natgillin/translations-raw huggingface dataset:
víta iniciatívu Komisie znížiť administratívne a finančné náklady podnikov; žiada, aby bol lepšie zapojený do realizácie serióznych analýz pomeru nákladov ku zisku, ktoré slúžia ako základ pri prijímaní zasvätených rozhodnutí a preto vyzýva Komisiu, aby vypracovala metodológiu s cieľom nezávislého hodnotenia ex ante administratívnych nákladov; naliehavo vyzýva Radu, Komisiu a členské štáty, aby sa angažovali v prospech spoločného cieľa, ktorým je zníženie nákladov počas budúceho jarného zasadania Európskej rady; žiada Komisiu, aby v snahe dosiahnuť želané ciele pravidelne skúmala politické, legislatívne a nelegislatívne nástroje; dôrazne žiada, aby všetky iniciatívy na zjednodušenie naplno rešpektovali zásady a podmienky definované v jeho uznesení zo 16. mája 2006 o stratégii zjednodušovania regulačného prostredia;
Welcomes the European Commission's initiative on reducing administrative and cost burdens for businesses; asks to be more closely involved in obtaining solid cost-benefit analyses as a basis for informed decision-making, and therefore calls on the Commission to develop a methodology for an independent ex ante assessment of administrative costs; urges the Council, the Commission and the Member States to commit to a joint cost reduction target at the next EU Spring Council; calls on the Commission to regularly consider all policy instruments, legislative and non-legislative, with a view to achieving the desired objectives; insists that all simplification initiatives comply fully with the principles and conditions outlined in its resolution of 16 May 2006 on the strategy for simplification of the regulatory environment;
poznamenáva, že zníženie administratívneho zaťaženia v členských štátoch o 25 % povedie k reálnemu zvýšeniu HDP o 1 až 1,4 %; nabáda všetky členské štáty, aby stanovili kvantitatívne a kvalitatívne ciele v tejto oblasti a v rámci lepšej transpozície prispeli k zjednodušeniu platných predpisov a zavedeniu postupov hodnotenia vplyvov najmä stanovením konzultačných postupov a postupov pri podávaní sťažností spolu s príslušnými aktérmi; zdôrazňuje dôležitú úlohu národných parlamentov a v tomto kontexte želateľných kooperačných štruktúr;
Suggests that a 25% reduction in the administrative burden on the Member States would lead to an increase in real GDP of 1 to 1.4%; urges all Member States to set quantitative and qualitative targets in this area and to contribute, in the framework of better transposition in particular, to simplifying existing regulations and to introduce impact assessment procedures, whilst establishing consultation and complaint procedures with relevant stakeholders; underlines the important role of national parliaments and the need for cooperation structures in this context;
Včasná a lepšia transpozícia
Early and better transposition
v záujme zvýšenia transparentnosti a lepšieho chápania lisabonskej stratégie a jej implementácie vyzýva, aby sa vypracovala spoločná a koherentná štruktúra NRP, ktorá umožní lepšiu komparatívnu analýzu vplyvu navrhovaných opatrení na úrovni členských štátov a otvorený a konštruktívny dialóg na európskej úrovni o dosiahnutom pokroku; v tejto súvislosti podporuje myšlienku vypracovať odporúčania a systém hodnotenia najlepších skúseností z reformných programov v rozličných politických oblastiach pre každú krajinu; vyzýva členské štáty, aby vypracovali korelačné tabuľky a poskytli ich Európskej komisii;
Calls, in the interests of increasing transparency and fostering a better understanding of the Lisbon strategy and its implementation, for the development of a common and coherent structure for NRPs, making for a better comparative analysis of the impact of the proposed actions at Member State level, as well as an open and constructive dialogue at European level on the progress achieved; supports the idea, in this respect, of establishing country-specific recommendations and a best practice ranking system on reform agendas in the different policy fields; calls on the Member States to draw up correlation tables and to communicate them to the European Commission;
