natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Je pravdou, že celkový objem európskych investícií sa v posledných rokoch zvýšil, ale Európu to neurobilo súdržnejšou.
The total volume of European investment has admittedly risen in recent years, but that fact has not made Europe more cohesive.
Medzi členskými štátmi pretrvávajú veľké rozdiely, ktoré sa prejavujú najmä dvoma spôsobmi.
The very substantial inequalities among the Member States make themselves felt in two main ways.
Vedecky a technicky najpokročilejšie krajiny aj naďalej najviac využívajú celoeurópske programy.
Firstly, scientifically and technologically more advanced countries are continuing to derive greatest benefit from the Europe-wide programmes.
Možno to vidieť napríklad zo zoznamu päťdesiatich najväčších príjemcov z fondov siedmeho rámcového plánu, z ktorého vyplýva, že pokiaľ ide o akademické inštitúcie a priemyselné odvetvia, nové členské štáty a okrajové ekonomiky majú nedostatočné zastúpenie, alebo nie sú zastúpené vôbec.
The evidence can be seen in, for example, the ‘top 50’ lists of recipients of FP7 funding, which show that, where both academic institutions and industry are concerned, the new Member States and outlying economies continue to be severely underrepresented, not to say completely excluded.
Po druhé, úroveň investícií je v jednotlivých krajinách nesmierne rozdielna.
Secondly, investment varies enormously from one country to the next.
Hoci je deklarovaným európskym cieľom zvýšiť celkové investície na 3 % HDP do roku 2020, iba 6 krajín v súčasnosti investuje viac než 2 % svojho HDP do výskumu a inovácií (Rakúsko, Dánsko, Fínsko, Francúzsko, Nemecko a Švédsko), v 10 krajinách sú investície nižšie než 1 % HDP a v 11 ďalších sa pohybujú medzi 1 % a 2 %.
Although Europe’s declared target is to increase overall investment to 3% of GDP by 2020, only 6 countries at present invest more than 2% of their GDP in research and innovation (Austria, Denmark, Finland, France, Germany, and Sweden); in 10 countries investment is less than 1% of GDP and in 11 others it ranges between 1% and 2%.
Ak sú uplatňovaným kritériom investície na obyvateľa, krajiny umiestnené najvyššie sú krajinami s najvyššou mierou investícií.
When the criterion applied is investment per capita, the highest ranked countries are those with the highest rates of investment.
Podľa tohto meradla by sa niektoré krajiny – napríklad Luxembursko – dostali na vrchol rebríčkov, hoci ich investície sú menšieho rozsahu v absolútnom vyjadrení aj ako percentuálny podiel na HDP.
Measured against this yardstick, some countries – Luxembourg, for example – rise to the top of the rankings even though their investment, both in absolute terms and as a percentage of GDP, is more modest.
Nové členské štáty a ekonomiky odľahlých oblastí by sa opäť umiestnili v spodnej časti rebríčka.
The new Member States and outlying economies area again rank near the bottom.
Vzhľadom na súčasnú situáciu v Európe, keď sa zväčšujú rozdiely, musí byť cieľom priblížiť sa štátom, ktoré majú silnejšie postavenie, a zintenzívniť spoluprácu.
Given the present state of Europe, in which inequalities are mounting, the aim must be to move closer to those in a stronger position and intensify cooperation.
Na tento účel musí v spoločnom rámci zohrávať doplnkovú úlohu financovanie súdržnosti, ktoré by sa však naďalej malo považovať za osobitnú položku.
To that end, cohesion funding must play a complementary role within the common framework while still being treated as a separate entity.
Prístup navrhovaný v tejto správe má za cieľ zabezpečiť, aby spoločný rámec umožnil, že znalosti sa nebudú chápať tak úzko, t. j. iba ako potenciálne obchodovateľné aktívum, a že sa tak nebude zanedbávať ich význam pre verejné blaho.
The approach being put forward in this report seeks to ensure that the common framework allows for the fact that knowledge should not be viewed so narrowly, that is to say, purely as a potentially marketable asset, as to neglect its importance to the public good.
Samozrejmým predpokladom by malo byť to, že inovácie nevyplývajú výhradne z výskumu, ako aj to, že výskum nemusí vždy vyústiť do inovácií.
The premiss should be that innovation does not result entirely from research, any more than research has to translate invariably into innovation.
Je potrebné vytvoriť základ pre spojenie dostupných zdrojov tak, aby sa dospelo k rámcu, ktorý bude zameraný na súdržnosť vo vzťahoch vytvorených medzi zdrojmi financovania a povahou a rozsahom projektov.
