natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uznáva, že zahrnutie civilnej ochrany a humanitárnej pomoci do pôsobnosti jediného komisára zodpovedného za humanitárnu pomoc a reakciu na krízy vedie k lepšej súčinnosti v rámci Komisie a prispieva k zvýšeniu ucelenosti celkovej reakcie EÚ na katastrofy;
acknowledges that the inclusion of civil protection and humanitarian aid within the portfolio of a single Commissioner responsible for Humanitarian Aid and Crisis Response creates better synergies within the Commission and helps enhance the coherence of the overall EU disaster response;
požaduje väčšiu integráciu pracovných metodík v oblasti civilnej ochrany a humanitárnej pomoci v rámci GR ECHO a súčasne zachovanie ich špecifických znakov tým, že sa budú ďalej jasne rozlišovať a vymedzovať úlohy medzi nimi, aby sa maximalizovala súčinnosť a komplementárnosť a zvýšila efektívnosť; požaduje tiež, aby vojenskí a civilní zamestnanci a humanitárni pracovníci zapojení do reakcie na katastrofu alebo do humanitárnych operácií konali v súlade so zásadami neutrality, nezávislosti a nestrannosti;
calls for greater integration between civil protection and humanitarian working methodologies within DG ECHO, while preserving their specific features by maintaining a clear distinction and demarcation of roles between them, in order to maximize synergies and complementarities and to enhance efficiency; calls also for military and civilian personnel and humanitarian workers involved in disaster response or humanitarian operations to act in accordance with the principles of neutrality, independence and impartiality;
trvá na tom, že pomoc EÚ v prípade prírodných alebo človekom spôsobených katastrof by sa podľa možnosti mala zameriavať na podporu miestneho hospodárstva, napríklad nákupom potravín vyrobených na miestnej alebo regionálnej úrovni, a na poskytovanie nevyhnutného materiálu poľnohospodárom, aby sa oživilo hospodárstvo na vidieku;
insists that EU assistance in the event of natural or man-made disasters should aim, wherever possible, at helping the local economy, for example by purchasing locally or regionally produced foodstuffs as well as providing the necessary materials for farmers in order to relaunch the rural economy;
žiada Radu a Komisiu, aby objasnili dohovory o spolupráci a koordinácii medzi Európskou službou pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) a Komisiou týkajúce sa riadenia reakcie na rozsiahle katastrofy mimo územia Európskej únie;
asks the Council and the Commission to clarify the arrangements for cooperation and coordination between the European External Action Service (EEAS) and the Commission for the management of a large-scale disaster response outside the territory of the European Union;
navrhuje, aby sa v spolupráci s vnútroštátnou vládou postihnutého štátu a pri využití zástupcov EÚ a členských štátov na danom mieste vyvinuli snahy o miestnu koordináciu, čím sa zabezpečí cielená a kvalifikovaná reakcia v postihnutých oblastiach;
suggests localised coordination efforts, in cooperation with the national government of the affected state, using EU and Member States' representatives on the ground to ensure a targeted and competent response to affected localities;
naliehavo vyzýva Radu, aby ako veľmi prioritnú otázku posilnila kapacitu EÚ v oblasti reakcie na katastrofy, najmä vzhľadom na diskusie o zriadení jednotky civilnej ochrany EÚ, a aby prijala kroky v nadväznosti na opakované žiadosti Európskeho parlamentu o realizáciu návrhov predložených v Barnierovej správe z roku 2006;
urges the Council to strengthen the EU's disaster response capacity as a high priority, especially in view of the discussions on setting up an EU Civil Protection Force, and to follow up the European Parliament's repeated requests that the proposals put forward in the Barnier report in 2006 should be implemented;
