natgillin/translations-raw huggingface dataset:
vzhľadom na blížiacu sa schôdzu G20 naliehavo žiada o postupné zavedenie multilaterálneho finančného dohľadu a regulačného systému; žiada Radu, aby hájila spoločné stanovisko o zatvorení daňových rajov a prísnej kontrole odmeňovacích systémov ako prioritu na obnovenie finančnej stability; pripomína, že je potrebné zreformovať riadenie inštitúcií Bretton Woods s cieľom upraviť hlasovacie práva a zaviesť systém dvojitej väčšiny členských štátov a podielu kapitálu; žiada o nové vymedzenie rámca udržateľného dlhu medzinárodných finančných inštitúcií, zavedenie multilaterálneho mechanizmu vymáhania dlhov a rámca zodpovedného poskytovania úverov; žiada o prísnu reguláciu mimoburzových derivátových transakcií; zdôrazňuje, že je potrebné posilniť a rozšíriť pravidlá obozretnosti nad rozsah rámca Bazilej II s cieľom výrazne zvýšiť povinné požiadavky na rezervy bánk a obmedziť sekuritizáciu; žiada o multilaterálne prísne požiadavky na zverejňovanie, kapitál a dlh hedžových fondov a súkromného kapitálu;
Urges, with a view to the upcoming G20 meeting, the progressive setting-up of a multilateral financial supervision and regulation system; asks the Council to defend a common position on the closure of tax havens and strict control of remuneration schemes as priorities to restore financial stability; recalls the need for reform of the governance of the Bretton Woods Institutions in order to modify voting rights and set up a double majority scheme of member states and capital share; ask for the redefinition of the debt sustainability framework of international financial institutions, the setting-up of a multilateral debt work-out mechanism and a responsible lending framework; calls for the strict regulation of over-the-counter derivative transactions; emphasises the need to strengthen and expand prudential rules beyond the Bale II framework in order to increase substantially banks' compulsory reserve requirements and limit securitisation; asks for multilateral stringent disclosure, capital and debt requirements for hedge funds and private equity;
naliehavo žiada Európsku radu, aby na schôdzi krajín G20 podporila návrh UNCTAD na zavedenie nového multilaterálneho režimu s cieľom zabrániť menovej špekulácii a poskytnúť politický priestor pre všetky krajiny, aby sledovali primeranú expanzívnu fiškálnu a monetárnu politiku na ochranu pracovných miest a ich domáceho hospodárstva počas recesie alebo finančnej krízy;
Urges the European Council to back, at the G20 meeting, the UNCTAD proposal on the setting-up of a new multilateral regime to stave off currency speculation and provide the policy space for all countries to pursue appropriate expansionary fiscal and monetary policies in order to protect jobs and their domestic economy in the face of a recession or financial crisis;
Ekologický nový dohovor („green new deal“)
A green new deal
konštatuje, že spotreba najbohatších ekonomík zvyšovaná v dôsledku úverov spôsobila masívne ekologické deficity, čo je dôvod, prečo sa musíme zdržať príliš zjednodušujúceho prístupu riadenia dopytu na opätovné naštartovanie ekonomiky;
Notes that the credit-fuelled consumption of the world's richest economies has built up massive ecological deficits, which is why we must refrain from a simplistic demand management approach for re-launching the economy;
varuje pred slepým nalievaním záchranných miliárd do starých odvetví a vyčerpaných hospodárskych modelov, čo by znamenalo len zbytočné míňanie ďalších peňazí a zadlžovaní budúcnosti našich detí;
Warns against blindly pumping bail-out billions into old industries and exhausted economic models, which would only mean throwing good money after bad while mortgaging our children's future;
domnieva sa, že zanechanie bola proti zmene klímy a pozastavenie investícií do životného prostredia by bolo katastrofálnou chybou s okamžitým a medzigeneračným vplyvom;
Believes that ditching the fight against climate change and putting environmental investments on hold would be a devastating mistake with an immediate and inter-generational impact;
víta široký konsenzus v rámci celej Európskej únie o tom, že na prekonanie súčasnej hospodárskej krízy je potrebné odvážne politické konanie; domnieva sa však, že prijaté opatrenia nezodpovedajú výzve, v prvom rade nie sú primerane sústredené na budúce potreby našich spoločností a v druhom rade neposkytujú „európsku“ odpoveď; zdôrazňuje, že v tejto súvislosti je koordinovaná európska reakcia kľúčová s cieľom zabrániť sledovaniu vnútroštátnych plánov s možnými konfliktami a dodatočnými nákladmi;
