natgillin/translations-raw huggingface dataset:
naliehavo žiada EÚ, aby na konferencii o klimatických zmenách na Bali i po nej potvrdila svoju vedúcu úlohu a snažila sa o konkrétnu spoluprácu a aby sa na tejto schôdzi dohodol potrebný mandát na rokovanie, ktorým sa stanoví realistický rámec medzinárodnej dohody o klíme na obdobie po roku 2012, ktorý bude v súlade s cieľom obmedziť klimatické zmeny na menej než 2°C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou; domnieva sa, že EÚ môže potvrdiť svoju vedúcu úlohu tým, že na Bali vyšle niekoľko predsedov vlád, čo by zároveň jasne ukázalo, že klimatické zmeny sú mnohostranným problémom, o ktorom by mali diskutovať nielen ministri životného prostredia;
Urges the EU to confirm its leading role and to strive for concrete cooperation at the forthcoming Bali Climate Conference and beyond, and for that meeting to agree the necessary negotiating mandate to establish a realistic framework for an international post-2012 climate agreement which is consistent with the objective of limiting climate change to below 2°C compared to pre-industrial levels; considers that the EU can assert its leading role by sending a number of heads of governments to Bali, which would at the same time make it clear that climate change is a many-sided problem which should be debated not only by environment ministers
dlhodobý cieľ obmedziť priemerný globálny nárast teploty na menej než 2°C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou, čo znamená zníženie celosvetových emisií skleníkových plynov do roku 2050 aspoň o 50 % v porovnaní s úrovňou z roku 1990
a long-term goal of limiting average global temperature increase to less than 2°C above pre-industrial levels, which means reducing global GHG emissions by at least 50% by 2050 compared to the 1990 level,
záväzné ciele pre všetky priemyselné krajiny
binding targets for all industrialised countries,
väčšia účasť na úsilí o zníženie emisií, najmä rozvíjajúcich sa ekonomík, prostredníctvom spravodlivých a primeraných cieľov
broader participation in reduction efforts, in particular by emerging economies through fair and proportionate targets,
globálny systém založený na stanovení emisných kvót a obchodovaní s emisiami
a global 'cap and trade' system,
posilnený finančný mechanizmus na adaptáciu, pričom sa osobitná pozornosť venuje vodným zdrojom
strengthened financial mechanisms for adaptation, with special attention to water resources,
účinné stimuly, prípadne aj vrátane trhových nástrojov, aby sa zabránilo odlesňovaniu a emisiám z využívania pôdy, vrátane podpory trvalo udržateľných poľnohospodárskych postupov
effective incentives, including market-based instruments if appropriate, to avoid deforestation and land-use emissions, including promoting sustainable agricultural practices,
finančné a iné nástroje na čistý rozvoj, prenos a využívanie technológií
financial and other instruments for clean development and technology transfer and deployment,
dohoda najneskôr do roku 2009;
agreement by 2009 at the latest;
pripomína, že priemyselné krajiny vrátane tých, ktoré neratifikovali Kjótsky protokol, musia pri riešení problému s klimatickými zmenami zohrávať vo svete vedúcu úlohu a musia sa zaviazať, že do roku 2020 znížia svoje emisie najmenej o 30 % a do roku 2050 o 60% – 80 % oproti roku 1990; je presvedčený, že budúci režim by mal plánovať postupnosť až do roku 2050 v súlade s dlhodobým cieľom a podľa čiastkových cieľov päťročných intervalov, pričom záväzné ciele by mali byť stanovené a prehodnocované na základe najnovších vedeckých poznatkov;
Recalls that industrialised countries, including those that have not yet ratified the Kyoto Protocol, must play a leading role in tackling climate change at world level and commit themselves to reducing their emissions by at least 30% by 2020 and 60-80% by 2050 compared to 1990; believes that the future regime should foresee a pathway up to 2050 in line with the long-term goal, with compliance at five-year intervals with intermediate targets, where binding targets should be set and reviewed on the basis of the latest scientific knowledge;