Vylepšenie lisabonského programu riadenia a prispôsobenie vnútroštátnej situácii
Improving Lisbon governance and national ownership
zdôrazňuje, že odporúčania pre každú krajinu musia byť prerokované a prijaté Radou s cieľom vytvoriť skutočný európsky rámec, posilniť koordinačnú činnosť v oblasti hospodárstva a zamestnanosti a podporiť lepšie prispôsobenie sa vnútroštátnej situácii;
Stresses that the country-specific recommendations have to be discussed and adopted in Council in order to develop a real European framework, to strengthen the economic and employment coordination work and to foster greater national ownership;
opätovne zdôrazňuje, že naše hospodárske problémy a problémy zamestnanosti sa nám nepodarí prekonať bez aktívnej angažovanosti parlamentov tak na národnej, ako aj európskej úrovni; vyjadruje podporu Komisii, ktorá vyzýva členské štáty, aby podporili širšiu diskusiu so svojimi národnými parlamentmi o svojich NRP a správach o ich uskutočňovaní, ktoré obsahujúce odporúčania krajiny a vytvorili väčšiu prepojenosť rozpráv o NRP s vnútroštátnym rozpočtom;
Reiterates that we will not overcome our economic and employment problems without the active involvement of parliaments, at national and European level; supports the European Commission's request that Member States promote wider discussion of their NRPs and Implementation Reports, including national recommendations, with their national parliaments and establish closer links between NRPs and national budget debates;
odporúča Komisii, aby zaviedla komparatívnu formu monitorovania kritérií prostredníctvom použitia ukazovateľov štrukturálnej politiky s pevne stanoveným prepojením na hospodársky výkon a zamestnanosť a ukazovateľov, na ktorých spočíva štrukturálne monitorovanie, pričom sa budú brať do úvahy politiky, ktoré stimulujú inováciu a tvorbu pracovných miest;
Encourages the Commission to introduce a form of benchmarking surveillance, using structural policy indicators with a clearly identified link to economic and employment performance and indicators underpinning the structural surveillance exercise, taking into account policies that stimulate innovation and job creation;
zdôrazňuje potrebu účinnejšej úlohy „pána Lisabona/pani Lisabonovej“ vo všetkých členských štátoch na najvyššej politickej úrovni, aby bolo možné zaangažovať subjekty rozhodujúce na národnej úrovni a zlepšiť tak prístup založený na mnohostranných opatreniach týkajúcich sa tohto reformného programu tak na národnej, ako aj európskej úrovni;
Stresses the need for a more effective role for 'Mr/Mrs Lisbon' in all Member States, at the highest political level, with a view to convincing national decision-makers to improve the policy-mix-approach of this reform agenda at both national and European level;
pripomína, že hlavnou úlohou jarného zasadania Európskej rady je vypracovať reformný program rastu a zamestnanosti Európskej únie; vyzýva Európsku radu, aby zabezpečila rovnakú účasť všetkých príslušných útvarov Rady;
Points out that it is the guiding role of the Spring European Council to establish the growth and employment reform agenda for the European Union; calls on the European Council to ensure the equal involvement of all the Council formations concerned;
na skončenie rozpravy o vyhláseniach Rady a Komisie,
to wind up the debate on statements by the Council and Commission
ktorý v súlade s článkom 103 ods. 2 rokovacieho poriadku
pursuant to Rule 103(2) of the Rules of Procedure
so zreteľom na 12. konferenciu zmluvných strán (COP 12) k UNFCCC a 2. konferenciu zmluvných strán, slúžiace ako stretnutie zmluvných strán Kjótskeho protokolu (COP/MOP 2), ktorá sa má konať v Nairobi v Keni od 6. do 17. novembra 2006,
having regard to the twelfth Conference of the Parties (COP 12) to the UNFCCC and the second Conference of the Parties serving as the Meeting of the Parties to the Kyoto Protocol (COP/MOP 2) held in Nairobi, Kenya, from 6 to 17 November 2006,