v súvislosti s operáciami po prírodnej katastrofe požaduje tiež zlepšenie koordinácie medzi humanitárnymi agentúrami a mechanizmami civilnej ochrany členských štátov a GR ECHO, ako aj prípadnou budúcou európskou jednotkou civilnej ochrany;
calls also, in the context of operations following a natural disaster, for better coordination between the humanitarian agencies and the civil protection mechanisms of the Member States and DG ECHO, and any future European civil protection force;
naliehavo vyzýva Komisiu, aby spoločne s vnútroštátnymi vládami, miestnymi orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti v prijímajúcich krajinách vypracovala programy zamerané na občiansku prevenciu katastrof a schopnosť v oblasti riadenia reakcie na tieto udalosti;
urges the Commission to develop programs with national governments, local authorities and civil society organisations in beneficiary countries with regard to community-based disaster prevention and response management capacity;
požaduje tiež realistické rozpočty, v rámci ktorých by sa rozpočtové prostriedky na prírodné katastrofy alebo humanitárne činnosti vyčlenili na základe výdavkov v predchádzajúcich rokoch;
calls also for realistic budgets in which appropriations for natural disasters or humanitarian action are allocated on the basis of previous years' spending;
domnieva sa, že jednotka civilnej ochrany EÚ by mala nadviazať na mechanizmus EÚ v oblasti civilnej ochrany, mala by optimalizovať dostupné nástroje, čím by sa zvýšila ich efektívnosť a viditeľnosť, a mala by na dobrovoľnom základe združovať existujúce logistické a ľudské zdroje, či už v oblasti vzdelávania týkajúceho sa reakcie na katastrofy alebo zvládania katastrof, a to vypracovávaním iniciatív v rámci prípravnej činnosti, a mala by byť schopná zabezpečiť prvú pomoc do 24 hodín po katastrofe;
considers that the EU civil protection force should build on the EU Civil Protection mechanism, should optimise the tools available, which would gain in efficiency and visibility, should involve the voluntary pooling of existing logistical and human resources with regard both to disaster-response training and disaster management by developing initiatives taken during preparatory actions, and it should be capable of providing initial aid within 24 hours of the occurrence of a disaster;
odporúča, aby jednotka civilnej ochrany EÚ bola založená na zásadách, podľa ktorých by mala:
recommends that the EU civil protection force be based on the principles that it should:
byť založená na posúdení potrieb za účasti všetkých humanitárnych aktérov,
be based on an assessment of needs, with the participation of all humanitarian actors,
byť civilná,
be civilian,
pôsobiť v mene EÚ,
operate under the banner of the EU,
dodržiavať medzinárodné humanitárne právo,
observe international humanitarian law,
rešpektovať dobrovoľný charakter účasti členských štátov v systéme, ktorý sa má vytvoriť,
respect the voluntary nature of the Member States' participation in the intended arrangements,
uplatňovať zásadu rozdelenia záťaže,
be based on the principle of burden-sharing,
byť otvorená príspevkom krajín, ktoré nie sú členmi EÚ,
be open to contributions from non-EU countries,
uznávať celkovú úlohu OSN pri koordinácii medzinárodnej pomoci mimo územia Európskej únie,
recognise the UN's overall role in coordinating international relief outside the territory of the European Union,
byť organizovaná na preventívnom základe podľa konkrétnych scenárov;
be organised on a preventive basis, according to specific scenarios;
domnieva sa, že s osobitným zreteľom na operácie v oblasti humanitárnej pomoci a na základe poznatkov získaných pri zásahoch na Haiti a v Pakistane by mala EÚ v rámci možností pôsobiť koordinovane pod záštitou OSN a sústreďovať sa na tie oblasti, kde jej zásahy môžu priniesť väčšiu pridanú hodnotu;
considers that, with particular reference to humanitarian aid operations, and based on the lessons learned from intervention in Haiti and Pakistan, the EU should, as far as possible, operate under the coordinating umbrella of the UN, concentrating on those fields where its intervention can contribute greater added value;
