natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pokiaľ ide o vznikajúce trhové ekonomiky, ktoré majú veľké prebytky na bežnom účte a nedostatočne pružné výmenné kurzy, medzinárodné spoločenstvo sa zhoduje – ako bolo opakovane povedané na samitoch G20 – posun smerom k systémom výmenných kurzov, ktoré budú viac určované trhmi, a zvýšenie stability výmenných kurzov, ktoré budú odrážať základné hospodárske faktory, je v záujme príslušných ekonomík a medzinárodného spoločenstva.
Concerning emerging market economies that have current account surpluses and insufficiently flexible exchange rates, the international community agrees – as repeatedly stated on G20 Summits – that moving towards more market-determined exchange rate systems and enhancing exchange rate stability to re-flect underlying economic fundamentals is in the interests of the economies con-cerned and of the international community.
Na samitoch v Toronte a Soule vznikajúce ekonomiky s prebytkom súhlasili, že vykonajú reformy na zvýšenie pružnosti výmenných kurzov, a teda by sme uvítali väčšie úsilie tvorcov čínskej politiky týmto smerom.
At the Toronto and Seoul Summits, emerging surplus economies agreed to undertake reforms to enhance exchange rate flexibility and thus further efforts from the Chinese policymakers in this di-rection would be welcome.
Pokiaľ ide o nadmernú nestálosť, spolu s orgánmi zodpovednými za ostatné významné pohyblivé meny máme spoločný záujem na silnom a stabilnom medzinárodnom finančnom systéme a podporujeme výmenné kurzy určované trhmi.
As regards excessive volatility, along with the authorities responsible for the other major floating currencies, we have a shared interest in a strong and stable international financial system, and support market-determined exchange rates.
Nadmerná nestálosť a neusporiadaný pohyb výmenných kurzov prinášajú nepriaznivé dôsledky pre hospodársku a finančnú stabilitu.
Excess volatility and disorderly movements in exchange rates have adverse im-plications for economic and financial stability.
To znamená, že je potrebné starostlivo konzultovať kroky na trhoch s kurzami a primerane spolupracovať.
This implies to consult closely in regard to actions in exchange markets and to cooperate as appropriate.
Akademická literatúra uvádza, že spolupráca vo výnimočných okolnostiach napr. prostredníctvom zásahov do devízových operácií môže byť účinná, najmä ak tieto zásahy sú zosúladené, v súlade s základnými faktormi a oficiálnymi oznámeniami a použité vtedy, keď je nevyrovnanosť výmenných kurzov veľká.
The academic literature indicates that cooperation in exceptional circumstances through e.g. foreign exchange interventions can be effective, notably if such in-terventions are concerted, consistent with fundamentals and official communica-tion, and undertaken when exchange rate misalignments are large.
Zosúladené zásahy ekonomík G7 (ako napríklad v roku 2000 vzhľadom na euro alebo v roku 2011 vzhľadom na jen) sú v tomto ohľade veľkou väčšinou považované za úspešné.
The con-certed interventions by the G7 economies (such as those of 2000 on the euro or of 2011 on the yen) are broadly deemed as having been successful in this re-spect.
Pokiaľ ide o medzinárodnú úlohu eura, stotožňujem sa s neutrálnym stanoviskom, ktoré zaujala ECB v roku 1999 – nesnažiť sa ani brániť jeho medzinárodnému používaniu, ani ho podporovať.
On the international role of the euro, I take note of with the neutral stance adopted by the ECB in 1999, neither trying to hinder nor trying to foster its in-ternational use.
Medzinárodné používanie mien by malo byť výsledkom procesu riadeného trhom.
The international use of currencies should be the outcome of a market-driven process.
Keďže však medzinárodný menový systém je v procese prechodu na multipolárny menový systém, táto politika sa možno prehodnotí.
However, since the international monetary system is in transition towards a multipolar currency system, this policy could be reviewed.
Ako hodnotíte úspechy skupiny G20?
How do you assess the achievements of the G20?
Aké sú vaše názory na súčasnú úroveň koordinácie?