so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o klimatických zmenách, najmä na uznesenie zo 16. novembra 2005 s názvom "Víťazne v zápase s globálnymi klimatickými zmenami“ Prijaté texty, P6_TA (2005)0433. a z 26. októbra 2006 o európskej stratégii pre konferenciu v Nairobi (COP 12-COP/MOP 2) Prijaté texty, P6_TA (2006)0460 ,
having regard to its previous resolutions regarding climate change, and in particular those of 16 November 2005 on 'Winning the Battle against Global Climate Change' Texts Adopted , P6_TA (2005)0433 and of 26 October 2006 on 'the EU strategy for the Nairobi Conference (COP 12 and COP/MOP 2)' Texts Adopted , P6_TA (2006)0460 ,
so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom „Obmedzenie globálnej klimatickej zmeny na 2 stupne Celzia – Postup do roku 2020 a neskôr“ KOM(2007)2 ,
having regard to the Commission Communication on 'Limiting Global Climate Change to 2 degrees Celsius – The way ahead for 2020 and beyond' COM(2007)2 ,
keďže nedávne extrémne prejavy počasia ako napríklad zničujúca búrka Kyrill sú príčinou ešte intenzívnejších diskusií o klimatických zmenách,
whereas the recent extreme weather events, such as the devastating storm Kyrill, lead to an even more intensive debate on climate change,
keďže jeden samostatný extrémny prejav počasia sa nemôže priamo spájať s klimatickými zmenami, ale keďže je treba mať na pamäti, že množstvo vedcov pripisuje zvýšený výskyt extrémnych prejavov počasia klimatickým zmenám;
whereas a single extreme weather event cannot be directly linked to climate change but one has to consider that many scientists see the increased intensity of extreme weather events as having a link to climate change,
zdôrazňuje naliehavosť podniknutia konkrétnych krokov na boj s klimatickými zmenami na celosvetovej úrovni, ako aj potrebu politického vedenia s cieľom tento postup zintenzívniť;
Stresses the urgency of taking concrete action at global level to tackle climate change, as well as the need for political leadership to drive the process forward;
víta v tejto súvislosti skutočnosť, že Komisia i úradujúca predsednícka krajina začlenili klimatické zmeny do stredobodu svojho politického programu;
Welcomes, in this context, the fact that both the Commission and the Presidency-in-Office of the Council have put climate change at the core of their political agenda;
žiada Európsku úniu, aby si naďalej udržiavala vedúce postavenie v rokovaniach o medzinárodnom rámci pre klimatické zmeny po roku 2012 a aby udržiavala vysokú úroveň svojich cieľov v budúcich rozhovoroch s medzinárodnými partnermi;
Urges the European Union to maintain its leading role in the negotiations with a view to a post-2012 international framework on climate change and to maintain a high level of ambition in future discussions with its international partners;
naliehavo vyzýva Európsku úniu, aby preukázala svoje odhodlanie riešiť problematiku klimatických zmien, a to prostredníctvom merateľného pokroku pri znižovaní emisií skleníkových plynov a dosiahnutia svojich cieľov znižovania emisií doma i v zahraničí;
Urges the European Union to demonstrate its resolve by addressing climate change through measurable progress in reducing its greenhouse gas (GHG) emissions and meeting its domestic and international emission reduction targets;
uznáva, že podiel EÚ na emisiách skleníkových plynov - 14 % Zdroj: Štvrtá národná správa Európskeho spoločenstva v zmysle Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (KOM(2006)40) - sa môže zdať nízky; zdôrazňuje však, že ak sa meria ako množstvo emisií na obyvateľa, je podiel EÚ jedným z najvyšších vo svete; s cieľom znížiť tieto rozdiely pripomína Komisii a členským štátom záväzky, ktoré im vyplývajú z Kjótskeho protokolu a Marakešských dohôd s cieľom zaručiť, aby použité mechanizmy boli doplnkové;
