natgillin/translations-raw huggingface dataset:
hlboko ľutuje, že niektoré členské štáty zrejme neberú ohľad na odporúčanie Rady 92/441/EHS, ktoré uznáva „základné právo osoby na dostatočné zdroje a sociálnu pomoc tak, aby jej bolo umožnené žiť dôstojne“;
Deeply regrets that some Member States appear not to have regard to Council Recommendation 92/441/EEC, which recognises the ‘basic right of a person to sufficient resources and social assistance to live in a manner compatible with human dignity’;
trvá na tom, že sociálni partneri by sa mali zúčastňovať ako rovnocenné strany pri vypracúvaní národných akčných plánov boja proti chudobe a určovaní referenčných ukazovateľov na každej úrovni riadenia;
Insists that the social partners should be fully involved in drawing up national action plans to combat poverty and setting reference targets at each level of governance;
zdôrazňuje potrebu plánovania a vykonávania cielených intervencií prostredníctvom aktívnych politík zamestnanosti na úrovni zemepisných oblastí, odvetví hospodárstva alebo podnikov a za aktívnej účasti sociálnych partnerov, aby sa zlepšil prístup na pracovný trh pre ľudí zo sektorov alebo zemepisných oblastí s mimoriadne vysokou mierou nezamestnanosti;
Stresses the need to plan and implement targeted interventions, through active employment policies at geographical, sectoral and business levels, and with the active involvement of the social partners, in order to boost access to the labour market for people from sectors or geographical regions with particularly high rates of unemployment;
zdôrazňuje potrebu sústrediť sa na vybrané skupiny obyvateľstva (migranti, ženy, nezamestnaní ľudia v preddôchodkovom veku atď.) s cieľom zlepšovať ich zručnosti, predchádzať nezamestnanosti a posilňovať ich sociálne začlenenie;
Stresses the need to focus on selected sections of the population (migrants, women, unemployed people of pre-retirement age, etc.) with the aim of improving skills, preventing unemployment and strengthening the fabric of social integration;
vyzýva členské štáty a Komisiu, aby prijali opatrenia na integráciu mladších a starších ľudí na pracovný trh, keďže tieto zraniteľné skupiny sú významne postihnuté nezamestnanosťou v súčasnej recesii;
Urges the Member States and the Commission to take measures for the integration of younger and older people into the labour market, since these are vulnerable groups that are severely affected by the lack of jobs in the present recession;
zdôrazňuje, že systémy minimálnych príjmov musia pokryť náklady na palivo, aby umožnili chudobným domácnostiam postihnutým energetickou chudobou platiť svoje účty za energiu; domnieva sa, že minimálny príjem sa musí vypočítavať na základe realistických hodnotení nákladov na vykurovanie domu pri zohľadnení konkrétnych potrieb domácností – t. j. rodín s deťmi, starších ľudí a zdravotne postihnutých osôb;
Stresses that minimum income schemes must cover fuel costs to allow poor households affected by energy poverty to pay their energy bills; minimum income schemes must be calculated on the basis of realistic assessments of how much it costs to heat a home related to the specific household needs – e.g. family with children, older people and disabled persons;
konštatuje, že väčšina členských štátov v EÚ 27 má vnútroštátne systémy minimálnych príjmov, ale viaceré ich nemajú; žiada členské štáty, aby ustanovili systémy zaručeného minimálneho príjmu na sociálne začleňovanie, ktoré budú predchádzať chudobe, a vyzýva ich, aby si vymieňali osvedčené postupy; uznáva, že ak sa poskytuje sociálna pomoc, členské štáty sú povinné zabezpečiť, že občania ju chápu a dokážu získať svoje oprávnené príspevky;
Points out that, while most Member States in the EU-27 have national minimum income schemes, several do not; calls on the Member States to provide for poverty-preventing guaranteed minimum income schemes for social inclusion, and urges them to exchange best practice; recognises that, where there is provision of social assistance, Member States have a duty to ensure that citizens understand and are able to obtain their entitlements;
poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii, ako aj vládam a parlamentom členských štátov a kandidátskych krajín.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the parliaments and governments of the Member States and of the candidate countries.
Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. októbra 2010 o finančnej, hospodárskej a sociálnej kríze: odporúčania týkajúce sa opatrení a iniciatív, ktoré treba prijať (správa v polovici obdobia) ( 2009/2182(INI) )
European Parliament resolution of 20 October 2010 on the financial, economic and social crisis: recommendations concerning measures and initiatives to be taken (mid-term report) ( 2009/2182(INI) )
, prijaté v súlade s článkom 184 rokovacieho poriadku,
, adopted under Rule 184 of its Rules of Procedure,
so zreteľom na správu Osobitného výboru pre finančnú, hospodársku a sociálnu krízu ( A7-0267/2010 ),
having regard to the report of the Special Committee on the Financial, Economic and Social Crisis ( A7-0267/2010 ),
poznamenáva, že príčiny súčasnej krízy sú mnohoraké a jej dôsledky okamžité i dlhodobé a že sa prehliadli viaceré varovné signály a podcenil sa rozsah krízy, ako aj jej dosah a vedľajšie účinky;
Notes that the causes of the current crisis are manifold and its effects both immediate and long-term, and that several warning signs were overlooked and the scale of the crisis, as well as its impact and spillover effects, underestimated;
poznamenáva, že kríza, ktorá vznikla v Spojených štátoch s bublinou nebonitných úverov, má korene hlboko v minulosti;
Notes that the crisis that originated in the United States with the subprime bubble had roots that go back a long way;
poznamenáva, že hlavnými faktormi prispievajúcimi k súčasnej finančnej kríze sú globálna nerovnováha, regulačné riadenie (regulácia a dohľad) a monetárna politika – spolu s osobitnými faktormi obsiahnutými vo finančnom systéme, ako sú komplexnosť a nepriehľadnosť finančných produktov, krátkodobo nastavené systémy odmeňovania a nevhodné podnikateľské modely;
Notes that global imbalances, regulatory governance (regulation and supervision), and monetary policy - together with specific factors inherent in the financial system, such as the complexity and opacity of financial products, short-term featured remuneration systems and inadequate business models - are the main factors contributing to the current financial crisis;
domnieva sa, že šírenie konfliktov záujmov, osobitných záujmov a prípadov, keď sú si aktéri „príliš blízki na to, aby rokovali“, vo finančnom sektore prispelo k zhoršeniu krízy;
Considers that the proliferation in the financial sector of conflicts of interest, vested interests and cases of operators who are ‘too close to talk’ has in some cases aggravated the crisis;
poznamenáva, že expanzívna monetárna politika USA podnecovala využívanie nadbytku likvidity na vyhľadávanie vysokých výnosov a rozvoj domácej ponuky sa zakladal na spotrebiteľských úveroch, a tým aj zadlžení domácností, ako aj vysokých vládnych výdavkoch financovaných prostredníctvom lacného prístupu ku kapitálu;
Notes that the USA's expansionist monetary policy encouraged an excess of liquidity in search of high returns and the development of domestic demand based on consumer credit, and thus household debt, as well as high government expenses financed through cheap access to capital;
poznamenáva, že na finančných trhoch dochádzalo k špekulatívnemu správaniu, keď niektorí investori podstupovali veľmi veľké riziko, ktoré oligopol ratingových agentúr len zhoršoval; poznamenáva, že ktorákoľvek trhová ekonomika funguje najlepšie vtedy, ak je sprevádzaná demokraticky prijatou, transparentnou a viacúrovňovou reguláciou spolu s etikou a morálkou, ktorá podporuje zdravý finančný a ekonomický systém a nepoškodzuje reálnu ekonomiku;
Notes that there has been speculative behaviour in the financial markets, with some investors taking very large risks, which was aggravated by the oligopoly in rating agencies; notes that any market economy works best when accompanied by democratically agreed, transparent, multilevel regulation accompanied by healthy ethics and morality that encourage sound financial and economic systems and do not damage the real economy;
