natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pre právne normy ústavného charakteru je však typický vysoký stupeň abstrakcie; tieto normy si často vyžadujú konkretizáciu vo forme právnych predpisov a ich právny význam možno plne vystihnúť iba pri zohľadnení právnych predpisov a správnej a súdnej praxe, ktoré z nich vychádzajú.
However, a high level of abstraction is typical for most constitutional norms; they often need concretisation by legislation and their legal significance can only be fully grasped when taking into account the legislative, administrative and judicial practice based on them.
Vzhľadom na tieto okolnosti a na základe predbežnej analýzy Komisia nevidí žiadne ustanovenia v maďarskej ústave, ktoré by si na základe ich znenia vyžadovali nápravné kroky zo strany Komisie ako ochrankyne práva Únie.
Against this backdrop and after a preliminary analysis, the Commission does not see any provisions in the Hungarian constitution that would, on their face, warrant steps to be taken by the Commission in its capacity as guardian of Union law.
Komisia bude naďalej sledovať túto záležitosť z pohľadu práva Únie a bude pozorne sledovať vývoj v otázkach, ktoré by sa mohli objaviť pri uplatňovaní ústavy v praxi.
The Commission will continue to follow this issue from the perspective of Union Law and will pay attention to developments on any issues that might arise in the concrete implementation of the constitution.
Komisia bude naďalej obozretná voči Maďarsku, ako aj voči ktorémukoľvek inému členskému štátu, a nebude váhať využiť svoje právomoci v prípade odôvodnených poznatkov o možnom porušovaní práva Únie alebo jednoznačného rizika vážneho porušovania hodnôt EÚ.
The Commission will remain vigilant vis-à-vis Hungary as any other Member State and not hesitate to make use of its powers in case of any substantiated indication of possible infringements of Union law or clear risks of serious breaches of the EU's values.
Odpoveď: John Dalli v mene Komisie
Joint answer given by Mr Dalli on behalf of the Commission
Písomné otázky : E-004388/11 , E-005055/11 , E-005563/11 , E-005756/11
Written questions : E-004388/11 , E-005055/11 , E-005563/11 , E-005756/11
(4. júla 2011)
(4 July 2011)
Právne predpisy Európskej únie v oblasti potravín sú navrhované s cieľom zabezpečiť vysokú úroveň ochrany ľudského zdravia v celej EÚ a súčasne zaistiť účinné fungovanie vnútorného trhu.
European Union food legislation is designed to ensure a high level of protection for human health across the EU whilst ensuring the effective functioning of the internal market.
Členské štáty zohrávajú kľúčovú úlohu v snahe zabezpečiť, aby potravinové výrobky uvádzané na trh spĺňali požiadavky EÚ na bezpečnosť potravín.
Member States have a key role to play in ensuring that food products placed on the market comply with EU food safety requirements.
Na tento účel sa zaviedli efektívne systémy vrátane systému rýchleho varovania pre potraviny a krmivá, v rámci ktorého musia členské štáty oznámiť akékoľvek informácie o existencii zdravotného rizika pochádzajúceho z potravín alebo krmív.
There are efficient systems in place to ensure this is the case, including a Rapid Alert System for Food and Feed to which Member States must notify any information on the existence of health risk from food or feed.
Popri zaistení bezpečnosti potravín a nápojov v Európe sa v právnych predpisoch nezabúda na zabezpečenie plnej informovanosti spotrebiteľov, pokiaľ ide o povahu a charakteristiky potravín, ktoré konzumujú.
Besides ensuring the safety of foods and beverages in Europe, the legislation is also mindful to ensure consumers are fully informed as to the nature and characteristics of the food they consume.
Tento cieľ sa dosahuje prostredníctvom prísnych požiadaviek na označovanie potravín.
This is dealt with via stringent requirements on food labelling.
Zloženie potravín musí byť jasne uvedené v zozname zložiek a povaha výrobku musí byť menovite špecifikovaná.
The composition of foodstuffs has to be clearly indicated in the ingredients list and the nature of the product has to be specified by name.
Pokiaľ ide o kvalitu potravinárskych výrobkov nesúvisiacu s otázkami bezpečnosti, z nedávnej štúdie vykonanej Združením slovenských spotrebiteľov s podporou Komisie vyplýva, že zloženie šiestich značkových potravinových výrobkov a ich ceny sa môžu v siedmich krajinách EÚ značne líšiť.