What is needed is to provide a basis on which to link together the resources available with a view to producing a framework making for coherence in the relationships established between the sources of financing and the nature and scale of projects.
Treba zohľadniť a preskúmať aj sociálny rozmer a dosah výskumu a inovácií, pretože nemôžeme účinne pôsobiť, ak nepoznáme cieľové spoločnosti.
The social dimension and impacts of research and innovation also need to be taken into account, and studied, given that we cannot bring effective action to bear when we are not familiar with the societies at which it is aimed.
Bez ohľadu na náš názor na priemyselný projekt ako taký je Airbus príkladom, keď sa dimenzia Európy prejavila výrazne silnejšie v oblastiach, o ktorých tu diskutujeme.
No matter what we might think of the industrial project as such, Airbus is a case in which Europe has emerged manifestly stronger in the fields under discussion here.
Tento vysoko inovatívny, dlhodobý projekt kombinuje rozličné zdroje a v celosvetovom kontexte sa osvedčil ako úspešný.
What is involved is a highly innovative long-term project pooling a variety of resources that has managed to establish itself in the global context as a success story.
Úspech prepracovania, ktorý navrhuje Komisia, bude závisieť od schopnosti prepojiť projekty opísaného druhu s projektmi iných typov koncipovanými na inej úrovni, pričom by sa zabezpečila čo najväčšia spolupráca bez toho, aby sa ignorovali alebo zmazali charakteristické miestne alebo regionálne a národné črty.
The success of the Commission’s proposed reworking will depend on the ability to dovetail projects of the kind described above with projects of other types conceived on another scale, maximising cooperation without ignoring or erasing distinctive local or regional and national features.
Efekt samolepiaceho lístka („post-it“)
The P ost-it effect
V roku 1968 vyvinul Spencer Silver osobitný druh opätovne použiteľného lepidla, ktoré lepilo bez toho, aby zanechávalo stopy.
In 1968 Spencer Silver developed a special kind of reusable adhesive that stuck without leaving marks.
Práve tieto vlastnosti však boli dôvodom neúspechu produktu.
Precisely because of those characteristics the product flopped.
Počas piatich rokov sa Silver bezvýsledne pokúšal preukázať výhody svojho vynálezu.
For five years Silver attempted to demonstrate the advantages of his invention, but to no avail.
Až v roku 1974 sa člen kostolného zboru Art Fry rozhodol začať používať „bezcenné“ lepidlo vynájdené jeho priateľom, pretože ho už nebavilo, že z jeho spevníka zakaždým vypadávali záložky, keď ho chcel otvoriť na želanej strane.
It was only in 1974 that Art Fry, a member of a church choir, decided to start using his friend’s ‘dud’ adhesive because he was fed up with dropping his bookmarks whenever he wanted to open his hymn book on the desired page.
Vynález Spencera Silvera sa začal predávať ako produkt až v roku 1977 a o rok neskôr sa presadil na trhu.
Spencer Silver’s invention was not launched as a product until 1977 and it penetrated the market just a year later.
Dnes už vieme, čo sú lístky „post-it“ a aký majú úspech.
Today we know what Post-it notes are and are aware of their success.
Trvalo to však desať rokov.
But all this took ten years to happen.
Príklad „post-it“ jasne ukazuje, že nemôžeme financovať len inovácie či projekty, ktoré ponúkajú zaručený okamžitý úspech.
It is plain to see from the Post-it example that funding must not be confined to innovations or projects offering a guarantee of immediate success.
Preto je tak dôležité vedieť jasne rozlišovať medzi povahou podpory a projektov, t. j. či treba podporovať siete a projekty, ktorých cieľom je posilniť infraštruktúru, ktorú je potrebné konsolidovať, a pre ktoré už existujú podporné systémy, alebo či treba podporovať budovanie kapacít alebo výskumné projekty.
That is why it is so vital to have the ability to draw clear distinctions in terms of the nature of support and projects, whether support is to be channelled towards networks or projects whose object is to strengthen infrastructure in need of consolidation, and for which established support systems are already in place, or towards capacity-building or research projects.
Práve vďaka tejto schopnosti rozlišovať môžeme jednotlivé časti spájať do strategicky súdržného celku.
The ability to make distinctions is what enables us to combine individual parts into a strategically coherent whole.
Uvedený príklad takisto poukazuje na potrebu uvažovať o spoločnom úsilí, ktoré presahuje krátkodobý a strednodobý horizont.
The example above also demonstrates the need to conceive of a joint effort extending beyond the short and medium term.