poznamenáva, že rozširovanie komplexných mimosúvahových produktov (SPV, CDO, CDS atď.) a sekuritizačné pravidlá vychádzajúce z neregulovaného paralelného bankového systému skôr zvýšili než znížili systémové riziko; poznamenáva, že inštitúcie, ktoré sa zameriavajú na sporiteľov a financovanie MSP sa osvedčili;
Notes that the proliferation of complex off-balance-sheet products (SPVs, CDOs, CDS, etc.) and securitization arrangements resulting from an unregulated parallel banking system has increased, rather than decreased, systemic risks; notes that establishments that concentrate on savers and financing for SMEs have proved their value;
je presvedčený, že absencia vhodnejšieho modelu výroby, distribúcie a spotreby vzhľadom na zmenu klímy, stratu biodiverzity a vyčerpávanie prírodných zdrojov prispieva k hlavným príčinám krízy;
Believes that the absence of a more sustainable pattern of production, distribution and consumption in the face of climate change, the loss of biodiversity and the depletion of natural resources feeds into the root causes of the crisis;
domnieva sa, že zavedeným štruktúram ekonomického a finančného riadenia pri nástupe krízy, či už na globálnej úrovni, v USA alebo v rámci Európskej únie, chýbala súdržnosť a spojitosť pri rozlišovaní makroprudenciálneho dohľadu od mikroprudenciálneho dohľadu, pričom sa vyslovene sústreďovalo na mikroprudenciálny dohľad finančných inštitúcií v zmysle zdola nahor a na monitorovanie makroekonomických ukazovateľov na úrovni krajiny a zároveň sa zanedbávalo celosystémové preskúmanie finančného a makroekonomického vývoja, ktoré by si vyžiadalo monitorovanie prepojenia medzi finančnými inštitúciami a medzi krajinami;
Considers that the economic and financial governance structures in place at the onset of the crisis, whether at global level, in the USA or within the European Union, lacked coherence and consistency in separating macro- from micro-prudential supervision, focussed excessively on bottom-up micro-prudential supervision of financial institutions and country-level monitoring of macroeconomic indicators, whilst neglecting the system-wide view of the financial and macroeconomic developments that would necessitate monitoring of the interconnectedness among financial institutions and among countries;
poznamenáva, že globalizácia sa vyvinula bez vzniku alebo paralelného vývoja globálnych štruktúr riadenia, ktoré by sprevádzali integráciu trhu, najmä pokiaľ ide o globálnu rovnováhu alebo nerovnováhu a finančné trhy, a považuje proces G20 za vykročenie správnym smerom, no zdôrazňuje, že v G20 je potrebné účinne zastupovať postoj EÚ;
Notes that globalisation has developed without the emergence or parallel evolution of global governance structures to accompany market integration, especially as regards global balances or imbalances and financial markets, and sees the G20 process as a step in the right direction, but points out that an effective representation of the EU-position at the G20 is necessary;
poznamenáva, že Európska únia v júli 1990 uznala voľný pohyb kapitálu, ako sa ustanovuje v zmluvách EÚ, čo prispelo k hospodárskemu rozvoju; poznamenáva však, že voľný pohyb kapitálu nebol sprevádzaný harmonizáciou dane z úspor, primeranou cezhraničnou reguláciou ani dohľadom na európskej úrovni;
Notes that the European Union recognised the free movement of capital as provided for in the EU Treaties in July 1990, which contributed to economic development; notes, however, that the free movement of capital was not accompanied by a harmonisation of taxes on savings, adequate cross-border regulation or supervision on a European level;
odsudzuje skutočnosť, že zásady Paktu stability a rastu sa v minulosti nie vždy dodržovali, a konštatuje, že sa vyskytli prípady výraznej nerovnováhy medzi ekonomikami eurozóny;
Condemns the fact that the principles of the SGP were not always respected in the past and notes that substantial imbalances between the euro-zone economies have occurred;