As regard quality of food products, not related to safety issues, a study recently carried out by the ‘Association of Consumers in Slovak Republic’, with the support of the Commission, has shown that the composition, of six branded food products and their prices can vary substantially between seven EU countries.
Z dôvodu malého počtu vzoriek a testovaných výrobkov, ako aj nedostatku informácií o metodike odberu vzoriek v doteraz uverejnených údajoch, sa nemôžu výsledky tejto štúdie považovať za reprezentatívne, pokiaľ ide o zloženie a cenu potravinových výrobkov v starých a nových členských štátoch vo všeobecnosti.
For reasons of the small number of samples and products tested, and because of the lack of information about the sampling methodology in the data as published so far, the results of this study cannot be considered representative for the composition and price of food products in old and new Member States in general.
Komisia si vyžiadala podrobné výsledky štúdie, ktoré ďalej preskúma.
The Commission has requested the detailed results of the study and will examine them further.
Takéto rozdiely môžu vzniknúť na základe preferencií a chutí spotrebiteľov, ich očakávaní (vrátane cenových), technických špecifikácií výrobných liniek, ako aj dostupnosti a prístupu k surovinám.
Such differences may occur due to consumer preferences and tastes, consumer expectations (including about prices), technical specifications of production lines as well as availability and access to raw materials.
Spravidla platí, že potravinárske spoločnosti rozhodujú o tom, čo uviesť na trh, v ktorom členskom štáte a za akú cenu.
As a general rule, food companies decide what to place on which national market at which price within the EU.
Napríklad známe značky čokolády často koncipujú svoje výrobky odlišne, aby sa prispôsobili rôznym chutiam v Spojenom kráľovstve a v Írsku na jednej strane a v kontinentálnej Európe na strane druhej.
For example, well-known chocolate brands often formulate their product differently to accommodate different tastes in the United Kingdom and Ireland on one hand and the continent on the other.
Komisia prispela svojimi opatreniami v oblasti informovania a vzdelávania spotrebiteľov k vyššej uvedomelosti občanov v nových členských štátoch, pokiaľ ide o spotrebiteľské práva vrátane kľúčových pravidiel týkajúcich sa bezpečnosti a označovania potravín.
The Commission has through its consumer information and education actions contributed to raising the awareness of citizens in new Member States about consumer rights, including the key rules regarding the safety and labelling of food.
V Bulharsku sa táto kampaň uskutočnila v roku 2010 http://aktivnipotrebiteli.bg/kampania/index.php .
In Bulgaria this campaign was executed in 2010 http://aktivnipotrebiteli.bg/kampania/index.php .
Okrem toho Komisia tento rok vo všetkých národných jazykoch uverejní oddiel venovaný informovaniu a vzdelávaniu spotrebiteľov v oblasti bezpečnosti potravín na stránkach Dolceta www.dolceta.eu , čo je priebežne aktualizovaný internetový portál venovaný vzdelávaniu spotrebiteľov.
In addition, the Commission will this year publish a food safety information and education section in all national languages on Dolceta www.dolceta.eu , the ongoing online consumer Education site.
V budúcnosti bude Komisia naďalej venovať osobitnú pozornosť výsledkom akýchkoľvek ďalších štúdií, ktoré sa vykonajú na túto tému.
The Commission will continue to pay particular attention in the future to the results of any other further studies carried out on the same subject.
Otázka na písomné zodpovedanie E-004842/2011
Question for written answer E-004842/2011
(18. mája 2011)
(18 May 2011)
Vec: Prečo sa nesolventnosť krajín eurozóny nerieši korektnou reštrukturalizáciou ich dlhov?
Subject: Why can any insolvency of euro-area countries not be resolved by proper restructuring of their debts?
Zámer vytvoriť Európsky mechanizmus pre stabilitu (ESM) vychádza z predpokladu, že tento mechanizmus pomôže stabilizovať finančnú situáciu v eurozóne zvýšením fiškálnej centralizácie a vytvorením európskej nadnárodnej inštitúcie podľa vzoru Medzinárodného menového fondu.
A European Stability Mechanism (ESM) is to be created based on the assumption that it can help to stabilise the financial situation in the euro area by increasing fiscal concentration and creating a European supranational institution on the lines of the International Monetary Fund.
Príčinou týchto úvah je zlý stav verejných financií niektorých krajín eurozóny, ktorý sa nezlepšuje, a doposiaľ prijaté úsporné opatrenia sa javia nedostatočné.
The reason for undertaking such a venture is the dire state of public finances in some euro-area countries, which is not improving, and the austerity measures taken so far have proved to be insufficient.