Pokrok smerujúci k excelentnosti v každom zmysle tohto slova – ktorej kritériá závisia od zúčastnených aktérov – nebude možný, ak sa nevyčlenia nevyhnutné zdroje (preto je potrebné výrazne zvýšiť objem investičných potrieb) a neprijmú rozhodné kroky na zjednodušenie postupov a zníženie nákladov na byrokraciu a režijných nákladov.
Progress towards excellence in every sense of the word – the criteria depend on the actors under consideration – will be impossible unless the necessary resources are earmarked (that is why the volume of investment needs to be increased substantially) and resolute steps are taken to simplify the procedures and cut the cost of red tape and administrative overheads.
V dôsledku pretrvávajúcich problémov sa často stáva, že sa oceňuje dokonalé znenie návrhov namiesto dokonalosti samotných návrhov.
Because of the continuing problems, it often happens that what is rewarded is the excellent wording of proposals rather than the excellence of the proposals per se.
V záujme rozšírenia geografickej rozmanitosti a škály účastníkov európskych programov je teda nevyhnutné splniť dve uvedené podmienky.
The two conditions set out above consequently have to be fulfilled in order to widen the geographical diversity and the range of participants in European programmes.
V tomto smere však nie je možné dosiahnuť pokrok ani vtedy, ak nezohľadníme veľké množstvo vedeckých disciplín, rôznorodú povahu inovácií, priestor pre originalitu a v prípade potreby aj možnosť zlyhania, sociálnu úlohu vedy a inovácií a čas, ktorý sa má poskytnúť na potrebnú konsolidáciu, v závislosti od typu a rozsahu daných projektov.
Furthermore, no progress can be made in this direction without taking into account the great number of scientific disciplines, the varied nature of innovation, the scope for originality and, if need be, the possibility of failure, the social role of science and innovation, and the time to be allowed for the necessary consolidation, depending on the types and scale of the projects involved.
Nakoniec je dôležité poskytnúť prostriedky na dosiahnutie rovnováhy medzi projektmi, ktoré majú reagovať na hlavné spoločenské výzvy, a projektmi realizovanými „zdola nahor“ tak, aby sa poskytol priestor pre zvedavosť, ktorá zohráva pri konsolidácii vedeckej činnosti zásadnú úlohu.
Finally, it is essential to provide the means of striking a balance between projects to meet great societal challenges and bottom-up projects so as to afford scope for curiosity, which has a crucial part to play in consolidating scientific activity.
Príklad lístkov „post-it“ nám má takisto pripomenúť, že aj keď uplatnenie na trhu nemusí byť konečným cieľom vytvárania vedomostí, jedinečné trhové príležitosti sa niekedy môžu naskytnúť celkom neočakávane.
The Post-it example also serves to remind us that even though the market might not be the ultimate goal of knowledge production, excellent market opportunities can sometimes arise out of the blue.
Súčasná Európa
The Europe that we have
Cieľom tejto správy je pokúsiť sa reorganizovať súčasné systémy a programy a umožniť nové systémy v záujme vytvorenia stratégie, ktorá by bola pre zúčastnené strany celkovo prospešná.
This report is attempting to reorganise the existing schemes and programmes and provide for new schemes with a view to producing a strategy to benefit stakeholders in overall terms.
Výskum a inovácie by sa mali považovať za absolútne nevyhnutné pre konsolidáciu každej stratégie rastu, ktorá má byť udržateľná a inkluzívna.
Research and innovation should be considered a sine qua non for consolidating any growth strategy seeking to be sustainable and inclusive.
Príslušný záväzok je osobitne dôležitý vzhľadom na súčasnú hospodársku a sociálnu krízu.
A commitment along those lines is particularly important in view of the present economic and social crisis.
Posilnenie konvergencie a konsolidácia svetovej konkurencieschopnosti EÚ – ktorá by mala byť založená na modeli spolupráce – patria medzi prostriedky, ktorými sa má dosiahnuť hospodárske oživenie a vytvoriť model rozvoja založený na udržateľnom raste a vytváraní pracovných miest.
Strengthening convergence and consolidating the EU’s global competitiveness – which should be based on a cooperation model – are among the ways to achieve economic recovery and bring about a development model based on sustainable growth and job creation.
V súčasnej Európe je veľa rozdielov, pokiaľ ide o vedecké a technologické kapacity a štruktúru priemyslu jednotlivých krajín.
Within the Europe that we have there are many differences in terms of scientific and technological capacity and the industrial fabric of individual countries.
Existuje však jedna spoločná črta: najväčšiu časť európskeho priemyslu, ktorá najväčšmi prispieva k zamestnateľnosti, predstavujú malé a stredné podniky.
There is, however, one common element: the largest portion of European industry and the one that contributes most to employability consists of small and medium-sized enterprises.
