natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Po vypuknutí finančnej a dlhovej krízy to už tak nie je: odliv platieb je v bankových systémoch niektorých krajín eurozóny (napríklad v Grécku, Portugalsku či Írsku) väčší ako príliv financií a v niektorých krajinách eurozóny (napríklad v Nemecku) je to zas opačne.
With the financial and sovereign debt crisis, this has no longer been the case: outflows are larger than inflows for the banking systems of some euro area countries (such as Greece, Portugal and Ireland), and vice versa for other euro area countries (such as Germany).
Tieto nevyvážené toky cezhraničných platieb naznačujú, že bankové systémy v niektorých krajinách potrebujú väčšiu likviditu centrálnych bánk ako v iných krajinách, kam peniaze komerčných bánk pritekajú.
These imbalanced cross-border payment flows imply that the banking systems need more central bank liquidity in some countries than in others where commercial bank money is inflowing.
V dôsledku toho je čistá distribúcia likvidity v rámci Eurosystému nerovnomerná: niektoré národné centrálne banky poskytujú väčšiu čistú likviditu (vzhľadom na veľkosť bankových systémov svojich krajín) než iné.
As a result, the net distribution of liquidity throughout the Eurosys-tem is uneven: some National Central Banks provide in net more liquidity (in re-lation to the size of their countries' banking systems) than others.
To vedie k zostatkom v rámci Eurosystému: niektoré národné centrálne banky majú voči ECB pohľadávku, iné záväzok.
This leads to intra-Eurosystem balances: some NCBs develop a claim vis-à-vis the ECB, oth-ers a liability.
Tieto zostatky NCB sa nazývajú pohľadávky a záväzky systému „TARGET2“, pretože nerovnováha v tokoch platieb medzi krajinami vytvára platobný systém používaný na vyrovnanie týchto tokov v peniazoch centrálnej banky, ktorým je v prípade Eurosystému systém TARGET2.
These NCB balances are called “TARGET2” claims and liabilities because the imbalances in the payment flows across countries emerge in the payment system used to process and settle such flows in central bank money, which for the Eurosystem is TARGET2.
Nerovnovážne zostatky programu TARGET2 (ktoré majú spolu nulovú hodnotu) teda odrážajú nerovnomerné rozdelenie likvidity centrálnych bánk národnými centrálnymi bankami Eurosystému.
The TARGET2 imbalances of NCBs (which in total add up to zero) thus reflect the uneven distribution of central bank liquidity by the NCBs of the Eurosystem.
Táto nerovnomerná distribúcia v rámci Eurosystému zabezpečuje stabilitu, keďže umožňuje finančne zdravým bankám – a to aj bankám v krajinách pod finančným tlakom – kryť svoje potreby v oblasti likvidity akceptovateľným kolaterálom.
This uneven distribution within the Eurosystem provides stability as it allows fi-nancially sound banks – even those in countries under financial stress – to cover their liquidity needs, against eligible collateral.
To prispieva k účinnému prenosu menovej politiky do širšieho hospodárstva eurozóny, a tým aj udržiavaniu cenovej stability v eurozóne v strednodobom horizonte.
This contributes to the effective transmission of monetary policy to the wider euro area economy, and thereby to maintaining price stability in the euro area over the medium term.
V hospodárskej a menovej únii pohľadávka národnej centrálnej banky v rámci systému TARGET2 sama osebe neodráža vystavenie národnej centrálnej banky finančnému riziku.
In Economic and Monetary Union, the claim of an NCB in TARGET2 does not, in itself, reflect the NCB’s exposure to financial risk.
Miera vystavenia Eurosystému riziku súvisí s zabezpečovaním likvidity pre banky, a teda s samotnými operáciami v rámci menovej politiky.
The risk exposure of the Eurosystem relates to the provision of liquidity to banks, and thus to the mone-tary policy operations themselves.