Navrhovaný ESM však môže v rozpore s očakávaným účinkom ešte viac skomplikovať finančnú situáciu mnohých krajín, pretože predpokladá finančnú spoluúčasť na vytvorení základného kapitálu novovytvorenej inštitúcie hotovostným vkladom v celkovej výške 80 mld. EUR, ako aj spoluúčasť na ďalších 620 mld. EUR vo forme záruk a kapitálu splatného na požiadanie.
Contrary to the anticipated outcome, however, the proposed ESM may complicate the financial situation of many countries still further, since it requires financial participation in the formation of the basic capital of the newly created institution by means of a cash contribution to the total EUR 80 billion and participation in a further EUR 620 billion in the form of guarantees and capital in instalments paid on demand.
Pre krajiny, ktoré už zápasia s istými finančnými problémami, to znamená, že v čase, keď ťažko hľadajú úsporu každého eura, budú musieť svoj verejný dlh ešte zvýšiť, aby získali hotovosť na predpísaný príspevok do základného kapitálu ESM, čo ich následne donúti kvôli splácaniu vyššieho dlhu zvýšiť aj daňové zaťaženie a spomaliť ich ekonomický rast.
For countries which are already grappling with financial problems, this means that, at a time when every euro saved is a hard-won achievement, these countries will have to take on a further increase in their public debt in order to fund their contribution to the basic capital of the ESM, and will then, if they are to repay their higher debt, be forced to increase the tax burden and slow their economic growth.
Dôsledkom teda môže byť presný opak toho, čo by tieto krajiny potrebovali.
The outcome may well be precisely the opposite of what these countries needed.
(19. septembra 2011)
(19 September 2011)
Európsky mechanizmus pre stabilitu sa zriadil medzivládnou dohodou členských štátov eurozóny podpísanou 11. júla 2011.
The European Stability Mechanism was established by an intergovernmental agreement between the Member States of the euro area signed on 11 July 2011.
Rozhodnutia súvisiace s vykonávaním tohto mechanizmu preto prijímajú zúčastnené členské štáty, a nie Rada EÚ.
Decisions on the implementation of this mechanism are, therefore, taken by the participating Member States and not by the Council of the EU.
Rada si uvedomuje dôležitosť a naliehavosť riešenia udržateľnosti zadlženosti v eurozóne a v celej EÚ.
The Council is aware of the importance and urgency of addressing debt sustainability in the euro area and the EU as a whole.
Balík legislatívnych opatrení zameraných na správu ekonomických záležitostí, v súvislosti s ktorým by Rada chcela v septembri dosiahnuť dohodu s Európskym parlamentom, pomôže posilniť dohľad nad rozpočtami.
The economic governance package, for which the Council now wishes to reach an agreement with the European Parliament in September, will help strengthen budgetary surveillance.
Rada sa v tejto súvislosti 15. marca dohodla na všeobecnom smerovaní s cieľom posilniť súčasný Pakt stability a rastu, najmä nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii a nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku.
In this context, the Council agreed on 15 March on a general approach to reinforce the current Stability and Growth Pact, in particular Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies and Council Regulation (EC) No 1467/97 of 7 July 1997 on speeding up and clarifying the implementation of the excessive deficit procedure.
Členské štáty, v ktorých pomer verejného dlhu k HDP presahuje referenčnú hodnotu (60 %), by mali postupovať pri plnení svojho strednodobého rozpočtového cieľa rýchlejšie ako tie, v ktorých je tento pomer nižší ako referenčná hodnota.
Member States with a debt-to-GDP ratio above the reference value (60 %) should have a faster adjustment path towards their medium-term budgetary objective than Member States with a ratio below the reference value.
Okrem toho by sa zaviedla referenčná hodnota dlhu, aby bolo možné posúdiť, či pomer verejného dlhu k HDP dostatočne klesá a či sa uspokojivým tempom približuje k referenčnej hodnote.
Furthermore, a debt benchmark would be introduced in order to assess whether their debt-to-GDP ratios could be considered to be diminishing sufficiently and to be approaching the reference value at a satisfactory pace.
Zníženie by sa považovalo za dostatočné, ak by sa rozdiel vo vzťahu k referenčnej hodnote počas predchádzajúcich troch rokov znižoval rádovo o jednu dvadsatinu ročne.
The reduction would be considered sufficient if the differential with respect to the reference value were to have been reduced at a rate of the order of one-twentieth per year over the previous three years.