Z tohto dôvodu sa v ostatných rokoch zvýšil počet opatrení, ktoré sa zaviedli s cieľom zabezpečiť ich širšie zapojenie.
More and more arrangements have accordingly been devised in recent years with a view to securing their wider involvement.
Toto znásobenie však nemalo želaný výsledok, čo je jednou zo slabín súčasného návrhu.
However, the increase in number has not had the desired effect, and this is one of the weaknesses of the present framework.
Do určitej miery je toto nedostatočné zapojenie spôsobené skutočnosťou, že existujúce systémy sú vhodnejšie pre akademické inštitúcie a veľké spoločnosti.
The lack of involvement is due to some extent to the fact that the existing schemes are better suited to academic institutions and large companies.
Je preto potrebné zabezpečiť, aby sa v rámci súčasných systémov a programov nezaobchádzalo rovnako s javmi, ktoré sú svojou povahou odlišné.
It is therefore necessary to ensure that the existing schemes and programmes to not apply the same treatment to things which are by definition unlike.
S týmto cieľom som navrhla trojstupňový model uvedený v tejto schéme:
With that end in view I have proposed a triple-tiered model, illustrated in the diagram below.
Napríklad v prípade akademickej inštitúcie sa výsledky projektu merajú počtom publikácií alebo citácií či uznaním vedeckými partnermi, zatiaľ čo v prípade malého alebo stredného podniku sa pojem „výsledok“ prejavuje skôr v schopnosti zaviesť výrobok alebo službu na trhu.
To give an example, as far as an academic institution is concerned, the results of a project are measured by the number of publications or quotations or by the recognition of peers, whereas for a small or medium-sized enterprise, the concept of ‘result’ is more likely to translate into the ability to put a product or service on the market.
V krátkosti je cieľom uvedeného modelu umožniť, aby existujúce programy a systémy fungovali účinnejšie v spojení s novými systémami a aby sa odstránila súčasná nerovnosť, pokiaľ ide o prístup a účasť.
The object of the above model is, in short, to enable existing programmes and schemes to work more efficiently in conjunction with new schemes, and to remedy the present unevenness in terms of access and participation.
Slovami, ktorými by sa mohli zhrnúť návrhy obsiahnuté v tejto správe, sú: súdržnosť a komplexnosť európskeho systému výskumu a inovácií, ktorý zahŕňa každú sféru od univerzít až po trh, a zároveň umožnenie účinnejšej účasti občanov a aktérov, ktorí sa tradične takéhoto procesu nezúčastňovali, transparentnosť a stanovenie jasných pravidiel.
Coherence and comprehensiveness of the European research and innovation system, covering every sphere from universities to the market while making for the more effective involvement of citizens and those who have traditionally remained outside the process, transparency, and defining clear rules: those are the words that could sum up the proposals contained in this report.
k zelenej knihe: Od výziev k príležitostiam: Vytváranie spoločného strategického rámca financovania výskumu a inovácií v EÚ
on the Green Paper: From Challenges to Opportunities: Towards a Common Strategic Framework for EU Research and Innovation funding
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko: Carl Haglund
Rapporteur: Carl Haglund
7. opakuje svoj postoj, že pokiaľ ide o VFR po roku 2013, finančné prostriedky určené na rozsiahle projekty, ako sú ITER a Galileo, by sa mali stanoviť na celé programové obdobie a vymedziť tak, aby sa zabezpečila ich plánovacia kontinuita a organizačná stabilita; domnieva sa, že akékoľvek prekročené náklady sa musia financovať prostredníctvom uplatnenia rozpočtovej flexibility, a nie presúvaním prostriedkov na úkor iných programov, napríklad v oblasti výskumu a inovácií;
Reiterates its position that, with regard to the MFF post-2013, the financial resources dedicated to large-scale projects such as ITER and Galileo should be fixed for the whole programming period and ring-fenced, in order to ensure their planning continuity and organisation stability; believes that any cost overrun must be financed through employing budgetary flexibility, as opposed to the redeployment of funds at the expense of other programmes such as research and innovation;
Spravodajkyňa výboru požiadaného o stanovisko: Lara Comi
Rapporteur: Lara Comi
5. nazdáva sa, že inovácia a tvorivosť sú pre hospodársku obnovu nevyhnutné a že nemožno podceňovať význam premeny vedeckých a technických výdobytkov Európskej únie na nové tovary a služby; domnieva sa, že je treba vyčleniť dostatočné finančné prostriedky a nové investície s cieľom vytvoriť skutočný jednotný trh v oblasti vedomostí, pritiahnuť viac inovačných podnikov a podnikateľov, vytvoriť nové pracovné miesta s vysokou pridanou hodnotou a riešiť závažné spoločenské problémy;
