natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pripomína, že Komisia vo svojom oznámení nazvanom Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu navrhuje stanoviť pre EÚ päť hlavných cieľov, ku ktorým patrí zníženie počtu osôb ohrozených chudobou o 20 miliónov; pripomína, že tento cieľ nedosahuje prvotné ambície lisabonskej stratégie (odstrániť chudobu), ktoré, žiaľ, nebolo možné dosiahnuť; domnieva sa, že chudoba a sociálne vylúčenie musia byť odstránené prostredníctvom dôveryhodných, konkrétnych a záväzných opatrení; domnieva sa, že tento cieľ nie je dostatočne ambiciózny a že by sa nemalo upúšťať od cieľa Európy bez chudoby; domnieva sa, že je preto potrebné prijať vhodné opatrenia a že tento absolútny cieľ by sa mal skombinovať s cieľom znížiť chudobu v každom členskom štáte, aby sa podnietil každý členský štát k príspevku na dosiahnutie tejto úlohy, a mal by sa stať vierohodnejším prostredníctvom vhodných opatrení, najmä pokiaľ ide o politiky zamerané na podporu závislých osôb; domnieva sa, že prostredníctvom konkrétnych a vhodných opatrení treba tento cieľ dosiahnuť, a to predovšetkým zavedením systémov minimálneho príjmu vo všetkých členských štátoch;
Notes that, in its communication entitled ‘Europe 2020: a strategy for a smart, sustainable and inclusive growth’, the Commission proposes setting five headline targets for the EU, one of which is to reduce the number of people at risk of poverty by 20 million; points out that this target falls short of the initial ambitions of the Lisbon Strategy (to overcome poverty), which, regrettably, have not been achieved; believes that poverty and social exclusion must be eradicated by credible, concrete and binding measures; believes that this target is too low and that the objective of a poverty-free Europe must not be abandoned; takes the view that, in order to achieve this goal, appropriate measures should be taken and this absolute target should be combined with a target for reducing poverty in each Member State, in order to encourage every Member State to contribute to the task of achieving it, and should be made more credible with appropriate measures, particularly as regards the effectiveness of policies targeting those in need; believes that this target should be achieved through concrete and appropriate measures, in particular through the introduction of minimum income schemes by all EU Member States;
domnieva sa, že prioritou by mal byť boj proti sociálnej nerovnosti najmä v kontexte hospodárskej nerovnosti, pokiaľ ide o rozdelenie príjmov a majetku, nerovnosti na pracovnom trhu, sociálnu neistotu a nerovný prístup k sociálnym funkciám štátu, ako napríklad sociálnemu zabezpečeniu, zdravotníctvu, vzdelávaniu, právnemu systému atď.;
Believes that priority should be given to fighting social inequality, especially in the context of economic inequality in terms of income and wealth distribution, labour market inequalities, social insecurity, and unequal access to the social functions of the state such as welfare, health, education, the legal system, etc.;
vyzýva Radu a členské štáty EÚ, aby založili hlavný cieľ programu Európa 2020 v boji proti chudobe na indikátore relatívnej chudoby (prah 60 % národného mediánového príjmu), ako to podporila Európska rada v Laekene v decembri 2001, keďže tento indikátor zodpovedá realite chudoby v každom členskom štáte, pretože reflektuje chudobu ako relatívny stav;
Calls on the Council and the Member States to base the Europe 2020 strategy headline target to tackle poverty on the relative poverty indicator (60% of the median income threshold), as endorsed by the Laeken European Council in December 2001, because this indicator sets the reality of poverty within the context of each Member State, since it reflects an understanding of poverty as a relative condition;
vyzýva členské štáty, aby premietli hlavný cieľ EÚ týkajúci sa chudoby do konkrétnych a dosiahnuteľných vnútroštátnych cieľov stratégie sociálneho začleňovania EÚ, ktoré sa tkajú prioritných otázok, napríklad odstránenie pouličného bezdomovectva do roku 2015 v súlade s písomným vyhlásením č. 0111/2007;
Calls upon Member States to translate the EU headline target on poverty in to concrete and achievable national targets on priority issues of the EU social inclusion strategy, such as an end to street homelessness by 2015 in accordance with Written Declaration No 0111/2007;
domnieva sa, že osobitná pozornosť a dodatočné opatrenia členských štátov a Európskej komisie sú potrebné pre bezdomovcov na ich plnú integráciu do spoločnosti do roka 2015, čo si bude vyžadovať zber porovnateľných a spoľahlivých štatistických údajov na úrovni Spoločenstva a ich každoročné uverejňovanie spolu so správou o dosiahnutom pokroku a cieľmi vymedzenými v príslušných vnútroštátnych stratégiách a stratégiách Spoločenstva na boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu;