víta v tejto súvislosti cieľ EÚ, ktorý prijala Európska rada z 8. – 9. marca 2007, znížiť emisie skleníkových plynov o 30 % do roku 2020 v porovnaní s úrovňou v roku 1990 za predpokladu, že ostatné rozvinuté krajiny sa zaviažu podobne znížiť emisie a že hospodársky vyspelejšie rozvojové krajiny prispejú mierou, ktorá je v súlade s ich zodpovednosťou a vlastnými možnosťami, a schvaľuje záväzok prijatý EÚ – bez ohľadu na uzavretie globálnej dohody na obdobie po roku 2012 – znížiť do roku 2020 emisie skleníkových plynov najmenej o 20 % v porovnaní s úrovňou v roku 1990;
Welcomes in this connection the EU target adopted at the abovementioned European Council of 8-9 March 2007 of a 30% reduction of GHG emissions from their 1990 level by 2020 provided that other developed countries commit themselves to similar emission reductions and that more economically advanced developing countries make a contribution commensurate with their responsibilities and respective capacities, and acknowledges the obligation accepted by the EU – irrespective of the conclusion of a global agreement for the period after 2012 – to reduce GHG emissions by at least 20% from their 1990 level by 2020;
zdôrazňuje, že výrazné zníženie emisií CO2 možno dosiahnuť len v medzinárodnom meradle so zapojením hlavných emitentov v priemyselných krajinách, ako aj so zabezpečením účasti nových industrializovaných krajín;
Emphasises that an appreciable reduction in CO2 can only be achieved on an international scale by including major emitters in the industrialised countries, and also by securing the participation of newly industrialised countries;
domnieva sa, že EÚ a ďalšie priemyselné krajiny by mali pomáhať rozvojovým krajinám využívať udržateľné a účinné technológie prostredníctvom spolufinancovania vrátane oficiálnej rozvojovej pomoci a opatrení na budovanie kapacít, aby tie z nich, ktoré sú hospodársky rozvinutejšie, boli schopné začať so znižovaním emisií alebo intenzity oxidov uhlíka, len čo im to ich rozvoj umožní, najneskôr v roku 2020;
Considers that the EU and other industrialised countries should assist developing countries in the deployment of sustainable and efficient technologies by means of co-financing, including Official Development Assistance (ODA), and capacity-building measures in order for the more economically advanced among them to be able to begin emission or carbon intensity reductions as soon as their development permits, at the latest by 2020;
pripomína, že IPCC vo svojej nedávnej správe pre politických činiteľov uznáva úlohu jadrovej energie ako možnosti na zníženie emisií skleníkových plynov; je presvedčený, že tam, kde je to primerané, by sa energetické potreby mali zabezpečovaťzo všetkých dostupných bezuhlíkových zdrojov alebo nízkoemisných technológií vrátane jadrových;
Recalls that the IPCC in its recent report for policy makers acknowledges the role of nuclear energy as an option for reducing greenhouse gas emissions; believes that, where reasonable, energy needs should be met from all available carbon-free sources or low-emission technologies, including nuclear energy;
považuje tiež za potrebné podporovať riešenia, ktoré umožnia dosiahnutie cieľa znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2020 o 30 %;
Considers that it is also necessary to encourage solutions making it possible to attain the objective of reducing GHG emissions by 30% by 2020;
je znepokojený rýchlosťou odlesňovania v tropických oblastiach, čomu zodpovedá asi 20 % globálnych emisií skleníkových plynov, a jeho negatívnym vplyvom na globálnu absorbčnú kapacitu pohlcovania v prírode a na biodiverzitu, ako aj na živobytie chudobných spoločností, požaduje preto intenzívnejšie začlenenie takýchto stimulov do prideľovania rozvojovej pomoci darcami z Európy i z celého sveta;