Recognises that the EU's share of GHG emissions - 14% Source: Fourth national communication from the European Community under UNFCCC (COM(2006)40) - may appear low; stresses, however, that, when measured in terms of per capita emissions, the EU share is among the highest in the world; in order to narrow these differences, reminds the Commission and the Member States of their obligations under the Kyoto Protocol and Marrakesh Accords to ensure supplementarity of their use of flexible mechanisms;
zdôrazňuje potrebu výrazne zrýchliť medzinárodné rokovania o rámci po roku 2012 s cieľom zaručiť plynulý prechod medzi prvým a druhým záväzným obdobím Kjótskeho protokolu a poskytnúť medzinárodnému spoločenstvu čas na prípravu potrebných opatrení; opakuje svoju výzvu, aby sa dosiahla dohoda do konca roku 2008, najneskôr však do konca roku 2009;
Stresses the need to significantly accelerate international negotiations on the post-2012 framework so as to ensure that there is no gap between the first and second commitment periods under the Kyoto Protocol and give the international community time to plan the necessary measures; reiterates its call for an agreement to be reached by the end of 2008 and by 2009 at the latest;
prízvukuje, že EÚ by mala svoju stratégiu založiť na predpoklade, že sa na medzinárodnej úrovni dosiahne dohoda o rámci po roku 2012; je preto presvedčený, že v súčasnosti je predčasné diskutovať o náhradnej stratégii pre prípad, že by nedošlo k medzinárodnej dohode;
Underlines that the EU should base its strategy on the assumption that an agreement will be achieved at international level on a post-2012 framework; believes, therefore, that it is premature to discuss at this stage a fall-back strategy in case such an international agreement is not reached;
pripomína, že tak, ako to stanovil vo svojich uzneseniach zo 16. novembra 2005 a 26. októbra 2006 a ako čiastočne potvrdila Komisia vo svojom oznámení, stratégia EÚ v boji proti klimatickým zmenám by sa mala zakladať na týchto kľúčových cieľoch:
Recalls that, as set out in its resolutions of 16 November 2005 and 26 October 2006, and partly acknowledged by the Commission in its communication, the EU strategy on climate change should be based on the following key objectives :
i) obmedziť nárast globálnej teploty na 2º C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou;
(i) to limit the average global temperature increase to 2°C above pre-industrialisation levels;
ii) do roku 2020 znížiť emisie o 30 % v porovnaní s úrovňou emisií z roku 1990 s cieľom dosiahnuť do roku 2050 zníženie približne o 80 %;
(ii) to undertake emission reductions of 30% in comparison with 1990 emissions levels by 2020 with a view to achieving a reduction in the order of 80% by 2050;
vyjadruje poľutovanie nad nejasnosťou „energetického a klimatického balíčka“ Komisie pokiaľ ide o cieľ zníženia skleníkových plynov do roku 2020; zdôrazňuje, že je nevyhnutné zníženie aspoň o 30 %, aby bola reálna šanca na splnenie cieľov EÚ znížiť priemerný nárast teploty na 2°C;
Regrets the lack of clarity of the Commission 'energy and climate package' with regard to the target for GHG emission reductions for 2020; emphasises that a minimum 30% reduction is necessary to have a reasonable chance of attaining the EU objective of limiting the average temperature increase to 2°C;
zdôrazňuje, že s cieľom dosiahnuť dohodu na medzinárodnej úrovni o znížení emisií skleníkových plynov o 30 % vo všetkých priemyselne vyspelých krajinách sa Európska únia musí sústrediť nielen na politiku životného prostredia, ale aj na zahraničnú a medzinárodnú politiku, ako aj na ochotu zmeniť dopyt po energii a ostatných prírodných zdrojoch a zdôrazňuje, že tento širší aspekt preto musí byť súčasťou diskusie o stratégii ako dosiahnuť spomínané ciele;
Underlines that, in order to reach agreement at international level on a 30% reduction of GHG emissions in all industrialised countries, the European Union has to focus not only on environmental policy but also on foreign policy and international trade policy as well as on a willingness to change demand for energy and other natural resources, and that this broader picture has, therefore, to be part of the debate on the strategy to achieve the abovementioned objective;