Believes that particular attention and additional measures are needed for the homeless on the part of both the Member States and the Commission, with a view to their full integration into society by 2015, which will require collecting comparable data and reliable statistics at Community level, as well as their annual publication, together with an account of the progress achieved and the objectives defined in the respective national and Community strategies for fighting poverty and social exclusion;
považuje za povinnosť všetkých členských štátov, aby prijali všetky potrebné opatrenia na ochranu svojich občanov pred extrémnou finančnou zraniteľnosťou zabezpečením toho, že si na seba nevezmú príliš veľké dlhové zaťaženie najmä vo forme bankových úverov, napríklad zdanením bánk a finančných inštitúcií, ktoré súhlasia s poskytnutím úveru osobám, ktoré nie sú schopné ich splatiť;
Regards it as the duty of every Member State to take all appropriate measures to protect their citizens against extreme financial vulnerability by ensuring that they do not take on excessive levels of debt, in particular in the form of bank loans, for example by taxing the banks and financial institutions which agree to lend to persons who are not creditworthy;
domnieva sa, že je nutný výslovný záväzok členských štátov k podpore aktívneho začleňovania: zníženie podmienenosti, investície do podpornej aktivácie, bránenie primeraného minimálneho príjmu a ochrana sociálnych štandardov zakázaním škrtov v rozpočtoch na kľúčové verejné služby, aby chudobní neplatili za krízu;
Considers that an explicit commitment must be made by Member States to implement active inclusion: reducing conditionality, investing in supportive activation, defending adequate minimum income and preserving social standards by outlawing cuts to key public services so that the poor will not pay for the crisis;
domnieva sa, že zo skúsenosti s minimálnymi príjmami a so základným príjmom pre každého v spojení s dodatočnými opatreniami sociálneho začlenenia vyplýva, že ide o efektívne spôsoby boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu a zabezpečenia dôstojného života pre všetkých; žiada preto Komisiu, aby predložila iniciatívu na podporu ďalších skúseností členských štátov, ktoré by vychádzali z osvedčených postupov a ktoré by tieto postupy podporovali, čo by umožnilo individuálne zaručiť rôzne modely primeraného minimálneho alebo základného príjmu zabraňujúceho chudobe ako opatrenia na odstránenie chudoby a na zabezpečenie sociálnej spravodlivosti a rovnakých príležitostí pre všetkých občanov, pričom treba odhaľovať chudobu v príslušnom regionálnom rámci a zároveň dodržiavať zásadu subsidiarity bez spochybnenia špecifík jednotlivých členských štátov; domnieva sa, že táto iniciatíva Komisie by mala vyústiť do vypracovania akčného plánu, ktorý má sprevádzať vykonávanie európskej iniciatívy o minimálnom príjme v členských štátoch v súlade s rôznymi postupmi, kolektívnymi dohodami a právnymi predpismi členských štátov, a to na dosiahnutie týchto cieľov:
Believes that the various experiments with minimum incomes and with a guaranteed basic income for everyone, accompanied by additional social integration and protection measures, show that these are effective ways of combating poverty and social exclusion and providing a decent life for all; therefore calls on the Commission to prepare an initiative to support further experiments in the Member States, taking into account and promoting best practices, and ensuring various individually guaranteed poverty-preventing adequate minimum and basic income models as a means of fighting to eradicate poverty and guarantee social justice and equal opportunities for every individual whose need can be established on the basis of the relevant regional yardstick, in keeping with the subsidiarity principle, and without calling into question the specific situations in each Member State; takes the view that this Commission initiative should lead to the drawing-up of an action plan, designed to accompany the implementation of a European initiative on minimum income in the Member States, in accordance with different national practices, collective bargaining and Member States' legislation, in order to achieve the following objectives:
vypracovať spoločné normy a indikátory týkajúce sa oprávnenosti a podmienok prístupnosti systémov minimálnych príjmov,
setting common standards and indicators on the eligibility and accessibility conditions for the minimum income schemes,
stanoviť kritériá na posúdenie, aké inštitucionálne a teritoriálne úrovne –vrátane účasti sociálnych partnerov a príslušných zúčastnených strán – by boli vhodnejšie na vykonávanie opatrení systémov minimálneho príjmu,
setting criteria to evaluate which institutional and territorial levels - including the involvement of social partners and relevant stakeholders - could be most appropriate to implement the minimum income scheme measures,