poznamenáva, že neexistencia riadnej regulácie a pevného dohľadu a úplná absencia nástrojov riadenia nepredvídaných udalostí v prípade bankovej krízy ukázali, ako ešte musí Európska únia pokročiť, aby mala zavedené mechanizmy vhodné na riadenie politických výziev spojených s fungovaním vnútorného trhu a integrovaného finančného systému; poukazuje najmä na absenciu mechanizmu cezhraničného bankrotu;
Notes the absence of proper regulation and robust supervision, and the complete lack of instruments for contingency management in the event of a banking crisis showed how much further the European Union needs to go to have in place mechanisms fit to manage the policy challenges associated with having an internal market and an integrated financial system; notes in particular the absence of a cross-border bankruptcy mechanism;
poznamenáva, že deficit verejných financií v Európskej únii sa podľa Eurostatu v roku 2010 zvýšil z 2,3 % HDP na 7,5 % HDP a v eurozóne z 2 % na 6,3 %, pomer verejného dlhu k HDP v Európskej únii vzrástol zo 61,6 % HDP v roku 2008 na 79,6 % v roku 2010 a v eurozóne zo 69,4 % na 84,7 %, čím sa za dva roky u niektorých členských štátov anulovalo bezmála dvadsaťročné úsilie o konsolidáciu rozpočtu; vyjadruje poľutovanie nad touto prekážkou, pretože oveľa viac sťaží reakciu na riešenie nezamestnanosti a demografickej problematiky;
Notes that the public deficit in the European Union rose from 2,3 % of GDP in 2008 to 7,5 % in 2010, and from 2 % to 6,3 % in the euro zone according to Eurostat, with the public debt-to-GDP ratio rising from 61,6 % of GDP in 2008 to 79,6 % in 2010 in the European Union and from 69,4 % to 84,7 % in the euro zone, brushing aside in two years all the efforts at budgetary consolidation made over almost two decades by some Member States; deplores this setback as it will make responding to unemployment and demographic challenges much more difficult;
domnieva sa, že európske verejné financie boli v poľutovaniahodnom stave už pred krízou: od 70. rokov minulého storočia sa verejný dlh členských štátov postupne zvyšoval v dôsledku rôznych ekonomických otrasov, ktoré doľahli na EÚ; poznamenáva, že náklady plánov na obnovu, klesajúce daňové príjmy a vysoké výdavky na sociálne zabezpečenie zapríčinili nárast deficitu verejných financií a pomeru verejného dlhu k HDP vo všetkých členských štátoch, aj keď nie v rovnakom rozsahu v rámci Únie;
Considers that Europe's public finances were already in a poor state before the crisis: since the 1970s the level of Member States' public debt has gradually crept upwards under the impact of the various economic downturns the EU has experienced; notes that the cost of recovery plans, falling tax revenues and high welfare expenditure have caused both public debt and the ratio of public debt to GDP to rise in all Member States, although not to a uniform degree across the Union;
domnieva sa, že sa ešte neprejavily všetky dôsledky krízy a že najmä vzhľadom na úroveň, ktorú dosiahla nezamestnanosť, sa nedá vylúčiť, že sa nevráti;
Considers that the full effects of the crisis have not yet been unleashed and that a relapse, as in a double-dip recession, cannot be ruled out, particularly as regards the unemployment level;
poznamenáva, že kríza mala dosah na zamestnanosť v celej EÚ, hoci miera nezamestnanosti vzrástla v priemere len o 1,9 % v EÚ-27, a že negatívny dosah na zamestnanosť bude pokračovať ako dôsledok obvyklého oneskorenia, v ktorom sa ekonomické trendy odrážajú na trhu práce; zdôrazňuje, že v odhadoch Komisie sa predpokladá miera nezamestnanosti v celej EÚ takmer 11 % v roku 2010, čo bude mať vážne dôsledky na pracovnú silu v EÚ;
Notes that the crisis has had an impact on employment throughout the EU, although the jobless rate rose by an average of only 1,9 % across the EU-27, and that the negative impact on employment will continue as a result of the customary delay with which economic trends are mirrored in the job market; underlines that the Commission forecasts point to an EU-wide rate of unemployment of almost 11 % in 2010, which will have serious implications for the EU's labour force.