Operačné riziko sa zmierňuje spoľahlivým rámcom riadenia rizík a akékoľvek zvyškové riziko sa spravidla rozdeľuje medzi národné centrálne banky Eurosystému v súlade s ich príslušnými podielmi v kapitále ECB; to sa netýka pozícií jednotlivých centrálnych bánk v systéme TARGET2.
The operational risk is mitigated by a sound risk management framework, and any residual risk is, as a rule, shared among the NCBs of the Eurosystem in accordance with their respective shares in the ECB’s capital; it is not related to the TARGET2 positions of individual central banks.
Ktoré sú podľa Vás najdôležitejšie ciele stratégie pre zamestnanosť a rast do roku 2020?
What do you think are the most important objectives for the strategy for jobs and growth until 2020?
Ako môžu ECB a nástroje koordinácie hospodárskej politiky prispieť k úspechu tejto stratégie?
How could the ECB and the instruments of economic policy co-ordination contribute to the success of this strategy?
Zoraďte podľa dôležitosti štrukturálne reformy, ktoré považujete za prioritné pre EÚ a odôvodnite svoj výber.
Please list in order of importance the structural reforms which you believe are a priority in the EU and justify your choices.
Všetky členské štáty eurozóny potrebujú realizovať zásadné a komplexné štrukturálne reformy, aby posilnili svoju konkurencieschopnosť a zamestnanosť, zvýšili pružnosť svojho hospodárstva a zlepšili svoj potenciál dlhodobého rastu.
Substantial and comprehensive structural reforms need to be implemented by all euro area Member States in order to strengthen their competitiveness and em-ployment, increase the flexibility of their economies and enhance their longer-term growth potential.
Pre obnovenie dôvery sú veľmi dôležité ambiciózne štrukturálne reformy.
Ambitious structural reforms are crucial for restoring confidence.
Nástroje koordinácie hospodárskej politiky by sa mali zamerať na podporu týchto cieľov.
The instruments of economic policy coordination should be geared at supporting those objectives.
Po zavedení európskeho semestra sa programy stability a konvergenčné programy, ako aj národné programy reforiem vrátane záväzkov prijatých v rámci Paktu Euro Plus podávajú a vyhodnocujú v tom istom čase, aby sa zvýšila konzistentnosť politických odporúčaním na európskej úrovni.
With the introduction of the European Semester, both stability and convergence programmes and the national reform programmes, including the commitments made under the Euro Plus Pact, are now submitted and as-sessed at the same time to enhance consistency of policy recommendations at the European level.
Teraz je veľmi dôležité, aby sa vydané politické odporúčania pre jednotlivé krajiny plne realizovali.
It is now crucial that the country-specific policy recommen-dations issued are fully implemented.
Členské štáty eurozóny by mali ísť ďalej prípravou ambicióznych reforiem.
Euro area Member States should go fur-ther by frontloading ambitious reforms.
Podľa nového „postupu na nápravu nadmernej nerovnováhy“ budú okrem toho členské štáty, v ktorých vznikla veľká hospodárska a fiškálna nerovnováha, povinné napraviť túto nerovnováhu realizáciou primeraných opatrení v oblasti hospodárskej a fiškálnej politiky.
Also, under the new “Excessive Imbal-ances Procedure”, Member States where major economic and fiscal imbalances have accumulated will be obliged to correct these imbalances by implementing appropriate economic and fiscal policy measures.
Preto je veľmi dôležité, aby nedávno dohodnuté nástroje dohľadu nad politikami členských štátov boli energicky uplatňované a aby sa tak podporili ciele stratégie pre zamestnanosť a rast.
It is therefore crucial that the newly agreed surveillance instruments over Member States policies are force-fully implemented to support the objectives for the strategy for jobs and growth.
Zaistením cenovej stability a prispievaním k finančnej stabilite ECB taktiež prispievať k tvorbe prostredia zvyšujúceho rast.
By ensuring price stability and contributing to financial stability, the ECB also contributes to a growth-enhancing environment.
Pokiaľ ide o štrukturálne reformy, najvyššou prioritou by mali byť ciele v oblasti posilňovania konkurencieschopnosti a zvyšovania potenciálu rastu Európskej únie vzhľadom na hospodársku súťaž s rozvinutými a rozvíjajúcimi sa krajinami v svetovom meradle.