Welcomes the broad consensus within and across the European Union that bold political action must be taken to overcome the current economic crisis; believes, however, that measures taken are not commensurate with the challenge, first because they do not focus appropriately on the future needs of our societies, and secondly because they do not provide a 'European' answer; underlines that a coordinated European response is crucial in this context to avoid pursuing national plans with potential conflicts and additional costs;
naliehavo žiada, aby sa táto kríza považovala za ďalší podnet na pokračovanie v prepotrebnej ekologickej transformácii priemyslu a naliehavo žiada, aby sa väčšina verejných peňazí na obnovu nasmerovala na „zelené“ investície, ktoré sa oplatia, s menšou zmenou klímy a energetickej závislosti, nižšími nákladmi na energie, menším znehodnocovaním životného prostredia a lepšou kvalitou života pre občanov; zdôrazňuje, že oneskorenie potrebných opatrení v konečnom dôsledku zvýši náklady;
Urges that this crisis be seen as an extra incentive to press ahead with the much needed ecological conversion of industry and urges that the bulk of the public recovery money be channelled into 'green' investments, which will pay off, with less climate change and energy dependency, lower energy bills and environmental degradation, and a better quality of life for the citizens; points out that delaying the necessary action will ultimately lead to greater costs;
konštatuje, že väčšina investícií do „zelenej ekonomiky“ (energetická renovácia budov, obnoviteľné energie, verejná doprava) má potenciál vyvolať trojitú výhodu tvorby pracovných miest, zníženia negatívneho vplyvu na životné prostredie a zlepšenej energetickej nezávislosti EÚ a dáva priemyslu EÚ výhodu prvého konajúceho oproti regiónom sveta, ktoré ešte len majú vziať iniciatívu a vyrovnať sa s ďalšou priemyselnou revolúciou, ktorou bude zelená revolúcia;
Notes that most investments in the 'green economy' (energy renovation of buildings, renewable energies, public transport) have the potential to trigger a triple benefit of job creation, climate impact reduction and enhanced energy independence of the EU and give Europe's industry a first-mover advantage over other regions of the world that have yet to seize the initiative and cope with the next industrial revolution, which will be a green revolution;
poukazuje na skutočnosť, že Komisia odhaduje počet ľudí v súčasnosti zamestnaných v rámci zelenej ekonomiky na 3,5 milióna; poukazuje na to, že ak sa definícia rozšíri a vezmú sa do úvahy nepriame vplyvy, približne 8 miliónov pracovných miest už závisí na týchto odvetviach; s objemom peňazí okolo 120 miliárd EUR (približne 1 % HND EÚ27) by sa v oblasti obnoviteľných zdrojov podľa nedávnej štúdie mohli vytvoriť viac ako 2 milióny pracovných miest;
Points to the fact that the Commission estimates the number of people currently employed in the green economy at 3.5 million; points out that, if the definition is taken more broadly and indirect effects are taken into account, around 8 million jobs are already dependent on these industries; with a volume of EUR 120 billion (around 1% of EU 27 GNP), more than 2 million jobs could be created in the sector of renewables, according to a recent study;
zdôrazňuje, že stavebný priemysel je najväčší priemysel v EÚ s približným počtom priamych a nepriamych pracovných miest približne 26 miliónov, najmä v MSP; zdôrazňuje, že podpora termoizolácie a renovácie existujúcich budov by mohla byť kľúčovým aspektom obnovy hospodárstva, tvorby pracovných miest a úspory energie;
Emphasises that the building industry is the EU's single largest economic sector, with a workforce of about 26 million direct and indirect jobs, mainly in SMEs; points out that the stimulation of thermo-isolation and renovation of existing building stock could be the key aspect of economic recovery, employment creation and energy saving;
konštatuje, že štúdia ministerstva pre energetiku a zmenu klímy Spojeného kráľovstva (UK) dospela k záveru, že by sa pred pobrežím UK dalo vybudovať 5 000 – 7 000 veterných turbín v priebehu najbližších desiatich rokov, čo by vyprodukovalo rovnakú energiu ako 25 veľkých uhoľných elektrární, čím by sa znížili emisie oxidu uhoľnatého v UK o 14 % a vytvorilo by sa až 70 000 pracovných miest v UK;
Notes that a study by the UK Department of Energy and Climate Change concluded that another 5 000 - 7 000 offshore wind turbines could be built off the coast of the UK within the next ten years, generating an energy equivalent to 25 large coal-fired power stations, cutting total UK carbon dioxide emissions by 14% and creating up to 70 000 jobs in the UK;