Is concerned about the pace of tropical deforestation accounting for some 20% of global GHG emissions and the negative impact on the global absorption capacity of natural sinks and biodiversity as well as on the livelihoods of poor communities, and calls, therefore, for more intensive incorporation of such incentives in the allocation of development aid by donors in Europe and worldwide;
domnieva sa, že takéto stimuly by mali byť v súlade so špecifickými východiskami krajiny (s ohľadom na predchádzajúcu činnosť) a mali by byť spojené s ekologickými kritériami, pravidlami trvalej udržateľnosti a zárukami dobrého riadenia; zastáva názor, že dočasný charakter uhlíkových kreditov poskytovaných za prírodné záchytné oblasti znamená, že krajiny musia niesť zodpovednosť za ich trvácnosť, keď sa použijú na splnenie záväzných cieľov;
Considers that such incentives would need to be in reference to country specific baselines (taking into account early action) and be accompanied by ecological criteria, rules on sustainability and guarantees of good governance; maintains that the temporary nature of sink credits means countries must carry liability for their permanence when they are used for compliance with binding targets;
domnieva sa, že hlavné politiky OSN v oblasti biodiverzity, dezertifikácie a klimatických zmien a s nimi spojené pokračujúce medzinárodné konferencie zúčastnených strán potrebujú účinnú koordináciu na dosiahnutie spoločných cieľov; preto zdôrazňuje, že je potrebné vyhnúť sa rozporom pri uskutočňovaní navrhovaných opatrení na zníženie a na prispôsobenie, aby sa zabezpečila ich vzájomná koordinácia a účinnosť;
Considers that the main UN policies on bio-diversity, desertification and climate change and the related international ongoing Conferences of Parties need effective coordination in order to achieve common goals; stresses the need, therefore, to avoid any contradiction in implementing the proposed mitigation and adaptation measures in order to ensure coordination and efficiency among them;
zdôrazňuje morálnu povinnosť priemyselných krajín predvídavo a koherentne poskytovať zvýšenú finančnú podporu a podporu na budovanie kapacít na zníženie rizika a prispôsobenie sa klimatickým zmenám v ohrozených krajinách s nízkym príjmom; osobitne žiada posilnenie existujúcich fondov z UNFCCC, ako je napríklad Adaptačný fond, Fond pre najmenej rozvinuté krajiny (LDCF), Zvláštny fond pre klimatické zmeny (SCCF) a Strategická priorita na adaptáciu (SPA) Globálneho fondu pre životné prostredie (GEF);
Emphasises the moral obligation on industrialised countries to provide increased financial and capacity-building support for risk reduction and adaptation to climate change in low-income vulnerable countries in a predictable and coherent manner; calls, in particular, for the strengthening of existing funds under the UNFCCC such as the Adaptation Fund, the Least Developed Countries Fund (LDCF), the Special Climate Change Fund (SCCF) and the GEF's Strategic Priority on Adaptation (SPA);
znovu potvrdzuje svoju podporu ďalšiemu využívaniu mechanizmu čistého rozvoja ako prostriedku, ktorý podporuje technológie šetrné voči klíme; zdôrazňuje, že podmienky na pokračovanie a ďalší rozvoj mechanizmu čistého rozvoja po roku 2012 by sa mali vytvoriť čo najskôr; zdôrazňuje potrebu zlepšiť účinnosť prostredníctvom prísnejších kritérií trvalej udržateľnosti, lepšieho riadenia, zjednodušených administratívnych postupov a možného prechodu na odvetvové mechanizmy čistého rozvoja; zdôrazňuje však, že ako kompenzačný mechanizmus je to len dočasné riešenie a cieľom by naďalej malo byť stanovenie globálneho obmedzenia emisií s obsahom uhlíka, založeného na spravodlivom a úmernom prideľovaní emisných kvót; trvá na zásade dohodnutej v rámci Kjótskeho protokolu, že použitie flexibilných mechanizmov musí byť doplnkom k zníženiu vo vlastnej krajine;