zastáva názor, že hospodársky vyspelé členské štáty vyviezli značné množstvo svojich činností a technológií spotrebúvajúcich energie a prírodné zdroje do menej rozvinutých štátov, kde sú tieto aktivity zrejme príčinou vyšších emisií skleníkových plynov; vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby vypracovali politiky predchádzania týmto praktikám;
Considers that economically developed Member States have exported a large amount of their energy- and natural resource-consuming activities and technologies to less developed countries, where the same activity causes possibly higher GHG emissions; therefore urges the Commission and Member States to establish policies to prevent such practices;
trvá na tom, že vyspelé štáty nesú konkrétnu zodpovednosť za boj s klimatickými zmenami na celosvetovej úrovni; vyzýva preto zmluvné strany uvedené v prílohe 1, aby si splnili súčasné záväzky a prijali ambiciózne ciele na druhé záväzné obdobie po roku 2012; žiada takisto tie priemyselne vyspelé štáty, ktoré Kjótsky protokol nepodpísali, aby opätovne prehodnotili svoj postoj a prijali rázne vnútroštátne opatrenia, a aby zohrávali aktívnu úlohu pri nasledujúcich medzinárodných rokovaniach s cieľom zúčastniť sa na budúcom systéme riadenia klimatických zmien;
Insists on the specific responsibility of developed countries to tackle climate change at world level; calls, therefore, on Annex I Parties to meet their existing commitments and to take on ambitious targets for a second commitment period after 2012; calls, moreover, on those industrialised countries that have not ratified the Kyoto Protocol to reconsider their position, to take vigorous domestic measures and to play an active role in future international negotiations, with a view to their participation in the future climate change regime;
vyzýva Komisiu a členské štáty, aby preskúmali možnosť prijať rozsiahlejšie nápravné opatrenia v oblasti obchodu s cieľom kompenzovať všetky krátkodobé konkurenčné výhody, ktoré by mohli mať výrobcovia v priemyselne vyspelých štátoch bez obmedzení emisií uhlíka;
Calls on the Commission and Member States to investigate the possibility of adopting border adjustment measures applicable to trade in order to offset any short-term competitive advantage that producers in industrialised countries without carbon constraints might have;
opätovne navrhuje revíziu systému obchodovania s emisiami (ETS) s cieľom harmonizovať metódu prideľovania založenú na benchmarkingu a licitovaní;
Reiterates its proposal to revise the Emissions Trading Scheme (ETS) with the goal of harmonising the allocation method on the basis of benchmarks and auctioning;
súhlasí s Komisiou, že štáty, ktoré nie sú uvedené v prílohe I sa musia intenzívnejšie zapojiť do procesu, ale zdôrazňuje, že rozvojové štáty sa nemôžu posudzovať ako celok a na základe konkrétnych podmienok danej krajiny sa musia rozlišovať činnosti podniknuté rozvojovými krajinami a činnosti podniknuté v nich; ďalej zdôrazňuje, že od najmenej rozvinutých štátov by sa nemali požadovať žiadne záväzky;
Agrees with the Commission that non-Annex I countries have to be further involved in the process, but underlines that developing countries cannot be treated as one block and that activities undertaken by or within developing countries must be differentiated on the basis of their particular national circumstances; further emphasises that the least developed countries should not be required to take on any commitments;
s cieľom zaručiť rovnaké podmienky v medzinárodnom meradle vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvážili navrhnutie odvetvových cieľov pre priemysel s intenzívnym vývozom v štátoch, ktoré nemajú záväzky na zníženie emisií, a to ako dodatok k záväzným emisným cieľom priemyselne vyspelých štátov;