domnieva sa, že európska jednotka civilnej ochrany by sa mohla zakladať na záväzku niektorých členských štátov, že dobrovoľne sprístupnia vopred určené moduly civilnej ochrany, ktoré sú pripravené okamžite zasiahnuť do operácií EÚ koordinovaných Monitorovacím a informačným strediskom, že väčšina z týchto modulov, ktoré sú už k dispozícii na vnútroštátnej úrovni, a preto by neznamenali výrazné dodatočné náklady, by zostala pod ich kontrolou a že využitie týchto modulov pripravených v pohotovostnom režime by predstavovalo jadro systému civilnej ochrany EÚ na reagovanie na katastrofy vnútri a mimo EÚ;
considers that the European civil protection force could be based on a commitment by some Member States to voluntarily make available pre-determined civil protection modules that are ready to intervene immediately in EU operations coordinated by the MIC, that most of these modules, which are already available nationally and thus would not entail significant additional costs, would remain under their control, and that the deployment of these modules placed on standby would form the nucleus of the EU's civil protection system for responding to disasters inside and outside the EU;
domnieva sa, že dodatočné moduly civilnej ochrany by mohla financovať EÚ, pokiaľ ide o niektoré osobitné požiadavky, kde sa zistili nedostatky a v prípade ktorých by zásah na európskej úrovni znamenal prínos, a zdôrazňuje, že je dôležité zvýšiť financovanie dopravy a rozvíjať dopravné moduly v pohotovostnom režime;
considers that additional civil protection modules could be financed by the EU for certain specific requirements where gaps have been identified and where the European level would add value, and stresses the importance of increasing funding for transport and developing standby transport modules;
zdôrazňuje potrebu vyvinúť komplexný a proaktívny prístup, pokiaľ ide o reakciu na katastrofy, v rámci ktorého by sa koordinovali rozličné prostriedky akcie, ktoré má Únia a jej členské štáty k dispozícii, ako napr. krízové riadenie (civilné a vojenské), finančná pomoc a rozvojové či sociálne a environmentálne politiky; v tejto súvislosti je presvedčený, že by sa mal efektívnejšie riadiť prechod medzi reakciou na katastrofu a rekonštrukciou po katastrofe; pripomína návrh na založenie Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc v súlade s ustanoveniami Lisabonskej zmluvy (článok 214 ods. 5) a so zreteľom na Európsky rok dobrovoľníckej činnosti 2011 nabáda Európsku komisiu a Radu, aby spolu s Európskym parlamentom začali čo najskôr spoločne pracovať na pravidlách a postupoch fungovania zboru, najmä vzhľadom na podobné iniciatívy v niektorých členských štátoch;
underlines the need to develop a comprehensive and proactive approach in response to disasters, coordinating the various means of action available to the Union and its Member States, such as crisis management (civil and military), financial assistance and development or social and environmental policies; believes in this context that the transition between disaster response and post-disaster reconstruction should be managed more efficiently; recalls the proposal to set up a European Voluntary Humanitarian Aid Corps in accordance with the provisions of the Lisbon Treaty (Article 214(5)), and with a view to the European Year of Volunteering 2011 encourages the European Commission and the Council to work, together with the European Parliament, on the rules and procedures for the operation of the Corps as soon as possible, especially in the light of similar initiatives taken by some Member States;