Reconfirms its support for the continuing use of the Clean Development Mechanism (CDM) as a means of promoting climate-friendly technologies; emphasises that conditions should be created as soon as possible for the continuation and further development of the CDM beyond 2012; highlights the need to improve effectiveness through stricter sustainability criteria, improved governance, simplified administrative procedures and the possible movement towards sectoral CDM; emphasises however that, as an offset mechanism, it is only a temporary solution and the goal should remain to establish a global carbon cap based on a fair and proportionate allocation of quotas; maintains the principle agreed under the Kyoto Protocol that the use of flexible mechanisms must be supplemental to domestic reductions;
vyzýva Komisiu, aby pri revízii systému obchodovania s emisiami EÚ (EU ETS) s cieľom zlepšiť mechanizmus čistého rozvoja iniciovala zmenu postupu posudzovania emisných kreditov pri projektoch zalesňovania a obnovy lesa a pri projektoch trvalo udržateľného lesného hospodárstva;
Calls on the Commission, when revising the European Union Emission Trading Scheme (EU ETS), in order to improve the CDM, to initiate a change of course in the assessment of emission credits for afforestation and reforestation projects and sustainable forest management projects;
opakovane požaduje, aby sa emisie z leteckej a námornej dopravy stali súčasťou medzinárodných záväzkov v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov na obdobie po roku 2012;
21, Reiterates its call for aviation and maritime transport emissions to be included in international GHG reduction commitments for the post-2012;
vyjadruje poľutovanie, že Medzinárodná organizácia civilného letectva (ICAO) nie je pripravená nájsť žiadny právny nástroj na obmedzenie emisií skleníkových plynov z leteckej dopravy, hoci dostala túto úlohu už pred viac než desiatimi rokmi;
Regrets that the ICAO has not been prepared to find any kind of legal instrument to limit greenhouse gas emissions from aviation even though this task was already given to the ICAO more than 10 years ago;
je znepokojený tým, že stále väčšia časť zdrojov zeme sa využíva na chov hospodárskych zvierat; pripomína správu Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) nazvanú Livestock' Long Shadow z novembra 2006, ktorá odhaduje, že mäsový priemysel a odvetvie chovu hospodárskych zvierat zodpovedajú za 18 % celkových svetových emisií skleníkových plynov, zdôrazňuje, že je potrebné, aby medzinárodná dohoda o klíme na obdobie po roku 2012 obsahovala rámec pre trvalo udržateľný chov hospodárskych zvierat;
Is concerned that a growing proportion of the earth's resources are used for livestock raising; recalls the report of the Food and Agriculture Organization of November 2006 entitled 'Livestock's Long Shadow', which estimates that the meat industry and livestock raising account for 18% of the world's total GHG emissions; stresses the need for an international post-2012 climate agreement to include a framework for sustainable livestock production;
navrhuje preskúmanie miery, do akej možno skládky odpadu, ktoré v celosvetovom meradle ročne vyprodukujú až 60 miliónov ton metánu, vyradiť z prevádzky a použiť ich na výrobu energie s cieľom znížiť skleníkový efekt a riziko pre ľudí;
Proposes reviewing the extent to which rubbish dumps, which emit up to 60 million tons of methane per year worldwide, can be decommissioned and used to produce energy in order to reduce the greenhouse effect and dangers to human beings;
uznáva možnosti, ktoré prináša boj proti klimatickým zmenám tým, že si vyžaduje technologický rozvoj a vytváranie udržateľnejších spoločností; keďže politika dekarbonizácie ekonomiky poskytne významné možnosti na podnikanie v mnohých technologických oblastiach, ako je napríklad energetická účinnosť, obnoviteľné zdroje, spoločné využívanie technológií, zachytávanie a skladovanie uhlíka (CCS) atď., žiada členské štáty, aby sa ďalej usilovali o zvýšenie investícií tohto druhu a poskytovali finančné stimuly na podporu výskumu tzv. čistých technológií;