In order to ensure an international level playing field, calls on the Commission and Member States to consider proposing sectoral targets for energy-intensive export industries in countries without binding emission reduction commitments as a supplement to binding emission targets for industrialised countries;
zdôrazňuje, že energetická politika je kľúčovým prvkom globálnej stratégie EÚ v oblasti klimatickým zmien a diverzifikácia energetických zdrojov a prechod na alternatívne, bezuhlíkové a nízkouhlíkové technológie majú veľký potenciál pre znižovanie emisií a zároveň znižujú závislosť na externých zdrojoch;
Stresses that energy policy is a crucial element of the EU global strategy on climate change and that diversification of energy resources and a switch to alternative, carbon-free and low-carbon energy technologies has great potential for emission reductions while ensuring less energy dependency on external sources;
zastáva názor, že v oblasti energetickej účinnosti existuje enormný potenciál znižovania emisií; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v tejto oblasti prijali ambiciózne opatrenia a ciele a preskúmali možnosť prekročiť cieľ zníženia navrhovaný Komisiou na úrovni 20 %;
Considers that there is a huge potential for emission reductions in the field of energy efficiency; calls on the Commission and Member States to adopt ambitious measures and targets in this field and to explore the possibility of going above the 20% reduction target proposed by the Commission;
je toho názoru, že vyváženým vnútroštátnym daňovým systémom sa môže v členských štátoch zvýšiť energetická účinnosť a predchádzať zbytočnej spotrebe energie;
Considers that with well balanced national tax/levy systems, energy efficiency can be increased in Member States and unnecessary energy consumption can be prevented;
vyzýva členské štáty, aby splnili svoje záväzky a prijali primerané opatrenia na zabezpečenie rýchleho vykonania smernice 2002/91/ES o energetickej účinnosti budov, ktorá nadobudla účinnosť 4. januára 2003 a v ktorej sa úspory nákladov v rámci odvetvia stavebníctva odhadujú približne na 22 %; vyzýva preto Komisiu, aby otvorila konanie voči tým členským štátom, ktoré ešte nepodnikli príslušné kroky na vykonanie smernice 2002/91/ES;
Calls on the Member States to fulfil their commitments by taking the appropriate measures to ensure the prompt implementation of Directive 2002/91/EC on the energy efficiency of buildings, which entered into force on 4 January 2003, whose cost-effective savings within the building sector are estimated at around 22%; calls therefore on the Commission to open proceedings against those Member States which have not yet taken adequate measures, as requested, to implement Directive 2002/91/EC;
zdôrazňuje, že odvetvie dopravy zaznamenáva najvyšší nárast spotreby energie a cestná doprava sa na emisiách CO2 Spoločenstva podieľa 25 %; požaduje preto podporenie verejnej dopravy;
Underlines that energy consumption is increasing most in the transport sector and that road transport contributes to roughly 25% of the Community's CO2 emissions; calls, therefore, for a boost to public transport;
víta návrh záväzného cieľa na zvýšenie podielu obnoviteľnej energie na energetickom trhu EÚ na 25 % do roku 2020;
Welcomes the proposal of a binding target to increase the level of renewable energy in the EU energy mix to 25% by 2020;
vyjadruje poľutovanie nad tým, že neexistujú odvetvové záväzné ciele pre obnoviteľné energie, keďže iba tieto by výrazne napomohli boj proti klimatickým zmenám; naliehavo vyzýva Komisiu, aby pre obnoviteľné zdroje energie od členských štátov okrem všeobecného cieľa požadovala predloženie odvetvovo špecifických cieľov tak, ako sa navrhuje v hodnotení vplyvu plánu v oblasti obnoviteľných energií;
Regrets the absence of binding sectoral renewables targets, as only these will bring about a real improvement in order to tackle climate change; urges the Commission to require, in addition to the general target, the submission of sector-specific targets by Member States for renewable energy as proposed by the impact assessment of the Renewable Energy Roadmap;