konštatuje, že podľa odhadov bude do roku 2030 potrebné investovať do elektrickej siete a výrobných kapacít EÚ jeden bilión eur a 150 miliárd eur do plynárenských sietí; poukazuje na to, že výdavky EÚ na projekty v oblasti energetiky by sa mali sústrediť na tie investície, ktoré poskytujú najvyššiu pridanú hodnotu a efektívnosť nákladov, a to v záujme dosiahnutia cieľov EÚ v rámci politík v oblasti zmeny klímy, najmä projektov zameraných na dosiahnutie úspory energie a energetickej účinnosti, ako aj na investície do sietí obnoviteľnej energie
Notes that between now and 2030 an estimated EUR 1 trillion of investment is needed on the EU's electricity network and generation capacity and EUR 150 billion on gas networks; points out that EU spending on energy projects should focus on those investments that provide the highest added value and cost-effectiveness with a view to achieving the EU's targets on climate change policies, notably energy savings and energy efficiency projects, as well as investments in renewable energy networks;
domnieva sa, že dobre nasmerovaný program investícií pre udržateľnosť v rámci celej EÚ vo výške 500 miliárd EUR na najbližších päť rokov (100 miliárd EUR za rok, čo predstavuje približne 0,7 % HDP EÚ-27 za rok) by mohol vytvoriť a zabezpečiť 5 miliónov pracovných miest, pričom polovica z týchto pracovných miest by sa vytvorila v najbližších dvoch rokoch;
Believes that a well-targeted EU-wide investment program for sustainability of EUR 500 billion over the next five years (EUR 100 billion/year, which represents around 0.7 % of the EU-27 GDP/year) can create and safeguard 5 million jobs, with half of the jobs being created within the next two years;
konštatuje, že plán hospodárskej obnovy Komisie je v oblasti energetických projektov zle navrhnutý, pretože prideľuje štátnu pomoc takmer výlučne veľkým energetickým a telekomunikačným podnikom, čím vynecháva dôležitých partnerov pre zmeny, ako MSP, firmy pre zelené technológie a mestá a regióny EÚ; kritizuje skutočnosť, že plán hospodárskej obnovy Komisie sa výrazne opiera o projekty, ktoré v najbližších dvoch rokoch nebudú pripravené na konkrétne investície a že je silne zaujatý v prospech CCS a energetickej infraštruktúry, ktorá bude potrebovať roky na potrebné povolenia, na úkor širokého rozsahu technológií obnoviteľných energií a odvetvia stavebníctva, ktoré by sa dali rýchlo aktivovať strategickým partnerstvom s mestami a regiónmi EÚ a mali by tak skutočný krátkodobý vplyv na pracovné miesta;
Notes that the Commission's Economic Recovery Plan concerning energy projects is badly designed because it is allocating state aid almost exclusively to the big energy and telecom oligopolies, thus leaving out important partners for change like SMEs, green-tech companies and EU cities and regions; criticises the fact that the Commission's ERP relies heavily on projects not ready for concrete investment in the coming two years, and has a strong bias towards CCS and energy infrastructure, which will need years for the necessary authorisations, at the expense of a broad range of renewable energy technologies and the building sector, which could be quickly activated in a strategic partnership with EU cities and regions thus having a real short-term impact on employment;
poukazuje na to, že investície nového dohovoru by sa mali zamerať aj na zvýšenie účinnosti a nahradenie zdrojov iných ako ropy, z ktorých niektoré sa pravdepodobne minú v krátkom až strednom období a obmedzia rozvoj určitých odvetví, napríklad informačné, komunikačné a zábavné odvetvie; konštatuje, že podľa najnovších štúdií sa môže veľa ušetriť na takýchto materiáloch, ktoré by znížili odpad, náklady a závislosť od zdrojov;
Points out that New Deal investment should also aim at efficiency gains and substitution for resources other than oil, some of which are likely to become scarce in the short-to-medium term and will hamper the development of certain sectors, e.g. the information, communication and entertainment industry; notes that according to recent studies, huge efficiency gains can be made on such materials, which would reduce waste, costs and resource dependency;
poukazuje na to, že ekologický nový dohovor by sa mal zaoberať aj sociálnou krízou prostredníctvom masívnych investícií do sociálnych služieb, najmä do vzdelávania a zdravotníctva, masívnym zvýšením počtu učiteľov a zlepšením fyzických podmienok pre vzdelávanie našich detí a študentov, čo je investícia, ktorá sa v budúcnosti vráti;
Points out that a Green New Deal should also tackle the social crisis through massive investment in social services, in particular education and health, by massively increasing the number of teachers and improving the physical conditions for learning for our children and students, all of which is an investment that will pay back in the future;