What are your views on the current level of coordination?
Skupina G20 ako hlavné fórum globálneho hospodárskeho riadenia zohráva kľúčovú úlohu pri poskytovaní politických stimulov na vysokej úrovni na obmedzovanie krízy, riadenie krízy a predchádzanie budúcich kríz.
The G20, as the premier forum for global economic governance, has played a crucial role in providing high-level political impetus for crisis containment, cri-sis management and future crisis prevention.
Po skončení tento krízy sa musí zaistiť aj súdržnosť skupiny G20.
G20 cohesion must be ensured also once the crisis is over.
Preto skutočne vítam, že vedúci predstavitelia skupiny G20 zdôrazňujú význam sústavnej medzinárodnej politickej spolupráce pri riešení hlavných príčin finančnej krízy a pri položení základov spoľahlivého globálneho hospodárskeho rastu.
It is hence I highly welcome that G20 Leaders underline the importance of continued international policy cooperation to address the root causes of the financial crisis and to lay the foundations for sound global eco-nomic growth.
Keďže som sa sám zúčastnil mnohých stretnutí ministrov financií a guvernérov centrálnych bánk skupiny G20, ako aj samitov vedúcich predstaviteľov G20, musím povedať, že vnímam vysokú mieru spoločnej zodpovednosti členov skupiny G20 ako povzbudivú.
Having myself attended many meetings of G20 finance ministers and central bank governors as well as G20 leaders’ summits, I must say that I am encouraged by the high level of collective responsibility by G20 members.
Spomedzi rôznych tém v programe skupiny G20 by som chcel poukázať na tieto:
Among the various items on the agenda of the G20, I would highlight the fol-lowing:
Po prvé, počas francúzskeho predsedníctva sa tento rok urobilo veľa práce na posilnení fungovania medzinárodného menového systému.
First, under the French Presidency this year, a lot of work has been done to strengthen the functioning of the International Monetary System.
S mexickým kolegom som bol spolupredsedom pracovnej skupiny pre túto oblasť v rámci skupiny G20.
Together with my Mexican colleague I co-chaired a G20 working group on the subject.
Dosiahli sme pokrok okrem iného v oblasti posilnenia dohľadu, vypracovania súvislých záverov o riadení toku kapitálu, ako aj v oblasti monitorovania a hodnotenia globálnej likvidity.
We achieved progress nter alia on strengthening surveillance, on devising coherent conclusions on capital flow management as well as on the monitoring and as-sessment of global liquidity.
Za dôležité úspechy skupiny G20 považujem to, že krajiny sa zhodli na tom, že obe tieto oblasti by sa mali stať – spoločne so záležitosťami týkajúcimi sa výmenných kurzov a s motívmi tvorby rezerv – pravidelnou súčasťou dohľadu, a to vzhľadom na možné externality, ktoré môžu vyvolať politiky krajín v týchto oblastiach v iných sférach.
I regard it as important achievements that G20 countries have agreed that both areas should become – together with exchange rate matters and drivers of reserve accumulation – a regular part of surveillance, given the potential externalities that countries’ policies in these areas can have on others.
Čo sa týka témy globálnej likvidity, chcel by som zdôrazniť, že je skutočne dôležité začať pravidelný proces monitorovania a hodnotenia a že centrálne banky majú najlepšiu pozíciu na monitorovanie vývoja globálnej likvidity v kontexte kooperatívnych štruktúr BIS v rámci Bazilejskej dohody.
As far as the issue of global liquidity is concerned, I would emphasize that it is indeed important to start a regular process of monitoring and assess-ment and that central banks are best placed to monitor global liquidity develop-ments in the context of the central bank cooperative structures of the BIS in Ba-sle.
Pokiaľ ide o zabezpečovanie likvidity po veľkých otrasoch, v skupine G20 sa začali rozhovory o tom, či treba a ako možno ďalej posilniť úverovú kapacitu MMF, pričom tieto rozhovory budú pokračovať v MMF.