When thinking about structural reform, highest priority should be given to the objectives of strengthening competitiveness and enhancing growth potential of the European Union in view of competition with developed and emerging coun-tries on a global scale.
To sa týka rozličných oblastí, ako sú vzdelávanie, služby, trhy práce, udržateľnosť, výskum a vývoj či posilňovanie vnútorného trhu.
This relates to various fields such as education, services, labour markets, sustainability, research and development and the strengthening of the internal market.
Súčasné riešenie týchto oblastí môže podporiť celý proces a priniesť vzájomné pozitívne účinky.
Tackling these fields at the same time may fuel the whole process and have reciprocal positive effects.
Konkrétne opatrenia v týchto oblastiach by mohli tieto:
Concrete measures in these areas could be:
- V oblasti vzdelávania dostatočné verejné investície, dostupnosť vzdelania bez ohľadu na sociálne zaradenie a cezhraničné uznávanie dosiahnutého vzdelania.
- In education, sufficient public investment, accessibility to education irre-spective of social rank and cross-border recognition of degrees.
- V oblasti odvetví služieb ďalšia liberalizácia, napríklad v remeselných povolaniach.
- In the services industries, further liberalisation for example in crafts closed professions.
Aj v odvetví zdravotníckych služieb je veľký potenciál.
The health services industry bears also great potential.
- Na trhoch práce ďalšia cezhraničná liberalizácia.
- In the labour markets, further cross border liberalisation.
Treba však pamätať na skutočnosť, že práca má viaceré dimenzie.
However, it is worth remembering the fact that labour is multidimensional.
Nie je len činiteľom výroby, ale tiež dôležitým prostriedkom účasti a inklúzie v spoločnosti.
It is not only a factor of production, but also an important means of participation and inclu-sion in society.
Sloboda kolektívneho vyjednávania by sa nemala spochybňovať, avšak všetky formy výpočtu miezd založeného na indexoch by sa mali zrušiť.
The freedom of collective bargaining should not be ques-tioned; however, all forms of index-based wage calculation should be abol-ished.
- Pokiaľ ide o udržateľnosť, vzhľadom na demografické zmeny je kľúčová fiškálna udržateľnosť.
- As regards sustainability, fiscal sustainability is key in view of demographic change.
Starnúca spoločnosť, ako aj prisťahovalectvo a mobilita na vnútornom trhu aj mimo neho predstavujú výzvy v oblasti udržateľnosti systémov sociálneho zabezpečenia.
The ageing society as well as migration and mobility in the internal market and beyond pose challenges for the sustainability of social security systems.
Efektívnosť a účinnosť verejného sektora sa musí zlepšiť.
The efficiency and effectiveness of the public sector have to im-prove.
- V oblasti výskumu a vývoja by sa mal zjednodušiť prístup k rizikovému kapitálu.
- In research and development, access to venture capital should be made eas-ier.
- Obchodné prekážky – viditeľné aj skryté – by sa mali ďalej odstraňovať s cieľom posilniť vnútorný trh, pričom sa zároveň musí udržať ochrana spotrebiteľov, najmä v oblasti finančných služieb.
- Trade barriers – open and hidden – should be further removed to strengthen the internal market, while at the same time a high level of consumer protec-tion shall be maintained, especially in financial services.
Aký je Váš názor na tempo, akým by sa nové členské štáty mali pripojiť k menovej únii a prijať euro, s ohľadom na všetky kritériá konvergencie a účasti v mechanizme výmenných kurzov (ERM II)?
What is your opinion regarding the pace at which the New Member States should join the monetary union and adopt the Euro, considering all of the convergence criteria and the participation in the exchange rate mechanism (ERM II)?
Najprv treba povedať, že hospodárska a menová únia (HMÚ) nie je uzavretá, ako sa nedávno ukázalo aj na príklade Estónska.
Let me first say that the Economic and Monetary Union (EMU) is not a closed shop, as the example of Estonia has just recently shown.