Recognises the possibilities that combating climate change brings by forcing technological development and the creation of more sustainable societies; considers that policies to decarbonise the economy will offer significant business opportunities in many technology areas, such as energy efficiency, renewables, sharing technology, carbon capture and storage (CCS) etc.; calls for further efforts by Member States to boost such investment and provide fiscal incentives to encourage research into clean technologies;
domnieva sa, že vstupu čistých technológií na trh bránia prekážky, ako sú napríklad dotácie na fosílne palivá, dovozné clá a chýbajúca vedomostná základňa; v rámci UNFCCC a Kjótskeho protokolu požaduje rozhodné úsilie na odstránenie takýchto prekážok a na zavedenie pozitívnych stimulov na investovanie do trvalo udržateľných technológií, ako aj väčšie využívanie stimulačných modelov pre podniky, najmä mimoriadne silného a všestranného partnerstva medzi priemyselnými krajinami a rozvíjajúcimi sa ekonomikami;
Considers that the market entry of clean technologies is hampered by barriers, such as subsidies for fossil fuels, import tariffs and lack of a knowledge base; calls for conclusive efforts under the UNFCCC and the Kyoto Protocol to remove such barriers and to put in place positive incentives for investments in sustainable technologies and greater use of entrepreneurial incentive models, in particular exceptionally strong and comprehensive partnership between industrialised countries and emerging economies;
zastáva názor, že znižovanie globálnych emisií nesmie viesť k iným hrozbám, ako sú šírenie jadrových zbraní a terorizmus; je preto presvedčený, že jadrová energia by mala ostať mimo mechanizmu čistého rozvoja i spoločného plnenia či iných mechanizmov zameraných na odmeňovanie za znižovanie emisií v rozvojových krajinách;
Maintains that reducing global emissions must not lead to other threats such as nuclear proliferation or terrorism; believes, therefore, that nuclear power should remain excluded from the CDM and Joint Implementation (JI) or other mechanisms aimed at rewarding emission reductions in developing countries;
uznáva, že licenčné poplatky za práva duševného vlastníctva v oblasti čistých technológií môžu byť prekážkou prenosu takýchto technológií do rozvojových krajín; zdôrazňuje, že dohoda na obdobie po roku 2012 musí obsahovať rámec partnerstva v oblasti práv duševného vlastníctva medzi priemyselnými a rozvojovými krajinami, ktorý by umožňoval alternatívne prostriedky kompenzácie pre držiteľov práv duševného vlastníctva, aby sa zabezpečilo dodržiavanie práv duševného vlastníctva a súčasne uľahčil prenos technológií;
Recognises that Intellectual Property Rights (IPR) licensing fees in the area of clean technologies may constitute a barrier to the transfer of such technology to developing countries; stresses that a post-2012 agreement must entail a framework for IPR partnerships between industrialised and developing countries, providing alternative means of compensation for IPR holders, in order to ensure respect for property rights while at the same time facilitating technology flows;
uznáva, že cenové rozdiely, ktoré vyplývajú z rôznych vnútroštátnych záväzkov v súvislosti s klimatickými zmenami, sa môžu stať zdrojom narušenia hospodárskej súťaže vrátane pre MSP; vyzýva Komisiu, aby sa týmto problémom vážne zaoberala, najmä vytvorením nástrojov, ktoré budú viesť k väčšej súdržnosti medzi environmentálnymi cieľmi a pravidlami Svetovej obchodnej organizácie; uznáva, že záväzné medzinárodné štandardy a povinnosti, ktoré sa vzťahujú na všetky odvetvia citlivé na konkurenciu, by boli vhodnejšie na kompenzáciu nezrovnalostí medzi obchodnými partnermi než možné schválenie hraničných adaptačných opatrení;
Recognises that price differences resulting from divergent national commitments in relation to climate change may become a source of distortion of competition, including for small and medium-sized enterprises; calls on the Commission to seriously address this issue, namely through the development of instruments conducive to a higher level of coherence between environmental objectives and World Trade Organization's rules; recognises that binding international benchmarks and commitments covering all sectors that are vulnerable to competition would be preferable to the possible adoption of border adjustment measures to offset distortions among trading partners;