With regard to liquidity provision following major shocks, discussions were started in the G20 and will continue in the IMF on whether and how to further strengthen the IMF’s lending toolkit.
Po druhé, vedúci predstavitelia skupiny G20 podporili kľúčové základy globálnej regulačnej reformy vrátane práce, ktorú vykonali Bazilejský výbor a Rada pre finančnú stabilitu (FSB).
Second, G20 Leaders endorsed the key building blocks for the global regulatory reform, including the work done by the Basel Committee and the FSB.
Teraz je rozhodujúce, aby členovia skupiny G20 ďalej napredovali pri vykonávaní dosiahnutých dohôd a aby plnením prijatých záväzkov viedli príkladom.
It is now crucial for G20 members to make further progress on implementing the agree-ments reached and to lead by example in living up to the commitments made.
Medzi kľúčové témy patria: (i) úplné vykonávanie dohôd Bazilej II a III podľa dohodnutých harmonogramov; (ii) vykonávanie rámca Bazilejského výboru pre bankový dohľad (BCBS) pre systémovo dôležité banky a rozšírenie rámca tak, aby zahŕňal všetky systémovo dôležité finančné inštitúcie; (iii) odsúhlasenie odporúčaní na posilnenie dohľadu, dozoru a regulácie tieňového bankového systému; (iv) úplné a jednotné vykonávanie odporúčaní pre mimoburzové deriváty.
Key issues include: (i) fully implement Basel II and III along the agreed time-lines; (ii) implement the BCBS framework for Systemically Important Banks and extend the framework to encompass all SIFIs; (iii) agree on recommenda-tions to strengthen oversight, supervision and regulation of shadow banking sys-tem; (iv) full and consistent implementation of OTC derivative recommenda-tions.
K ďalším dôležitým oblastiam patria zníženie nadmerného spoliehania sa na ratingové agentúry a súčasné posilnenie ich regulácie a dohľadu nad nimi, ako aj posilnenie riadenia a zdrojov FSB.
Other important areas include reducing the over-reliance on credit rating agencies while strengthening their regulation and supervision as well as strengthening the governance and resources of the FSB.
Po tretie, kľúčovým mechanizmom viacstrannej spolupráce je rámec skupiny G20 pre silný, udržateľný a vyvážený rast.
Third, the G20 Framework for Strong, Sustainable and Balanced Growth is a key mechanism in multilateral cooperation.
Zámerom tohto rámca je pomôcť pri riadení prechodu od reakcie na krízu k silnému, udržateľnému a vyváženému modelu globálneho rastu, ako aj riešiť globálne nerovnováhy, ktoré prispeli k finančnej kríze.
The aim of this framework is to help manage the transition from crisis response to a strong, sustainable and balanced pattern of global growth as well as to address the global imbalances that con-tributed to the financial crisis.
Teraz je dôležité, aby všetci členovia skupiny G20 v plnej miere dodržali svoje záväzky prijaté v tomto rámci.
It is now important that all G20 members fully live up to their commitments made within this framework.
V tejto súvislosti sú kľúčovými dôrazné opatrenia na zaručenie fiškálnej udržateľnosti a ambicióznych štrukturálnych reforiem.
In this respect, bold measures to safeguard fiscal sustainability and ambitious structural reforms are key.
Vytvorenie troch európskych orgánov dohľadu (ESA) je veľkým krokom vpred.
The establishment of the three European Supervisory Authorities (ESAs) is a major step forward.
Umožňuje stavať na skúsenostiach a práci výborov tretej Lamfalussyho úrovne, ktoré zohrali významnú úlohu pri rozvíjaní zbližovania dohľadu v Európe a podpore vzájomnej dôvery medzi vnútroštátnymi orgánmi dohľadu.
It allows building on the experience and the work conducted by the Level 3 “Lamfalussy” Committees, which played an important role to foster supervisory convergence in Europe and to forge mutual trust among the national supervisors.
Cieľom vytvorenia európskych orgánov dohľadu je odstránenie jednej z najväčších slabín týchto výborov, a to nezáväzného charakteru ich usmernení.