domnieva sa, že ciele lisabonskej stratégie sa nedosiahnu bez toho, aby sa poskytol silný sociálny rozmer, ktorý sa zaintegruje do jednotného trhu; naliehavo žiada Radu, aby pripravila pôdu pre politiku konvergencie minimálnych miezd a sociálnych práv v strednom období; domnieva sa, že politika obmedzenia práce nadčas môže prispieť k vytvoreniu pracovných miest a k spravodlivejšiemu rozdeleniu možností;
Believes that the Lisbon Strategy will not achieve its aims without providing for a strong social dimension to be integrated into the single market; urges the Council to prepare the ground for a policy of convergence of minimum salaries and of social rights in the medium term; believes that a policy of reducing overtime-work can contribute to creating jobs and sharing opportunities more fairly;
vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že sa Európsky sociálny fond sústredí na preškolovanie a zvýšenú zamestnateľnosť ako aj činnosti sociálneho začlenenia s cieľom prekonať najhoršie sociálne vplyvy krízy; dôrazne žiada, aby sa do týchto politík začlenila rodová rovnosť;
Calls on the Commission and the Member States to ensure that the European Social Fund focuses on retraining and increased employability as well as social inclusion activities in order to overcome the worst social effects of the crisis; strongly demands that gender equality be mainstreamed in these policies;
Financovanie zeleného programu obnovy
Financing a green recovery programme
naliehavo žiada, aby sa stalo všeobecným pravidlom, že sa finančníci podriadia ich primeranej úlohe sluhov hospodárskemu rozvoju a blahobytu a želá si, aby sa všetky verejné peniaze a verejné záruky vydané na programy obnovy vyčlenili na uľahčenie prechodu na hospodársky rozvoj, ktorý je energeticky účinný, založený na obnoviteľných zdrojoch, bez jadrovej energie, sociálne spravodlivý a zohľadňujúci budúcnosť;
Urges, as a general rule, that financiers be subordinated to their proper role as servants of economic development and well-being, and wishes all public money and public guarantees spent on the recovery programmes to be earmarked for facilitating the transition to an energy-efficient, renewable-based, nuclear free, socially just and future-aware economic development;
konštatuje, že dotácie pre zlé súkromné banky alebo zlé verejné banky na podporu súkromných bánk s vysoko rizikovými aktívami znamená jednoducho prevod peňazí daňovníkov do bánk s problémami; odporúča, aby sa namiesto toho v prípade potreby poskytla verejná podpora prostredníctvom normálnej kapitálovej účasti;
Notes that subsidies for private bad banks, or public bad banks to support private banks with toxic assets, means simply transferring taxpayers' money to troubled banks; recommends, instead, whenever necessary, that public support be given through normal equity participation;
konštatuje dôležitosť rozpočtovej revízie plánovanej na rok 2009, ktorá by mala zahrnúť odvážne návrhy na presuny programov v čase revízie viacročných programov v polovici obdobia s cieľom reagovať na dôsledky krízy a zohľadniť obrovské výzvy, ktoré vyvoláva zmena klímy;
Notes the importance of the budgetary review planned for 2009, which should include bold proposals for a shift in programming at the time of the mid-term review of the multi-annual programmes to respond to the repercussions of the crisis and take into account the huge challenges posed by climate change;
domnieva sa, že EIB, finančná zložka EÚ a najväčší poskytovateľ verejných pôžičiek na svete, má kľúčovú úlohu pri poskytovaní kapitálu na obnovu; naliehavo žiada, aby sa vložený kapitál členských štátov ako akcionárov EIB výrazne zvýšil s cieľom výrazne zvýšiť úverovú kapacitu EIB, čím by sa umožnilo výrazne vyššie dlhové percento pri objeme investícií a zároveň by sa zlepšila kontrola nad projektmi z hľadiska udržateľnosti a súladu;
Believes that the EIB, the financial arm of the EU and biggest public lender in the world, has a key role to play in providing capital for the recovery; urges that paid-in capital of the Member States as the EIB's shareholders be significantly increased in order to have a far greater EIB lending capacity, thus constituting a much higher leverage effect on the volume of investments, while at the same time improving sustainability-compliance control over the projects;
domnieva sa, že EIB by mala mať za súčasných okolností možnosť využívať refinancovanie zo strany ECB; poukazuje na skutočnosť, že za predpokladu refinančnej miery 2 % zo strany ECB by EIB mohla využiť 5 miliárd EUR poskytnutých ako úrokové dotácie celkovo na 250 miliárd EUR bezúročných úverov verejnosti alebo súkromným investorom na zelené investície alebo najnovšie technológie, čim by pomohla zmierniť zmenu klímy a znížiť súvisiace náklady;