Na členské štáty eurozóny, ktoré nedodržia tieto pravidlá, by sa mohli uvaliť sankcie.
Euro area Member States not complying with these rules would face sanctions.
Rada nerokovala o možnosti reštrukturalizácie dlhu, a to ani všeobecne, ani vo vzťahu k jednotlivým členským štátom.
The Council has not discussed an alternative of debt restructuring, either in general or in respect of individual Member States.
Otázka na písomné zodpovedanie E-004843/2011
Question for written answer E-004843/2011
Odpoveď: Olli Rehn v mene Komisie
Answer given by Mr Rehn on behalf of the Commission
Účelom ESM je mobilizovať financovanie a za prísnych podmienok poskytnúť finančnú pomoc členskému štátu eurozóny, ktorý má alebo ktorému hrozia vážne finančné problémy.
The purpose of the ESM is to mobilise funding and provide financial assistance, under strict conditionality, to the benefit of a euro area Member State which is experiencing, or is threatened by, severe financing problems.
Komisia sa nazdáva, že vykonávanie programu makroekonomických úprav je najefektívnejším a najrozumnejším spôsobom na navrátenie verejného dlhu na udržateľnú cestu a zároveň na riešenie otázky morálneho hazardu.
The Commission believes that the implementation of a macroeconomic adjustment programme is the most efficient and soundest way to restore public debt to a sustainable path while addressing moral hazard.
Ak na základe podrobnej analýzy udržateľnosti Komisia dospeje k záveru, že kombinácia financovania prostredníctvom ESM a programu makroekonomických úprav môže navrátiť udržateľnosť dlhu, reštrukturalizácia dlhu by poskytla nesprávne stimuly prijímajúcemu členskému štátu, keďže tlak na rýchle vykonanie programu by sa podstatne znížil.
If, on the basis of a thorough debt sustainability analysis, the Commission reaches the conclusion that a combination of ESM financing and a macroeconomic adjustment programme can restore debt sustainability, restructuring the debt would provide the wrong incentives to the beneficiary Member State as the pressure to properly implement the programme would be considerably alleviated.
Vzhľadom na veľmi negatívny dosah reštrukturalizácie dlhu na finančné trhy a na obavy, ktoré sú s ňou spojené, ak si krajiny želajú vrátiť sa k trhovému financovaniu, by sa o takýchto extrémnych opatreniach dalo uvažovať len ako o poslednej možnosti v prípade, že program makroekonomických úprav nemôže navrátiť verejný dlh na udržateľnú cestu.
Given the very negative impact of debt restructuring on financial markets and the stigma attached to it when countries whish to return to market financing, such extreme measures can only be envisaged as a last resort solution when a macroeconomic adjustment programme cannot realistically restore the public debt to a sustainable path.
Otázka na písomné zodpovedanie E-004899/2011
Question for written answer E-004899/2011
(19. mája 2011)
(19 May 2011)
Vec: Ako chce Európska únia riešiť problém ohrozenia svojej finančnej stability stále narastajúcimi mandatórnymi výdavkami?
Subject: How does the European Union intend to solve the problem of the threat to its financial stability posed by ever-growing compulsory expenditure?
Vážnym problémom mnohých členských štátov EÚ je v súčasnej dobe pretrvávajúca akcelerácia ich zadlžovania.
The spiralling growth in their indebtedness at the moment is a serious problem for many EU Member States.
Ak bude zvyšovanie verejného dlhu v EÚ naďalej pokračovať takýmto tempom, povedie to čoskoro k finančnej katastrofe.
If the increase in public debt in the EU continues at the current rate, it will soon lead to financial catastrophe.
Kľúčovým pre dlhodobé zadlžovanie nie je výpadok príjmov verejných financií v dôsledku nedávnej hospodárskej krízy, ako sa to často zdôvodňuje.
The key to long-term indebtedness is not the failure of public finance revenue as a result of the recent economic crisis, the reason often given.
Hlavným problémom sú výdavky štátov, na ktoré sa zákonmi aj do budúcnosti zaviazali ich vlády (tzv. mandatórne, povinné výdavky), na ktoré však už členské štáty nemajú dostatok financií.
The main problem is the national expenditure to which governments are committed in the future by law (so-called compulsory expenditure) but for which the Member States are already short of funds.
Podľa odhadov odborných inštitúcií, ktoré analyzujú očakávaný vývoj verejných výdavkov jednotlivých krajín, nadobudne čoskoro rozdiel medzi výškou mandatórnych výdavkov vlád a ich možnosťami reálneho finančného krytia veľké rozmery.