The establishment of the ESAs seeks to remedy one of the major weaknesses of these Committees, namely the non-binding nature of their guidelines.
Možnosť vydávať právne záväzné technické normy na základe nariadení/smerníc prijatých Parlamentom a Radou v rámci postupu spolurozhodovania umožní zostaviť súbor pravidiel EÚ pre finančné služby, ktorý podporí rovnaké podmienky a prispeje k primeranej ochrane vkladateľov, investorov a spotrebiteľov v Európe.
The possibility to issue legally binding technical standards on the ba-sis of regulations / directives adopted by the Parliament and the Council in co-decision will allow creating an EU financial services rulebook, which will pro-mote a level playing field and contribute to the adequate protection of deposi-tors, investors and consumers in Europe.
Čo sa týka možnej úlohy ECB v rámci bankového dohľadu, možno uvažovať takto.
As regards the ECB’s possible role in banking supervision, the following con-siderations can be made.
Po prvé, skúsenosti z finančnej krízy vo všeobecnosti posilnili argumenty v prospech zapojenia centrálnych bánk do prudenciálneho dohľadu.
First, in general, the experience of the financial crisis has strengthened the arguments in favour of the involvement of central banks in prudential supervision.
V čoraz viac trhovo orientovanom a vzájomne prepojenom finančnom systéme môžu mať narušenia rovnováhy vplyv na základné trhové mechanizmy, ako napríklad rozdelenie likvidity, môžu mať nepredvídateľný cezhraničný dosah.
In an increasingly market-based and interconnected fi-nancial system, disturbances are likely to affect core market mechanisms, such as the distribution of liquidity, have cross-border implications in a more unpre-dictable manner.
Počas finančnej krízy sa navyše jasne ukázali synergie medzi centrálnym bankovníctvom a funkciami dohľadu, a to najmä v súvislosti so zhromažďovaním a vyhodnocovaním informácií.
Moreover, during the financial crisis the synergies between the central banking and the supervisor functions have been evident with particular regard to the gathering and assess-ment of information.
Po druhé, po zvážení skúseností z krízového obdobia sa v mnohých členských štátoch posilnila úloha centrálnych bánk v prudenciálnom dohľade.
Second, taking stock of experience during the crisis, in a number of Member States the role of central banks in prudential supervision has been greatly strengthened.
Takýto vývoj môže časom priniesť ďalšie úvahy o inštitucionálnej úlohe ECB a o možnosti, ktorú poskytuje zmluva, zveriť ECB konkrétne úlohy v oblasti prudenciálneho dohľadu, a to aj v súvislosti s ďalším rozširovaním eurozóny.
Such developments may over time facilitate further considering the institutional role of the ECB and the possibility given by the Treaty to confer specific tasks in the field of prudential supervision upon the ECB, also in the light of possible further enlargement of the euro-area.
Inštitucionálny rámec Eurosystému sa opiera o decentralizovaný operačný prístup, ktorý umožňuje v plnej miere využívať odbornosť a existujúcu infraštruktúru vnútroštátnych orgánov.
The Eurosystem institutional framework relies on a decentralised operational approach which allows exploiting fully the national authorities’ expertise and existing infrastructures.
Toto usporiadanie sa ukázalo ako účinné pri riadení inštitucionálnych úloh stanovených zmluvou aj v súvislosti s finančnou krízou.
This setting has proved effective in managing the insti-tutional tasks assigned by the Treaty also in the context of the financial crisis.
Mohlo by slúžiť ako vhodný rámec na vykonávanie kompetencií dohľadu.
It could provide an appropriate framework for the exercise of supervisory respon-sibilities.
Tento mikroprudenciálny dohľad dopĺňa úloha ECB v rámci novovytvoreného Európskeho výboru pre systémové riziká (ESRB) pre makroprudenciálny dohľad.
This microprudential supervision is complemented by the role of the ECB in the newly established ESRB on macroprudential supervision.
Mali by sa podľa vás rozličné právomoci členov rady časom meniť v súlade so zmenami úloh a priorít ECB?