poznamenáva, že sociálne dôsledky krízy sú veľmi rozdielne v závislosti od členských štátov: keďže miera nezamestnanosti je v priemere 10 %, v niektorých krajinách dosahuje 20 %, pričom v prípade mladých ľudí presahuje 40 %, čo zdôrazňuje rozsah štrukturálnych zlepšení potrebných v niektorých krajinách;
Notes that the social effects of the crisis are very different depending on the Member State: whereas the unemployment rate is 10 % on average, in some countries it reaches 20 %, escalating to over 40 % of young people, which underlines the extent of the structural improvements needed in some countries;
domnieva sa, že zatiaľ čo politika znižovania dlhu je dôležitá, rýchla konsolidácia verejných financií by nemala byť na úkor systémov sociálnej ochrany a verejných služieb, pretože tieto systémy sú právom vítané pre ich úlohu, ktorú zohrávajú ako automatické stabilizátory v zmierňovaní dôsledkov krízy; poznamenáva, že podpora účinnosti v sociálnej ochrane a verejných službách môže zároveň zlepšiť ekonomickú účinnosť a kvalitu služieb; uznáva, že nevytvorenie správnej rovnováhy by mohlo viesť k nevýraznému rastu počas dlhého obdobia sprevádzaného pretrvávajúcou nezamestnanosťou a tým k nevyhnutnému narušeniu konkurencieschopnosti Európy vo svete;
Considers that while a policy of debt reduction is important, a rapid consolidation of public finances should not be detrimental to the systems of social protection and public services when these have rightly been welcomed for the role they play as automatic stabilisers in mitigating the crisis; notes that fostering efficiency in social protection and public services can simultaneously improve economic efficiency and the quality of services; recognizes that the failure to strike the right balance could lead to sluggish growth over a long period, accompanied by persistent unemployment, and thus the inexorable erosion of Europe's global competitiveness;
poznamenáva, že vysoké miery nezamestnanosti so sebou prinášajú nielen sociálne náklady, ale aj vysoké ekonomické náklady tým, že nezamestnaní nedokážu mnoho prispievať k domácemu dopytu a platia menej daní a príspevkov k sociálnemu zabezpečeniu; poznamenáva, že to zvyšuje zaťaženie pracujúcich vo forme vyšších daní a budúce generácie prostredníctvom vyššieho zadlženia;
Notes that high levels of unemployment carry not just social costs but also high economic costs in that the unemployed cannot contribute much to domestic demand and pay fewer taxes and social security contributions; notes that this increases the burden on those working, in the form of higher taxes, and on future generations through a higher debt burden;
konštatuje, že podľa posledných známych údajov z roku 2007, teda pred krízou, bolo v Európskej únii 30 miliónov chudobných pracujúcich a že podľa nedávnych údajov 79 miliónov ľudí v Európskej únii žije pod hranicou chudoby a že odvtedy tento počet pravdepodobne vzrástol;
Notes that on the basis of the figures for 2007, which are the last available and thus date back to before the crisis, there were 30 million working poor and, according to recent figures, 79 million people live below the poverty line in the European Union, and that this number has probably risen since then;
poznamenáva, že kríza má okrem nezamestnanosti mnohoraké sociálne dôsledky, najmä vrátane určitého narušenia pracovných podmienok, narastajúcich ťažkostí určitých ľudí pri prístupe k základným potrebám a službám, narastajúceho bezdomovectva, nadmerného zadlženia a finančného vylúčenia;
Notes that, beyond unemployment, the crisis has had a multifaceted social impact, notably including some erosion of working conditions, increasing difficulties for some people to access basics needs and services, increasing homelessness, over indebtedness and financial exclusion;