uznáva, že v súlade s Európskym konsenzom o humanitárnej pomoci a usmerneniami z Osla by sa vojenské a civilné obranné prostriedky na odstraňovanie následkov katastrof mali používať len ako posledná možnosť; pripomína, že vojenské prostriedky často predstavujú významný prínos v rámci reakcie na katastrofy spolu s civilnou ochranou a humanitárnou pomocou, a konštatuje, že vojenské prostriedky môžu byť potrebné na doplnenie kritických nedostatkov kapacít (najmä strategických prepravných kapacít, špecializovaných prostriedkov, ťažkej techniky a dopravy); zdôrazňuje preto, že treba vypracovať komplexný prístup a zlepšiť súčinnosť medzi civilnými a vojenskými kapacitami a určiť oblasti, v ktorých môžu členské štáty spojiť svoje úsilie a kapacity na úrovni EÚ s cieľom podporiť reakciu EÚ na katastrofy, čo je v ťažkej hospodárskej situácii obzvlášť dôležité;
acknowledges that military and civil defence assets in disaster relief should be used as a last resort, in compliance with the European Consensus on Humanitarian Aid and the Oslo guidelines; recalls that military means often constitute an important contribution to disaster response, along with civil protection and humanitarian aid, and notes that military assets can be necessary for filling critical capacity gaps (particularly strategic lift, specialised assets, heavy engineering and transport); therefore stresses the need to develop a comprehensive approach and to improve synergies between civil and military capabilities, and to identify areas in which Member States can pool their efforts and capabilities at EU level to contribute to EU disaster response, which is particularly important in a difficult economic climate;
zdôrazňuje, že v EÚ treba vybudovať civilné kapacity, ktoré budú trvalo k dispozícii a budú fungovať nezávisle od vojenských štruktúr, a určiť oblasti, v ktorých môžu členské štáty v tomto smere spojiť svoje úsilie a spôsobilosti na úrovni EÚ;
emphasises the need to build up permanently available civilian capabilities in the EU which operate independently from military structures and to identify areas in which Member States can pool their efforts and capabilities at EU level in this respect;
naliehavo vyzýva Radu a Komisiu, aby spolupracovali na realizácii akčného plánu na zviditeľňovanie, ktorý by mal zahŕňať konkrétne opatrenia na zvýšenie viditeľnosti reakcie EÚ na katastrofu;
urges the Council and the Commission to cooperate on the implementation of a visibility action plan that should include concrete measures to enhance the visibility of the EU's disaster response;
nabáda na využívanie systému Globálneho monitorovania pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES) s cieľom trvalo sledovať oblasti, v ktorých by sa mohla vyskytnúť kríza, čo umožní zvýšiť pripravenosť na vysielanie humanitárnej pomoci, a zdôrazňuje, že je veľmi dôležité zriadiť mechanizmus kontroly zameraný na úsilie EÚ a posudzovanie vyslanej pomoci;
encourages the utilisation of the Global Monitoring for Environment and Security (GMES) system to keep potential crisis areas under surveillance, allowing for better preparedness in sending humanitarian support, and stresses the critical importance of establishing a follow-up mechanism on EU efforts and assessment of deployed assistance;
podporuje rozvoj rozpočtov na výskum a rozvoj priemyselnej kapacity (napríklad satelitné snímky v programe GMES), aby sa zlepšili jednotlivé fázy zvládania katastrof;
encourages the development of research budgets and industrial capacity (for example satellite imagery in the GMES programme) to improve disaster management phases;
vyzýva Komisiu, aby uvedené odporúčania zohľadnila pri skúmaní a prijímaní záverov týkajúcich sa nadchádzajúceho oznámenia Komisie o posilnení kapacít Európskej únie v oblasti reakcie na katastrofy, ktoré Európska komisia avizovala;
invites the Council to take the above recommendations into consideration when examining and reaching conclusions on the forthcoming Commission Communication on reinforcing the European Union's Disaster Response Capacity, announced by the European Commission;
poveruje svojho pre predsedu, aby postúpil toto odporúčanie Rade a na vedomie aj Komisii.
Instructs its President to forward this recommendation to the Council and, for information, to the Commission.
Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. decembra 2010 o regulácii obchodovania s finančnými nástrojmi – „dark pools“ atď. ( 2010/2075(INI) )
European Parliament resolution of 14 December 2010 on regulation of trading in financial instruments – ‘dark pools’ etc. ( 2010/2075(INI) )
so zreteľom na vyhlásenia skupiny G20 z 2. apríla 2009 v Londýne, z 25. septembra 2009 v Pittsburghu a z 26. a 27. júna 2010 v Toronte,
having regard to the G20 declarations of 2 April 2009 in London, of 25 September 2009 in Pittsburgh and of 26 and 27 June 2010 in Toronto,
so zreteľom na technické odporúčanie Výboru európskych regulačných orgánov pre cenné papiere (CESR) Európskej komisii v súvislosti s revíziou smernice MiFID – Akciové trhy (ref.: CESR/10-394),
having regard to the CESR technical advice to the European Commission in the context of the MiFID Review – Equity Markets (Ref.: CESR/10-394),
so zreteľom na technické odporúčanie výboru CESR Európskej komisii v súvislosti s revíziou MiFID – Oznamovanie transakcií (ref.: CESR/10-292),
having regard to the CESR technical advice to the European Commission in the context of the MiFID review –Transaction Reporting (Ref.: CESR/10-292),
so zreteľom na technické odporúčanie výboru CESR Európskej komisii v súvislosti s revíziou MiFID – Ochrana investorov a sprostredkovatelia (ref.: CESR/10-417),
having regard to the CESR technical advice to the European Commission in the context of the MiFID review – Investor Protection and Intermediaries (Ref.: CESR/10-417),
so zreteľom na žiadosť výboru CESR o údaje o mikroštrukturálnych otázkach európskych akciových trhov (ref.: CESR/10-142),
having regard to the CESR call for evidence on micro-structural issues of the European equity markets (Ref.: CESR/10-142),
so zreteľom na správu francúzskeho ministra hospodárstva, priemyslu a zamestnanosti o revízii smernice MiFID z februára 2010,
having regard to the Report to the French Minister of Economy, Industry and Employment on the revision of the MiFID from February 2010,
so zreteľom na konzultačnú správu Medzinárodnej organizácie komisií pre cenné papiere (IOSCO) o politikách priameho elektronického prístupu z februára 2009,
having regard to the IOSCO consultation report on ‘Policies on direct electronic access’ of February 2009,
so zreteľom na odporúčania Výboru pre platobné a zúčtovacie systémy (CPSS) a organizácie IOSCO týkajúce sa centrálnych protistrán z novembra 2004,
having regard to the CPSS and IOSCO recommendations for central counterparties of November 2004,
so zreteľom na technické odporúčanie výboru CESR Európskej komisii v súvislosti s revíziou smernice MiFID a odpoveďami na žiadosť Komisie o dodatočné informácie (ref.: CESR/10-802, ref: CESR/10-799, ref: CESR/10-808, ref: CESR/10-859, ref: CESR/10-860),
having regard to the CESR technical advice to the European Commission in the context of the MiFID review and responses to the European Commission request for additional information (Ref: CESR/10-802, Ref: CESR/10-799, Ref: CESR/10-808, Ref: CESR/10-859, Ref: CESR/10-860),
so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci ( A7-0326/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0326/2010 ),
keďže skupina G20 stanovila, že žiadna finančná inštitúcia, žiadny finančný produkt ani územie by nemali zostať mimo rozsahu pôsobnosti inteligentnej regulácie a účinného dohľadu, a odsúhlasila, že so všetkými štandardizovanými mimoburzovými (OTC) derivátovými zmluvami by sa malo obchodovať na burze alebo, ak je to vhodné, prostredníctvom platforiem elektronického obchodovania,
whereas the G20 set out that no financial institution, no financial product and no territory should remain outside the scope of intelligent regulation and effective supervision and agreed that all standardised OTC derivative contracts should be traded on exchanges or electronic trading platforms, where appropriate,
keďže nedostatočná transparentnosť a s tým súvisiaca neprehľadnosť rizikových štruktúr v rámci finančného systému boli priťažujúcimi faktormi finančnej krízy, ktoré napomohli rozšírenie všeobecnej nedôvery, a prispeli tak k dramaticky zníženým tokom likvidity,