In your view, should the different responsibilities of Board members change with time, in line with the changes happening in the ECB's tasks and priorities?
Článok 12 štatútu ESCB a ECB (ďalej ako „štatút“) vymedzuje zodpovednosti Výkonnej rady ECB.
Article 12 of the Statute of the ESCB and the ECB (“the Statute”) lays down the responsibilities of the ECB’s Executive Board.
Tento článok poveruje Výkonnú radu realizáciou menovej politiky v súlade s rozhodnutiami prijatými Radou guvernérov a prípravou stretnutí Rady guvernérov.
The article allocates to the Ex-ecutive Board the implementation of monetary policy in accordance with the de-cisions taken by the Governing Council and of the preparation of the meetings of the Governing Council.
Podľa článku 11 štatútu je Výkonná rada ďalej zodpovedná za aktuálnu činnosť ECB, aj keď bez toho, aby tento článok poskytoval presnú definíciu „aktuálnej činnosti“.
In addition, according to Article 11 of the Statute the Executive Board is responsible for the current business of the ECB, without however, giving an exact definition of ‘current business’.
Oba tieto články spomínajú Výkonnú radu ako celok a nezverujú konkrétne úlohy jednotlivým členom Výkonnej rady, keďže Výkonná rada je kolektívny rozhodovací orgán.
Both articles refer to the Executive Board as a whole and do not allocate specific tasks to individual Executive Board members, given that the Executive Board is a collegiate decision-making body.
Znamená to, že rozhodnutia prijíma celá Výkonná rada a nie jednotliví členovia Výkonnej rady.
This means that decisions are taken by the entire Executive Board and not by individual Executive Board members.
Problémy sú navyše často vzájomne prepojené a pri rozhodovaní sa musia zohľadňovať všetky aspekty určitej témy, teda právne, prevádzkové aj strategické.
Fur-thermore, issues are often interlinked and decisions need to take into account all aspects of an item, i.e. legal, operational and strategic considerations.
V dôsledku toho sa všetci členovia Výkonnej rady zaujímajú o všetky oblasti a zapájajú do všetkých oblastí kompetencie Výkonnej rady, či už ide o menovú politiku, platobné systémy, bankovky a podobne.
As a re-sult, all Executive Board members take an interest and are involved in all areas of the Executive Board’s competence, be it monetary policy, payment systems, banknotes, etc.
S cieľom zabezpečiť účinné administratívne riadenie dokumentov sa zvonku zároveň zdá, že sa členovia Výkonnej rady medzi sebou dohodli na tom, že línie zodpovednosti za jednotlivé oblasti činnosti ECB priradia vždy jednému členovi Výkonnej rady, ktorý sa však nezrieka kolektívnej zodpovednosti celej Výkonnej rady.
At the same time, to facilitate the efficient administrative handling of dossiers, it seems from the outside that the Executive Board members have agreed among themselves to assign to individual ECB business areas direct reporting lines to one Executive Board member, which, however, does not derogate from the col-lective responsibility of the entire Executive Board.
Tento prístup ponúka ďalšiu výhodu, ktorá umožňuje maximálne využiť znalosti a schopnosti jednotlivých členov Výkonnej rady.
This approach offers the additional advantage to allow making the best possible use of individual Executive Board members’ background.
Rozdelenie línii zodpovednosti sa časom reviduje, a to najmä vtedy, keď dôjde k zmenám v zložení Výkonnej rady.
The allocation of re-porting lines is reviewed from time to time, in particular, when there are changes in the composition of the Executive Board.
Prerozdelenie zodpovedností za portfólio medzi členmi Výkonnej rady navyše prispieva k posilneniu kolegiality.
In addition, re-shuffling portfolio re-sponsibilities between Executive Board members also contributes to the strengthening of collegiality.
Zmluva v prípade výberu členov Výkonnej rady hovorí výlučne o kritériu odborných skúseností a znalostí.
The Treaty exclusively contains the criterion of professional experience and ex-pertise when selecting Executive Board members.