poznamenáva, že ako v prípade každej krízy má aj tá súčasná negatívne dôsledky na rast a zamestnanosť, pričom najskôr postihuje tých najzraniteľnejších vrátane mladých ľudí, detí a žien, ako aj etnických menšín a migrantov;
Notes that, as with any crisis, the current one is having negative effects on growth and employment, first affecting the most vulnerable, including young people, children and women, as well as ethnic minorities and migrants;
vyjadruje znepokojenie nad tým, že pravidlá regulácie a obozretnosti v podnikaní, ako aj účtovné a daňové pravidlá majú aspekty vedúce k cyklickosti, ktoré zvýrazňujú výkyvy typické pre fungovanie trhového hospodárstva;
Shares concerns about the pro-cyclical aspects of the regulatory, prudential accounting and taxation rules which amplify the fluctuations that are inherent in the functioning of the market economy;
poznamenáva, že záchrana bankového sektora zo strany vlád predstavuje len časť nákladov, ktoré spoločnosti spôsobila finančná kríza, pričom náklady spôsobené recesiou a zvýšením verejného dlhu budú vysoké, celosvetovo by sa malo prísť o 60 biliónov USD;
Notes that the bail-out of the banking sector by governments represents only part of the costs inflicted on society by the financial crisis, while the costs of the recession and the increase in public debt will be substantial, some USD 60 trillion being lost worldwide;
schvaľuje nekonvenčné opatrenia, ktoré zaviedla ECB a národné centrálne banky počas posledných dvoch rokov na záchranu bánk v členských štátoch, ktorým hrozilo riziko bankrotu z dôvodu bezprecedentne vysokých úrovní toxických aktív; víta najmä skutočnosť, že záruky na vklady sa poskytovali klientom týchto bánk, no zdôrazňuje potrebu postupne ukončovať tieto nekonvenčné opatrenia s cieľom predísť nespravodlivej hospodárskej súťaži v bankovníctve;
Approves the non-conventional measures put in place by the ECB and national central banks over the last two years to bail out banks in the Member States that that were at risk of bankruptcy because of unprecedented levels of toxic assets; welcomes especially the fact that guarantees on deposits were provided for clients of these banks, but stresses the need to gradually phase out these unconventional measures in order to prevent unfair competition in the banking sector;
pripomína, že Európska únia prijala v októbri 2008 plán hospodárskej obnovy Európy vo výške 1,6 % svojho HDP, oproti 5 % v Číne a 6,55 % v Spojených štátoch;
Points out that in October 2008 the European Union adopted the European Economic Recovery Plan, amounting to 1,6 % of its GDP, compared to 5 % in China and 6,55 % in the United States;
víta skutočnosť, že Rada Ecofin prijala 10. mája 2010 stabilizačný plán v hodnote 750 miliárd EUR, ktorý zaviedol mechanizmus finančnej stability umožňujúci čeliť rizikám štátneho bankrotu, pričom sa čiastočne využil článok 122 ZFEÚ ako právny základ tohto plánu; berie na vedomie inherentný demokratický deficit a chýbajúci vzťah zodpovednosti v rozhodnutiach Rady o záchrannom balíku, ktoré nezahŕňajú konzultácie s Európskym parlamentom; požaduje, aby bol Európsky parlament zapojený ako spoluzákonodarca EÚ v nadchádzajúcich návrhoch a rozhodnutiach o záchrane z krízy;
Welcomes the adoption by the Ecofin Council on 10 May 2010 of the EUR 750 billion stabilisation plan, which established a financial stability mechanism to address the risks of default by sovereign borrowers, partly using Article 122 of the TFEU as the legal basis of this plan; notes the inherent democratic deficit and accountability void of the Council's rescue package decisions, which did not include consultation with the European Parliament; demands that the European Parliament be involved as co-legislator in forthcoming crisis rescue proposals and decisions;