Podpísaním zmluvy sa členské štáty, ktoré sa pripojili k EÚ od roku 2004, zaviazali k prijatiu eura.
By signing the Treaty, the Member States that have joined the EU since 2004 have committed to adopting the euro.
Rámec konvergencie, ako je zakotvený v zmluve a protokole, stanovuje, že členské štáty môžu prijať euro, keď dosiahnu vysoký stupeň udržateľnej konvergencie, čo zároveň znamená, že na pripojenie sa k eurozóne neexistuje žiadny vopred určený harmonogram.
The convergence framework, as embed-ded in the Treaty and Protocol, stipulates that Member States can adopt the euro once they have achieved a high degree of sustainable convergence which in turn implies that there is no predefined timetable for joining the euro area.
Najmä na pozadí skúseností z prvých 13 rokov fungovania HMÚ chcem zdôrazniť, že okrem štyroch nominálnych kritérií konvergencie zmluva taktiež stanovuje súbor ďalších faktorov, najmä „výsledky integrácie trhov, situáciu a vývoj platobných bilancií na bežných účtoch a… vývoj nákladov na jednotku pracovnej sily a iných cenových indexov.“ (čl. 140 Zmluvy o fungovaní EÚ).
Not least against the background of the experiences of the first 13 years of EMU, let me emphasise that, in addition to the four nominal convergence crite-ria, the Treaty also stipulates a set of additional considerations, notably “the in-tegration of markets, the situation and development of the balances of payments on current account and an examination of the development of unit labour costs and other price indices.”(Art. 140 TFEU).
Tieto aspekty spolu s dosiahnutým stupňom udržateľnosti a konvergencie budú hrať dôležitú úlohu v posudzovaní tejto otázky.
These aspects, as well as the sustain-ability of the convergence achieved, will play an important role in the assess-ment.
Účasť v mechanizme ERM II je veľmi dôležitým prvkom procesu konvergencie.
Participation in the ERM II constitutes a crucial element of the convergence process.
Ukazuje, či členský štát dokáže dosiahnuť kľúčové ciele politík, ako je udržanie cenovej stability, fiškálna disciplína a konkurencieschopnosť, pri súčasnom rešpektovaní normálneho fluktuačného rozpätia bez závažných napätí – a najmä bez poklesu hodnoty dvojstrannej centrálnej parity voči euru z jeho vlastnej iniciatívy – aspoň v priebehu posledných dvoch rokov pred preskúmaním konvergencie.
It demonstrates whether a Member State can achieve key policy objec-tives, such as maintaining price stability, fiscal discipline and competitiveness, while respecting the normal fluctuation margins without severe tensions - and in particular without devaluation of its bilateral central rate against the euro on its own initiative - for at least the last two years before the convergence examina-tion.
Myslíte, že daň z menových transakcií s menou euro môže mať pozitívne účinky – napríklad stabilizovaním výmenných kurzov krajín, ktoré sa v budúcnosti chcú pripojiť k eurozóne?
Do you think that a tax on currency transactions involving the euro could have beneficial effects – for example by stabilising the exchange rates of countries wishing to join the euro area in the future?
Osobne by som podporil zavedenie komplexnej dane z finančných transakcií (FTT).
I would support the introduction of a comprehensive financial transaction tax (FTT).
Takúto daň by bolo najlepšie zaviesť na svetovej úrovni.
Such a tax should preferably be introduced on a global level.
Vzhľadom na intenzívnu diskusiu o tejto otázke na samite G20 v Toronte sa zdá, že to v krátkodobom horizonte nie je dosiahnuteľné.
Given the intense debate we have had on this issue at the G20 summit in Toronto this seems out of reeach in the near term.
Ako druhú najlepšiu možnosť by som videl zavedenie tejto dane v rámci Európskej únie, ako tretia najlepšia možnosť by sa malo preskúmať jej zavedenie v rámci eurozóny.