keďže neexistuje účinný globálny systém založený na stanovení emisných kvót a obchodovaní s emisiami, podporuje odvetvové ciele pre energeticky náročné priemyselné odvetvia ako doplnok k záväzným cieľom priemyselných krajín, ktoré sa týkajú emisií, v kombinácii so záväzkami pre transfer technológií; domnieva sa, že takéto ciele a/alebo štandardy sú obzvlášť dôležité pre energeticky náročné priemyselné odvetvia, ktoré si celosvetovo konkurujú (výroba ocele, papiera a cementu) a mohli by byť prvým krokom na kompenzáciu skreslenia hospodárskej súťaže medzi obchodnými partnermi;
Supports, in the absence of an effective global carbon 'cap and trade' system, sectoral targets for energy-intensive industries in countries without binding emission reduction commitments as a supplement to binding emission targets for industrialised countries in combination with commitments to transfer technology; considers that such targets and/or benchmarks are especially important for energy-intensive sectors that compete globally (steel, paper and cement) and could be a first step to offsetting distortions among trading partners;
poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a sekretariátu Rámcového dohovoru UNFCCC so žiadosťou, aby bolo zaslané všetkým zmluvným stranám, ktoré nie sú členmi EÚ, a pozorovateľom dohovoru.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States and the Secretariat of the UNFCCC, with the request that it be circulated to all non-EU contracting parties and observers to the Convention.
Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. novembra 2007 o posilňovaní Európskej susedskej politiky ( 2007/2088(INI) )
European Parliament resolution of 15 November 2007 on strengthening the European Neighbourhood Policy ( 2007/2088(INI) )
so zreteľom na vývoj Európskej susedskej politiky od roku 2004 a najmä na správy Komisie o pokroku pri vykonávaní Európskej susedskej politiky zo 4. decembra 2006 ( SEK(2006)1504 /2, SEK(2006)1505 /2, SEK(2006)1506 /2, SEK(2006)1507 /2, SEK(2006)1508 /2, SEK(2006)1509 /2, SEK(2006)1510 /2, SEK(2006)1511 /2, SEK(2006)1512 /2),
having regard to the development of the European Neighbourhood Policy (ENP) since 2004, and in particular to the Commission Progress reports on implementation of the ENP of 4 December 2006 ( SEC(2006)1504 /2, SEC(2006)1505 /2, SEC(2006)1506 /2, SEC(2006)1507 /2, SEC(2006)1508 /2, SEC(2006)1509 /2, SEC(2006)1510 /2, SEC(2006)1511 /2, SEC(2006)1512 /2),
so zreteľom na akčné plány prijaté spoločne s Arménskom, Azerbajdžanom, Gruzínskom, Moldavskom a Ukrajinou, ako aj s Egyptom, Izraelom, Jordánskom, Libanonom, Marokom, Palestínskou samosprávou a Tuniskom,
having regard to the Action Plans adopted jointly with Armenia, Azerbaijan, Georgia, Moldova and Ukraine, as well as with Egypt, Israel, Jordan, Lebanon, Morocco, the Palestinian Authority and Tunisia,
so zreteľom na nástroj európskeho susedstva a partnerstva, úzko spojeného s vykonávaním spoločne prijatých akčných plánov, ktorý nahrádza technickú pomoc, doteraz poskytovanú prostredníctvom programov TACIS a MEDA,
having regard to the European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI), closely linked to the implementation of the jointly adopted Action Plans, which replaces technical assistance hitherto provided by TACIS and MEDA,
so zreteľom na neoficiálny dokument Komisie s názvom "Čo môže EÚ priniesť Bielorusku" z 21. novembra 2006,
having regard to the Commission Non-Paper entitled "What the EU could bring to Belarus" of 21 November 2006,
so zreteľom na európsku bezpečnostnú stratégiu s názvom "Bezpečná Európa v lepšom svete", ktorú schválila Európska rada 12. decembra 2003,
having regard to the European Security Strategy entitled "A Secure Europe in a Better World", approved by the European Council on 12 December 2003,