Believes that innovation and creativity are essential to economic recovery and that the importance of converting the Union’s scientific and technological breakthroughs into new goods and services cannot be underestimated; expects sufficient funds and new investments to be allocated in order to create a genuine single market for knowledge, attracting more innovation-friendly businesses and entrepreneurs, creating new high‑added‑value jobs and addressing major societal challenges;
12. je presvedčený, že vládne výdavky na výskum a inovácie by mali byť hodnotené kvalitatívne na základe výpočtu verejných výdavkov v súvislosti s hodnotením strednodobých rozpočtových cieľov;
Is convinced that public spending allocated to research must be subject to qualitative assessment as part of the calculation of public expenditure when the mid-term budgetary objectives are evaluated;
16. zdôrazňuje, že s cieľom udržať krok s globálnymi zmenami a umožniť aktualizáciu politických priorít je potrebné zjednodušiť postupy a zabezpečiť, aby systém obsahoval pružné mechanizmy;
Underlines the need to simplify procedures and to ensure that the scheme features flexible mechanisms in order to keep up with the speed of global change and to enable policy priorities to be updated;
19. pamätajúc na skutočnosť, že Európska únia je najväčším trhom na svete a že svetová ekonomika sa stáva v čoraz väčšej miere znalostnou sa domnieva, že rozličné nástroje EÚ pre výskum a inovácie by sa mali stále prispôsobovať a reagovať na vývoj na trhu, pričom by sa malo brať do úvahy hľadisko spotrebiteľa;
Takes the view, bearing in mind the fact that the EU is the largest market in the world and that the world economy is becoming more and more knowledge-intensive, that the different EU instruments for research and innovation should constantly adapt and respond to market developments, taking into account the consumer perspective;
k zelenej knihe s názvom Od výziev k príležitostiam: Vytváranie spoločného strategického rámca financovania výskumu a inovácií v EÚ
on the Green Paper ‘From challenges to opportunities: towards a common strategic framework for EU research and innovation funding’
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko: Hermann Winkler
Rapporteur: Hermann Winkler
2. zdôrazňuje, že je potrebné podporiť širšiu koordináciu a súčinnosť medzi budúcim spoločným strategickým rámcom pre regionálnu politiku a budúcim spoločným strategickým rámcom v oblasti výskumných a inovačných programov, aby sa posilnili európske inovačné cykly; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila ich vzájomné dopĺňanie a aby určila, ako to dosiahnuť v praxi; v tejto súvislosti upozorňuje na možnosti dosiahnutia synergického účinku medzi oboma politikami, pričom sa navzájom budú posilňovať; zdôrazňuje, že pre členské štáty a regióny je veľkou výzvou vytvorenie synergického účinku medzi rôznymi nástrojmi na financovanie výskumu a inovácie, a to tak vo verejnom, ako aj v súkromnom sektore, a že v rámci kontroly financovania by sa malo informovať o výsledkoch týchto projektov a mali by sa zviditeľňovať; vyzýva členské štáty, aby venovali pozornosť zavádzaniu týchto politík na vnútroštátnej aj regionálnej úrovni, a to najmä v prípade, keď sú za rôzne fondy EÚ zodpovedné rôzne vnútroštátne orgány, aby sa dosiahlo lepšie vzájomné dopĺňanie príslušných programov;
Stresses that greater coordination and synergies need to be encouraged between the future common strategic framework for regional policy and the future common strategic framework for research and innovation programmes in order to strengthen European innovation cycles; calls on the Commission to ensure complementarities, setting out how they are to be achieved in practice; highlights, in this respect, the possibilities for creating synergies between the two policies, ensuring each other’s enforcement; stresses that a major challenge for Member States and regions is to create synergies between different funding instruments for research and innovation, in both the public and private sectors, and for financing follow-up to disseminate the results of such projects and make them visible; invites Member States to pay attention to the implementation of these policies at national and regional level, especially where responsibility for different EU funds rests with different national authorities, in order to improve the complementarities between the relevant programmes;
10. domnieva sa, že miestne a regionálne orgány treba podnecovať k inováciám, a to najmä pokračovaním a posilňovaním iniciatív, ako sú Regióny znalostí, Živé laboratóriá a Inteligentné mestá, v ktorých sa posilňuje územný rozmer výskumu a vývoja;
Believes that local and regional authorities should be encouraged to innovate, notably via the continuation and strengthening of initiatives of the type ‘Regions of Knowledge’, ‘Living Labs’ and ‘Smart Cities’, in which the territorial dimension of Research and Development is fostered;