vypracovať spoločné indikátory a ukazovatele na hodnotenie výsledkov, dosahu a efektivity politík boja proti chudobe,
setting common indicators and benchmarks for the assessment of the results, outcomes and effectiveness of policy against poverty,
zabezpečiť následné opatrenia a efektívnu výmenu osvedčených postupov;
ensuring follow-up and effective exchange of best practices;
zdôrazňuje, že primeraný minimálny príjem je základom dôstojného života a že bez primeraného minimálneho príjmu a podielu v spoločnosti nemôžu ľudia úplne využiť svoj potenciál a podieľať sa na budovaní demokratickej spoločnosti; okrem toho zdôrazňuje, že skutočnosť, že ľudia zarábajú dosť peňazí na vyžitie, prispieva k pozitívnej dynamike vo vnútroštátnej politike, a teda aj k prosperite;
Emphasises that an adequate minimum income is fundamental to a dignified life and that without an adequate minimum income and a stake in society individuals cannot develop their potential to the full and participate in the democratic shaping of society; stresses, in addition, that the fact that people earn a living wage serves to boost the economy and thus safeguard prosperity;
domnieva sa, že iniciatíva Komisie týkajúca sa systému zaručeného minimálneho príjmu by mala zohľadňovať odporúčanie 92/441/EHS, ktoré uznáva „základné právo jednotlivca na dostatok zdrojov čo sa týka ľudskej dôstojnosti“, a zároveň trvá na tom, že hlavným cieľom systémov podpory príjmov by malo byť odstránenie chudoby ľudí a umožnenie slušného života, čoho súčasťou sú slušné invalidné a starobné dôchodky; odporúča preto, aby Komisia uvažovala o stanovení spoločnej metodiky na výpočet minimálneho príjmu na prežitie a minima životných nákladov (kôš tovaru a služieb) s cieľom zabezpečiť dostupnosť komparatívnych meraní úrovní chudoby a vytvoriť prostriedky sociálnej intervencie;
Believes that the Commission initiative on a guaranteed minimum income should take account of Recommendation 92/441/EEC, which recognises ‘the fundamental right of the individual to sufficient resources in respect of human dignity’, while insisting that the central objective of income support schemes should be that of taking people out of poverty and allowing them to live a decent life, decent invalidity and retirement pensions being included; with this in view, recommends that the Commission consider establishing a common method for calculating a minimum survival income and a cost-of-living minimum (a ‘shopping-basket’ of goods and services), with a view to ensuring the availability of comparative measurements of poverty levels and establishing means of social intervention;
vyzýva členské štáty, aby prijali naliehavé opatrenia na zlepšenie poberania podpory, monitorovanie úrovne nepoberania a jeho príčiny, uznávajúc, že podľa OECD predstavuje nepoberanie 20 až 40 % podpory, a to zvýšením transparentnosti, vytvorením účinnejších informačných a poradných zariadení, zjednodušením postupov a prijatím účinných opatrení a politík na boj proti stigmatizácii a diskriminácii spojenej s poberateľmi minimálneho príjmu;
Calls on Member States to take urgent action to improve take-up of benefits and monitor levels of non-take-up and its causes, recognising that cases of non-take-up account for between 20-40% of benefits according to the OECD, by increasing transparency, by providing more effective information and advice facilities, by simplifying procedures, and by putting in place effective measures and policies to fight stigma and discrimination associated with minimum income recipients;
zdôrazňuje význam existencie podpory v nezamestnanosti, ktorá zaručuje slušnú životnú úroveň jej poberateľov, a potrebu znížiť dĺžku neprítomnosti na trhu práce, okrem iného zefektívnením štátnych úradov práce;
Stresses the importance of the existence of unemployment benefit that guarantees a decent standard of living for beneficiaries, and also the need to reduce the length of absences from work, inter alia by making state employment services more efficient;
zdôrazňuje potrebu prijať pravidlá týkajúce sa sociálneho zabezpečenia, aby sa vytvorilo prepojenie medzi stanoveným minimálnym dôchodkom a príslušnou hranicou chudoby;
Stresses the need to adopt rules on insurance so as to establish a link between the minimum pension paid and the corresponding poverty threshold;
kritizuje tie členské štáty, kde systémy minimálneho príjmu neprekračujú prah relatívnej chudoby; opakuje svoju žiadosť členským štátom, aby túto situáciu čo najskôr napravili; žiada, aby sa Komisia pri vyhodnocovaní národných akčných plánov zaoberala dobrými a zlými postupmi;
Criticises Member States where minimum income schemes do not meet the relative poverty threshold; reaffirms its demand to Member States to remedy this situation as soon as possible; demands that good and bad practices be addressed by the Commission in the evaluation of national action plans;