whereas the lack of transparency and the accompanying opacity of risk patterns in the financial system was an aggravating factor in the financial crisis, facilitating the spread of general distrust and thereby contributing to drastically reduced liquidity flows,
keďže ochrana spotrebiteľa, transparentnosť, najmä čo sa týka tvorby cien, efektívne a likvidné trhy a hospodárska súťaž na základe rovnakých podmienok boli kľúčovými cieľmi smernice MiFID pri jej nadobudnutí účinnosti, neboli však ešte dosiahnuté, a musia teda zostať prioritou; keďže po finančnej kríze musí byť v rámci revízie smernice MiFID prioritou obmedzenie systémového rizika,
whereas consumer protection, transparency, particularly as regards the price formation process, efficient and liquid markets and competition on a level playing field were the key objectives when MiFID came into force, but have not yet been achieved and must therefore remain a priority; whereas, following the financial crisis , limiting systemic risk must also be prioritised in the review of MiFID,
keďže pri zmenách smernice MiFID by sa mal vždy brať do úvahy jej význam pre riadenie kapitálových tokov plynúcich do reálnej ekonomiky, a tým aj potenciálny vplyv na pracovné miesta, investície a dôchodky,
whereas changes to MiFID should always take into account its importance in governing capital flows into the real economy and therefore the potential impact on jobs, investments and pensions,
keďže až 40 % objemu obchodov sa stále uskutočňuje mimo búrz; keďže účastníkov trhu treba nabádať k tomu, aby vo väčšej miere uskutočňovali transakcie na organizovaných obchodných miestach,
whereas up to 40% of trading volume is still carried out OTC; whereas market participants should be encouraged to transact more on organised trading venues,
keďže cieľom zahrnutia výnimky v súvislosti s požiadavkami na transparentnosť pred uzatvorením obchodu a zriaďovaním MTF a dark pools do smernice MiFID bolo uľahčiť prechod na regulovanejšie a transparentnejšie miesta obchodovania,
whereas the inclusion in the MIFID of waivers to pre-trade transparency requirements and the establishment of MTF and dark pools were intended to facilitate a shift towards more regulated and transparent venues,
keďže v smernici MiFID sa mimoburzové obchodovanie (OTC) definuje ako obchodovanie charakteristické pre ad hoc a nepravidelné obchodovanie vykonávané s veľkoobchodnými protistranami a ako súčasť obchodných vzťahov, ktoré sú samé osebe charakterizované obchodmi nad štandardnú veľkosť trhu a pri ktorých sa obchody uskutočňujú mimo systémov, ktoré zvyčajne firma využíva pre svoje podnikanie ako systematický internalizátor,
whereas MiFID defines OTC trading as having the characteristics of being ad hoc and irregular, carried out with wholesale counterparties, and being part of a business relationship which is itself characterised by dealings above standard market size and where the deals are carried out outside the systems usually used by the firm concerned for its business as a systematic internaliser,
keďže napriek ustanoveniam smernice MiFID o výnimkách, ktoré povoľujú tzv. dark obchodovanie na organizovaných trhoch, vytváranie MTF a systematických internalizátorov (SI) a vymedzenie mimoburzových (OTC) obchodov ako nepravidelných a ad hoc, tvoria mimoburzové obchody nevykonané na základe SI naďalej vysoký podiel obchodovania s akciami vo výške 38 % všetkých oznámených obchodov podľa CESR/10-394 a keďže tento podiel sa od začiatku vykonávania smernice MiFID neznížil; keďže by sa preto malo zaistiť prísnejšie a účinnejšie presadzovanie pravidiel smernice MiFID a výnimiek z nej,
whereas despite the provision in MiFID of waivers to allow dark trading on organised markets, the establishment of MTFs and Systematic Internalisers (SIs) and the definition of OTC trades as being irregular and ad hoc, OTC trades not carried out on an SI basis continue to account for a high proportion of equities trading at 38% of all reported trades according to CESR/10-394, and whereas this proportion has not declined since the implementation of MiFID; whereas tighter and more effective enforcement of MiFID rules and waivers should therefore be ensured,