According to estimates by think tanks which analyse the expected development of public expenditure in individual countries, the divergence between the level of compulsory expenditure by governments and their options for financing it in real terms will soon attain major proportions.
Zvyšovaním daní či odvodov už nebude možné takéto veľké disproporcie vykrývať.
It will not be possible to cover such a huge imbalance by raising taxes or duties.
Skutočná snaha riešiť tento problém si preto vyžaduje politickú zodpovednosť a zmysel pre realitu.
A real attempt to resolve this problem therefore requires political responsibility and a sense of reality.
Ak chceme predísť finančnému kolapsu EÚ, budú musieť vlády členských štátov novými opatreniami prispôsobiť výšku svojich budúcich mandatórnych výdavkov skutočným finančným možnostiam krajín.
If we wish to forestall the financial collapse of the EU, Member State governments will have to take new measures to adapt the level of their future compulsory expenditure to the real financial resources of their countries.
Preto sa pýtam Rady, či pripravila, alebo pripravuje, stratégiu plánovania výdavkov Európskej únie v súlade s uvedenými skutočnosťami.
I therefore ask the Council if it has prepared or is preparing a strategy for planning EU expenditure in line with the facts described.
(26. júla 2011)
(26 July 2011)
Rámec hospodárskych politík EÚ obsahuje Pakt stability a rastu, ako aj všeobecnejšiu koordináciu hospodárskych politík v rámci integrovaných usmernení.
The EU's economic coordination framework includes both the Stability and Growth Pact and the broader coordination of economic policies under the integrated guidelines.
25 a 26.
25 and 26.
Balík obsahuje: —
The package consists of: —
návrh nariadenia, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1466/1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii,
a draft regulation amending Regulation (EC) No 1466/97 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies;
návrh nariadenia, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku,
a draft regulation amending Regulation (EC) No 1467/97 on speeding up and clarifying the implementation of the excessive deficit procedure;
návrh nariadenia o presadzovaní rozpočtového dohľadu v eurozóne,
a draft regulation on the enforcement of budgetary surveillance in the euro area;
návrh nariadenia o predchádzaní makroekonomickým nerovnováham a ich odstraňovaní,
a draft regulation on the prevention and correction of macroeconomic imbalances;
návrh nariadenia o opatreniach na presadzovanie odstraňovania nadmerných makroekonomických nerovnováh v eurozóne,
a draft regulation on enforcement measures to correct excessive macroeconomic imbalances in the euro area;
návrh smernice o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov.
a draft directive on requirements for the member states' budgetary frameworks.
Pri plnení Paktu stability a rastu ako aj prostredníctvom odporúčaní stanovených v hlavných smeroch hospodárskych politík sa v tomto rámci hospodárskych politík EÚ stále zdôrazňuje potreba zreteľnejšieho zamerania sa na všetky politiky, ktoré sú potrebné na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.
The economic coordination framework has always, both in the implementation of the Stability and Growth Pact and through the recommendations set out in the Broad Economic Policy Guidelines, stressed the need for a clear focus on the full range of policies required to ensure the long-term sustainability of public finances.
Komisia okrem týchto postupov pravidelne predkladá Rade správy o udržateľnosti verejných financií, pričom sa závery týchto správ premietajú do všeobecných usmernení a, prípadne, aj do konkrétnych odporúčaní pre jednotlivé členské štáty.
In addition to these processes, the Commission regularly reports to the Council on the sustainability of public finances, with the results of these reports reflected in both general orientations and, where appropriate, in recommendations tailored to individual Member States.
V Pakte stability a rastu sa od jeho reformy v roku 2005 požaduje, aby si každý členský štát na zabezpečenie udržateľnosti stanovil strednodobý rozpočtový cieľ a aby určil rozpočtové ako aj štrukturálne opatrenia, ktoré prijme na zaručenie jeho dosiahnutia.
Since its reform in 2005, the Stability and Growth Pact requires each Member State to set a medium-term budgetary objective which will ensure sustainability, and to identify both budgetary and structural measures that it will take to ensure that sustainability is achieved.
Táto požiadavka sa ešte utvrdila v návrhoch na zmenu paktu, o ktorých sa v súčasnosti rokuje, obzvlášť pri zohľadnení skutočnosti, že niektoré členské štáty svoje strednodobé ciele nedosiahli.
This requirement is reinforced in the proposals to modify the Pact currently under discussion, notably in the light of the failure of some Member States to achieve their medium-term objectives.