré predložili návrhy na osobitné a prioritné opatrenia na propagáciu produkcie a distribúcie nezávislých európskych filmov;
P. whereas the concerns expressed by art-house cinema organisations, which have suggested special and priority measures to promote the production and distribution of independent European films, should be acknowledged;
Q. keďže miestne a regionálne riadiace orgány sú kľúčovými subjektmi pri ochrane a podpore európskeho kultúrneho dedičstva, najmä pri digitalizácii filmov a kín, a preto predstavujú hlavných partnerov v procese digitalizácie;
Q. whereas local and regional governing bodies are key entities in defending and promoting European cultural heritage, in particular the digitisation of films and cinemas, and therefore constitute fundamental partners in the digitisation process;
R. keďže kiná sú dôležitým prostriedkom na zachovanie kvality života a sociálnej interakcie v historických centrách miest i na predmestiach a na obnovu mestských oblastí;
R. whereas cinemas are an important means of preserving the quality of life and social interaction in old city centres and in the suburbs, and of regenerating urban areas;