upozorňuje na podstatnú diskrimináciu na základe veku pri systémoch minimálneho príjmu, ako napríklad stanovenie minimálneho príjmu na deti pod hranicu chudoby alebo vylúčenie mladých ľudí zo systémov minimálneho príjmu v prípade neplatenia príspevkov na sociálne zabezpečenie; zdôrazňuje, že táto diskriminácia spochybňuje bezpodmienečnosť a vhodnosť systémov minimálnych príjmov;
Points to major age discrimination regarding minimum income schemes, such as setting the minimum income for children below the poverty threshold or excluding young people from minimum income schemes due to a lack of social security contributions; stresses that this undermines the unconditionality and decency of minimum income schemes;
zdôrazňuje naliehavosť vypracovania a používania vhodných sociálno-hospodárskych ukazovateľov v rôznych oblastiach, ako sú zdravotníctvo, bývanie, dodávky energie, sociálne a kultúrne začleňovanie, mobilita, vzdelanie, príjem (napríklad Giniho koeficient, ktorý je možné použiť na meranie trendov v rozdieloch príjmov), materiálna deprivácia, zamestnanosť a služby sociálnej pomoci, ktoré umožnia sledovať a merať dosiahnutý pokrok v boji proti chudobe a v rámci sociálneho začlenenia a ktoré sa budú každoročne predkladať na Medzinárodný deň odstraňovania chudoby (17. októbra) s poukázaním na jej vývoj vzhľadom na pohlavie, vekové skupiny, rodinnú situáciu, zdravotné postihnutie, prisťahovalectvo, chronické ochorenie a rôzne úrovne príjmov (60 % mediánového príjmu, 50 % mediánového príjmu, 40 % mediánového príjmu), pričom je potrebné vziať do úvahy relatívnu chudobu, extrémnu chudobu a najzraniteľnejšie skupiny; zdôrazňuje že je naliehavo potrebné, aby boli k dispozícii európske štatistické údaje presahujúce menové indikátory o situáciách extrémnej chudoby, ako napríklad bezdomovectvo, ktoré v súčasnosti nie je zahrnuté v štatistike EÚ v oblasti príjmu a životných podmienok (EU-SIL); požaduje, aby sa údaje týkajúce sa týchto kľúčových sociálno-hospodárskych ukazovateľov uvádzali vo forme každoročnej správy predkladanej členským štátom a Európskemu parlamentu na diskusiu a s cieľom určiť iné konkrétne možnosti;
Stresses the urgent need to define and apply appropriate economic and social indicators in various areas, such as health, housing, energy provision, social and cultural inclusion, mobility, education, income (for example the Gini coefficient, which can be used to measure income gap trends), material privation, employment and social assistance services, which will allow the progress made in combating poverty and in social inclusion to be monitored and measured; states that these indicators should be presented annually on International Day for the Eradication of Poverty (17 October), should evolve as necessary and should include gender, age ranges, households, disability situations, immigration, chronic illness and various income levels (60% of median income, 50% of median income, 40% of median income) in order to take account of relative poverty, extreme poverty and the most vulnerable groups; stresses the urgent need to have EU statistical data beyond monetary indicators on situations of extreme poverty such as homelessness which are currently not covered by EU-SILC; calls for details of these socioeconomic indicators to be set out in an annual report forwarded to the Member States and the European Parliament for discussion and with a view to determining the scope for further action;
trvá na potrebe osobitných dodatočných dávok pre najviac znevýhodnené skupiny (zdravotne postihnuté alebo chronicky choré osoby, rodiny s jedným rodičom a rodiny s veľkým počtom detí), ktorým by pokryli dodatočné náklady vyplývajúce z ich situácie, najmä pokiaľ ide o osobnú výpomoc, využívanie osobitných zariadení, zdravotnú starostlivosť a sociálnu podporu;
Insists on the need for specific additional provisions for less-favoured groups (those with disabilities or chronic illnesses, single-parent families and families with large numbers of children) who incur additional costs, in particular related to personal assistance, use of specific facilities, medical care and social support;
žiada Komisiu a členské štáty EÚ, aby preskúmali, ako môžu rôzne modely nepodmieneného a chudobe zabraňujúceho základného príjmu pre všetkých prispieť k sociálnemu, kultúrnemu a politickému začleňovaniu, zohľadňujúc najmä ich nestigmatizujúcu povahu a ich schopnosť predchádzať prípadom skrytej chudoby;
Calls on the Commission and the EU Member States to examine how different models of unconditional and poverty-precluding basic incomes for all could contribute to social, cultural and political inclusion, taking especially into account their non-stigmatising character and their ability to prevent cases of concealed poverty;