As a second best an introduction in the European Union could be envisaged, a third best option an introduction in the Euro area has to be examined
Pokiaľ ide o stimuláciu správania, hoci zástancovia akéhokoľvek druhu daní z finančných aktivít často zdôrazňujú, že takáto daň môže viesť k zníženiu nestálosti, toto tvrdenie neobstojí podľa väčšiny teoretických aj empirických analýz.
On the steering function: While proponents of any kind of tax of financial activi-ties often stress the hope for reduced volatility as a result of such taxes, this claim does not stand up to the majority of theoretical and empirical analysis.
V skutočnosti následné zvýšenie nákladov na transakcie zníži likviditu trhu a môže viesť k zvýšeniu nestálosti.
In-deed, the resulting increase in transaction cost would reduce market liquidity and could lead to an increase in volatility.
Na daň FTT ako nástroj sa preto nesmieme dívať izolovanie.
The FTT as an instrument should therefore not be seen in isolation.
Musí sa o nej uvažovať spolu so zvýšenou reguláciou, najmä pokiaľ ide o vysokofrekvenčné obchodovanie, a musí sa vyhodnotiť v porovnaní s inými alternatívami, ktoré majú členské štáty (alebo v budúcnosti možno Európska únia) k dispozícii na zvýšenie príjmov.
It must be considered alongside an enhanced regulation especially of high-frequency trad-ing and evaluate against the alternatives Member States (or in the future possi-bly the European Union) have to raise revenues.
Po zrelej úvahe by som povedal, že sa teším na legislatívny návrh, ktorý čoskoro predloží Komisia EÚ.
On balance I am looking for-ward to the legislative proposal the EU Commission will put forward soon.
Aký je Váš názor na príslušné úlohy Rady a ECB, pokiaľ ide o zastupovanie eurozóny navonok?
What is your view on the respective roles of the Council and the ECB in terms of external representation of the Euro zone?
Zastupovanie eurozóny navonok je odrazom inštitucionálneho zriadenia hospodárskej a menovej únie: keďže menová politika a politika výmenných kurzov sú v kompetencii Únie, sú zastupované inštitúciami EÚ (ECB v oblasti menovej politiky a Rada EÚ, v zložení pre eurozónu, spolu s ECB v oblasti politiky výmenných kurzov).
The external representation of the euro area reflects the institutional set-up of the EMU: as monetary and exchange rate policies are competencies of the Un-ion, they are represented through EU institutions (the ECB for monetary policy, and the EU Council, in euro area composition, together with the ECB for ex-change rate policy).
Naproti tomu oblasť hospodárskych politík nie je zjednotená, čo je následkom skutočnosti, že kompetencie v tejto oblasti do veľkej miery zostali v rukách vlád jednotlivých štátov, ktoré v tejto oblasti zabezpečujú aj zastupovanie navonok (napr. v MMF).
In contrast, the representation of economic policies is not unified, reflecting the fact that competencies have remained largely in the hands of national governments, which also represent them externally (e.g. in the IMF).
Zároveň ale treba povedať, že jedným z kľúčových poučení v dôsledku pretrvávajúcej finančnej a hospodárskej krízy, ktorého sme teraz svedkami, je zvýšené úsilie o posun smerom k hlbšej hospodárskej integrácii v eurozóne, čo je aj cieľom nedávno prijatého balíka správy ekonomických záležitostí a ďalších návrhov, na ktorých sa momentálne pracuje.
That said, as one of the key lessons from the ongoing financial and economic crisis, we are currently witnessing enhanced efforts to move towards deeper economic integration in the euro area, which is also the aim of the recently adopted economic governance package and of further proposals which are cur-rently being developed.
Podľa môjho názoru sa tento prehĺbený „európsky rozmer“ rozhodovania v oblasti hospodárskej politiky bude musieť odraziť aj v zastupovaní tejto oblasti navonok, napríklad na základe čl. 138 Zmluvy o fungovaní EÚ, ktorý stanovuje, že Rada – po konzultácii s ECB – zaujme spoločný postoj a prijme primerané opatrenia na zaistenie jednotného zastupovania v rámci medzinárodných finančných inštitúcií a konferencií.