Believes that the EIB should be allowed, under current circumstances, to use refinancing by the ECB; points to the fact that - assuming a refinancing rate by the ECB of 2% - the EIB could leverage with EUR 5 billion used as interest subsidies, a total of EUR 250 billion interest-free credits to public or private investors for green investment and front-runner technologies, thus helping to mitigate climate change and reducing related costs;
vyzýva, aby sa fond 2020 Marguerite, ktorý je zameraný na poskytnutie priameho kapitálu na infraštruktúru a energetické projekty európskeho záujmu, čo najskôr sprevádzkoval a navrhuje do tohto fondu presunúť prostriedky z európskeho plánu obnovy s cieľom maximálneho dlhového efektu a rýchlych výsledkov; vyzýva na podpis memoranda o porozumení medzi Parlamentom a ostatnými európskymi inštitúciami s cieľom zabezpečiť investície do skutočne udržateľných projektov;
Calls for the 2020 Marguerite Fund, which is meant to provide direct equity to infrastructure and energy projects of European interest, to be made operational as soon as possible and proposes to inject money from the European Recovery Plan budget therein for maximum leverage and quick results; calls for a memorandum of understanding between Parliament and the other European institutions to be signed in order to ensure investment in truly sustainable projects;
žiada, aby Komisia predložila návrhy na zlepšenie zdaňovania energetiky v rámci celej EÚ, čo by jednak pomohlo preorientovať výrobu a spotrebu mimo výrobkov a služieb, ktoré ohrozujú klímu, a zároveň by umožnilo odkloniť zdaňovanie od pracovného základu na energetický základ;
Wishes the Commission to come forward with proposals to enhance EU-wide energy taxation, which would both help reorient production and consumption away from climate-endangering products and services and allow a shift of taxation away from a labour-base towards an energy-base;
naliehavo žiada Komisiu, aby predložila návrhy na zavedenie dane za finančné transakcie v rámci celej EÚ, ktorá by pomohla financovať investície v rozvojových krajinách s cieľom prekonať najhoršie následky krízy a sledovať dosiahnutie rozvojových cieľov tisícročia;
Urges the Commission to present proposals on the introduction of an EU-wide financial transaction tax that could help finance investment in developing countries in order to overcome the worst consequences of the crisis and keep track towards the achievement of the Millennium Development Goals;
žiada o povýšenie daňového výboru OSN na medzivládny orgán s cieľom riešiť daňové úniky alebo obchádzanie daňových povinností; žiada o reformu riadenia orgánov stanovujúcich účtovné normy (IASB) s cieľom zabezpečiť verejnú zodpovednosť, transparentnosť a dodržiavanie zásady predbežnej opatrnosti;
Asks for the upgrade of the UN tax committee into an intergovernmental body in order to deal with tax evasion and avoidance; asks for the reform of the governance of the accounting standard setters body (IASB) in order to ensure public accountability, transparency and respect for the precautionary principle;
Obnovená lisabonská stratégia
A renewed Lisbon strategy
poukazuje na to, že otvorená metóda koordinácie, na ktorej sa lisabonská stratégia zakladala v priebehu deviatich rokov, ukázala svoje nedostatky vzhľadom na nové interné a externé výzvy, ktorým čelí Európska únia;
Points out that the open method of coordination, on which the CityplaceLisbon strategy has been based for nine years, has revealed its limitations in the face of new internal and external challenges confronting the European Union;
domnieva sa, že by sa lídri EÚ mali dohodnúť na novom záväznom rámci užšej koordinácie hospodárskej politiky v krátkom období a vytvoriť primeranú spoločnú hospodárskej politiky EÚ; žiada Komisiu, aby do konca roka 2009 predložila dôkladné zhodnotenie doterajších deviatich rokov lisabonskej stratégie; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že vôbec nie je jasné, ako merať úspech lisabonskej stratégie a ktoré ukazovatele by boli vhodné na meranie „pokroku“; pripomína, že hospodársky rast nie je sám osebe cieľom a že hodnoty HDP/HND sa nemôžu považovať za vhodné meradlo blahobytu;
Believes that a new a binding framework for closer economic policy coordination should be agreed upon in the short run by EU leaders and a proper common economic policy of the EU set up in the medium term; asks the Commission for a thorough evaluation of the past nine years of the Lisbon strategy to be presented before the end of 2009; emphasises in this context that it is not at all self-evident how to measure the success of the Lisbon Strategy and which indicators would be appropriate ways to measure 'progress'; recalls that economic growth is not an end in itself and GDP/GNI figures cannot be seen as an appropriate benchmark for welfare;