domnieva sa, že pri politikách znižovania chudoby, ktoré sprevádzajú vytvorenie primeraného minimálneho príjmu v členských štátoch, by sa mala prehodnotiť otvorená metóda koordinácie tak, aby umožnila skutočnú výmenu najlepších postupov medzi štátmi;
Takes the view that, in respect of the poverty reduction policies which accompany the establishment of an adequate minimum income in the Member States, the open method of coordination should be revised in order to make for a genuine exchange of best practices among the latter;
konštatuje, že minimálny príjem dosiahne svoje ciele boja proti chudobe len vtedy, ak bude nezdanený, a odporúča uvažovať o úpravách minimálneho príjmu pri fluktuáciách cien verejných služieb;
Notes that minimum income will only achieve its objective in combating poverty if it is tax-free and recommends to consider attaching the level of the minimum income to the fluctuations in utility charges;
pripomína, že riziko upadnutia do extrémnej chudoby je vyššie v prípade žien ako mužov z dôvodu nedostatkov systémov sociálnej ochrany a pokračujúcej diskriminácie najmä na trhu práce, čo si vyžaduje konkrétne, mnohostranné a rodovo špecifické politické odozvy, ktoré by mali brať ohľad na konkrétne okolnosti;
Recalls that the risk of falling into extreme poverty is greater for women than for men, given the shortcomings of the welfare systems and continuing discrimination, especially on the labour market, necessitating a whole range of specific policies which should be both gender-oriented and attentive to circumstances;
domnieva sa, že chudoba zasahujúca zamestnaných ľudí svedčí o nespravodlivých pracovných podmienkach, a žiada úsilie o zmenu stavu vecí tak, aby úroveň miezd, a najmä minimálnej mzdy, či už stanovená zákonom alebo dohodnutá prostredníctvom kolektívneho vyjednávania, dokázala zabezpečiť slušnú životnú úroveň;
Believes that poverty affecting people in employment implies inequitable working conditions and calls for efforts to change this state of affairs, through pay levels in general and minimum wage levels in particular, whether regulated by legislation or by collective bargaining, so that they can ensure a decent standard of living;
požaduje integráciu osôb žijúcich v chudobe (v prípade ktorých treba výrazne podporovať iniciatívy na ich integráciu do trhu práce) a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zaviedli dialóg s osobami a organizáciami zastupujúcimi ľudí v chudobe, ako aj s príslušnými sieťami a sociálnymi partnermi; domnieva sa, že treba zabezpečiť, aby ľudia žijúci v chudobe a ich zastupujúce organizácie boli kľúčovými zainteresovanými stranami a mali dostatočné finančné a iné zdroje a podporu, ktorá im umožní účasť na vypracúvaní a uplatňovaní politiky a následných krokov, opatrení a ukazovateľov na európskej, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, najmä pokiaľ ide o národné reformné programy v rámci stratégie Európa 2020 a otvorenú metódu koordinácie v oblasti sociálnej ochrany a sociálneho začleňovania; zdôrazňuje okrem toho potrebu konať proti zamestnávateľom, ktorí nezákonne zamestnávajú príslušníkov marginalizovaných skupín za menší ako minimálny príjem;
Calls for the integration of people experiencing poverty (in respect of whom extra support should be given for measures to foster labour market integration) and calls on the Commission and the Member States to develop a dialogue with people in poverty, their representative organisations and networks, and the social partners; takes the view that it must be ensured that people experiencing poverty and their representative organisations are made stakeholders and provided with the financial and other resources to enable them to participate in the preparation, application and monitoring of policies, measures and indicators at European, national, regional and local levels, particularly in relation to the national reform programmes in the context of the Europe 2020 strategy and the open method of coordination on social protection and social inclusion; stresses furthermore the need to step up action against employers who illegally employ marginalised groups for less than the minimum income;
domnieva sa, že je nutné podporiť trvalé úsilie v boji proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, aby sa zlepšila situácia najohrozenejších ľudí, ako napríklad ľudí v neistom zamestnaní, nezamestnaných, rodín s jedným rodičom, osamelých starších ľudí, žien, znevýhodnených detí, ako aj etnických menšín a chorých a zdravotne postihnutých ľudí;
Considers that sustained and extensive efforts must be made to combat poverty and social exclusion, in order to improve the situation of people at greatest risk of poverty and exclusion, such as people in precarious employment, the unemployed, single-parent families, elderly people living alone, women, disadvantaged children, ethnic minorities and people who are ill or differently-abled;