Uvádza sa v nej, že členovia Výkonnej rady ECB „sú menovaní spomedzi významných, uznávaných a skúsených odborníkov v menovej a bankovej problematike“.
It states that the members of the ECB’s Executive Board ‘shall be appointed among persons of recognised standing and professional experience in monetary or banking matters’.
Jediná požiadavka týkajúca sa národnosti – a to je takmer samozrejmé – je, že budúci člen Výkonnej rady musí mať národnosť štátu eurozóny.
The only consideration related to nationality - and that is almost self-evident – is the re-quirement for a prospective Executive Board member to hold euro area national-ity.
Právne texty sa vedome zdržiavajú toho, aby vymedzovali nejaké ďalšie požiadavky súvisiace s národnosťou alebo pohlavím, keďže takýto prístup by bol len sotva v súlade s výberom založeným na kvalifikácii.
The legal texts consciously refrain from laying down any other pre-requisites related to nationality or gender as this would hardly be in line with a selection based on qualification.
Bez ohľadu na tieto právne úvahy však ja osobne považujem rozmanitosť v inštitúciách za dôležitú a to sa týka národnosti, pohlavia, veku, odborného zázemia a osobných skúseností.
Nevertheless these legal considerations, I per-sonally consider diversity of institutions to be important; this relates to nationali-ties, gender, age, professional backgrounds and personal experiences.
Vzhľadom na to, že ECB je nadnárodnou inštitúciou, svoje rozhodnutia musí navyše prijímať výlučne z hľadiska eurozóny, čo jasne znamená vylúčenie osobitných národných záujmov.
Furthermore, given that the ECB is a supranational institution, its decisions must be taken exclusively with a euro area perspective, and this clearly excludes tak-ing into account particular national interests.
Základom usporiadania Eurosystému je to, že členovia rozhodovacích orgánov ECP pri rozhodovaní uplatňujú svoje osobné skúsenosti a znalosti a nezastupujú členský štát, z ktorého pochádzajú.
It is a cornerstone of the Eurosys-tem construction that the members of the ECB decision-making bodies partici-pate in the decision-making in their personal capacity and do not represent the Member States from which they come.
To, že v procese vymenúvania má Európsky parlament význačnú úlohu, zaisťuje objektívny proces v súlade so stanovenými kritériami.
The fact that the appointment procedure gives a prominent role to the European Parliament ensures an objective process in compliance with the stipulated crite-ria.
Aký je váš názor na potrebu zostaviť „najlepší tím“ (teda najlepšie fungujúci kolektív) členov Výkonnej rady a nehovoriť teda len o „najlepšom jednotlivcovi“?
What is your view on the need to recruit "the best team" (ie the best functioning collective) of Executive Board members as opposed to simply more narrowly speaking "the best individual"?
Právny rámec veľmi jasne uvádza, akú kvalifikáciu musí mať člen Výkonnej rady, a bolo by dosť nebezpečné vymýšľať ďalšie „mäkké“ kritériá, ktoré sa dajú len ťažko merať a ktoré je náročné realizovať.
The legal framework is very clear in stating what qualifications are required for an Executive Board member and it would be rather dangerous to invent addi-tional ‘soft’ criteria which are hard to measure and difficult to implement.
Je zrejmé, že keďže je Výkonná rada kolektívnym orgánom s kolektívnymi zodpovednosťami za všetky rozhodnutia, ktoré prijme, je predpokladom, že bude dobre fungovať ako tím.
Obvi-ously, given that the Executive Board is a collegiate body with collegiate re-sponsibilities for all decisions it takes, it is a prerequisite that it functions well as a team.
Dá sa teda primerane očakávať, že osoby prestavené ako kandidáti do Výkonnej rady budú mať okrem svojho uznávaného postavenia a odborných skúseností v menových a bankových záležitostiach aj tieto ďalšie schopnosti.
One should reasonably expect that persons put forward as candidates for the Executive Board would in addition to their recognised standing and profes-sional experience in monetary or banking matters also possess those additional skills.