In my view, this increased ‘European dimension’ in economic policy decisions will over time also need to be reflected in their exter-nal representation, for instance by drawing on Art. 138 TFEU, which stipulates that the Council – after consulting the ECB – shall adopt common positions and appropriate measures to ensure unified representation within international finan-cial institutions and conferences.
To je samozrejme politické rozhodnutie a nie je to vecou centrálnych bánk.
Of course, this is a political decisions and not a matter for central banks to decide.
Ako hodnotíte nedávny vývoj kurzu amerického dolára voči euru?
How do you assess the recent evolution of the USD/EUR exchange rate?
Orgány zodpovedné za všetky významné pohyblivé meny majú spoločný záujem na silnom a stabilnom medzinárodnom finančnom systéme s výmennými kurzami, ktoré odrážajú základné hospodárske faktory.
The authorities responsible for all major floating currencies share the interest in a strong and stable international financial system, characterised by exchange rates that reflect economic fundamentals.
To je uvedené v rôznych oznámeniach G7.
This is stated in various G7 commu-niqués.
Nadmerná nestálosť a neusporiadaný pohyb výmenných kurzov prinášajú nepriaznivé dôsledky pre hospodársku a finančnú stabilitu.
Excess volatility and disorderly movements in exchange rates have ad-verse implications for economic and financial stability.
Výmenný kurz amerického dolára voči euru bol značne nestály už od začiatku roka.
The USD/EUR exchange rate has been subject to considerable volatility since the beginning of the year.
Bolo to do veľkej miery odrazom veľkej neistoty, čo sa týka makroekonomického vývoja a politík, a najmä rozhodovania finančných inštitúcií na oboch stranách Atlantického oceánu.
This was largely the reflection of the high uncertainty regarding macroeconomic developments and policies, and in particular on the resolution of fiscal situations on both sides of the Atlantic.
V skutočnosti bola výnimočne vysoká miera nestálosti charakteristická pre trhy s výmennými kurzami všeobecne, nielen pokiaľ ide o výmenný kurz dolára voči euru.
In fact, the excep-tionally high level of volatility characterised exchange rate markets in general, not just the euro-dollar exchange rate.
Ako hodnotíte nedávny vývoj kurzu čínskeho juanu voči euru?
How do you assess the recent evolution of the Renminbi/EUR exchange rate?
Myslíte, že centrálne banky dokážu účinne bojovať proti jeho nadmernej nestálosti?
Do you think that Central Banks are able to fight efficiently against excessive volatility?
Myslíte, že by sa mala podporovať medzinárodná úloha eura?
Do you think that the international role of the Euro should be encouraged?
Od ukončenia de facto viazanosti čínskeho juanu na americký dolár v júni 2010 čínsky juan do konca júna 2011 posilnil oproti americkému doláru takmer o 6 %, oproti euru však jeho hodnota klesla o 9 % a v nominálnom efektívnom výmennom kurze o 5 %.
Since the exit of its de facto peg to the US dollar in June 2010, the renminbi has appreciated by almost 6% against the US dollar by end of July 2011, but it has depreciated by 9% against the euro and by 5% in nominal effective terms.
Od vypuknutia nedávnych finančných otrasov americký dolár voči euru výrazne posilnil a vedľajším účinkom toho bolo, že čínsky juan znova posilnil voči euru a v nominálnom efektívnom výmennom kurze dosiahol úroveň z júna 2010.
Since the outbreak of the recent financial turmoil the US dollar appreciated signifi-cantly against the euro and as a side-effect the renminbi re-strengthened against the euro and in nominal effective terms reaching the level of June 2010.
Celkovo možno povedať, že povzbudzujeme čínske orgány, aby využívali pružnosť ponúkanú novým rámcom politiky, ktorá umožní postupné posilňovanie čínskeho juanu v efektívnom výmennom kurze.
Overall, we encourage the Chinese authorities to use the flexibility offered by the new policy framework to allow a gradual appreciation of the renminbi in effective terms.