natgillin/translations-raw huggingface dataset:
súhlasí s tým, že demografické zmeny zvyšujú potrebu štrukturálnych zmien, najmä čo sa týka dôchodkových systémov, verejného zdravia a dlhodobej starostlivosti, a zdôrazňuje, že by bolo príliš jednostranné zamerať sa len na starnúce obyvateľstvo (a klesajúcu pôrodnosť) bez toho, aby sa bral do úvahy vplyv globalizácie vrátane nezadržateľného prílevu prisťahovalcov z tretích krajín, ktorého príčinou sú nielen ekonomické dôvody, ale aj vojny a klimatické katastrofy;
Agrees that demographic change is making structural reform more necessary, in particular as regards pension schemes, public health and long-term care, and points out that it would be too restrictive to focus solely on the ageing population (and falling birth rate) without taking account of the impact of globalisation, including the unstoppable flow of immigrants coming from third countries not only for economic reasons but also as a means of fleeing war and climatic disasters;
poukazuje na dôležitosť politiky zamestnanosti a sociálneho začlenenia – pričom treba v patričnej miere zohľadňovať potreby jednotlivých generácií, pohlaví a ľudí – založenej na zásadách flexiistoty, a teda proaktívnch opatreniach na podporu miezd a príjmov prostredníctvom sociálneho dialógu, s dôrazom na rastúcu produktivitu bez toho, aby sa zanedbávali opatrenia na ochranu dôchodkov, a majúc na pamäti, že neprimerané dôchodky sú nielen sociálnym problémom, ale zapríčiňujú aj nárast výdavkov na sociálne zabezpečenie a v dôsledku toho vyššie náklady na verejné financovanie;
Points to the importance of employment and social inclusion policies, taking due account of the needs of different generations, genders and people, based on the principles of flexicurity and thus pro-active measures to support wages and incomes by means of social dialogue giving priority to increasing productivity without neglecting measures to protect pensions, bearing in mind that inadequate pensions are not only a social problem but also give rise to an increase in social security spending and, as a result, higher costs for public finances;
domnieva sa, že finančné trhy a služby začlenené do politík lisabonskej stratégie by mali byť prepojené na finančnú stabilitu a kontrolné mechanizmy poskytujúce ochranné záruky voči negatívnemu dosahu na rast a verejné financie; vyjadruje znepokojenie nad signalizovaním využívania derivátov a nových finančných nástrojov, najmä zo strany miestnych správ, ktoré môžu položiť na kolená miestne spoločenstvá;
Considers that the financial markets and services covered by Lisbon Strategy policies should be anchored to financial stability and to supervision mechanisms providing a guarantee of protection against negative repercussions for growth and public finances; expresses its concern at indications that derivatives and new financial instruments are being used, especially by local administrations, that could bring local areas to their knees;
považuje za potrebné zaujať nový prístup k verejným financiám, ktorý bude systematický a koordinovaný medzi členskými štátmi, najmä z eurozóny, a ktorého cieľom bude podpora dlhodobého hospodárskeho rastu (a potenciálu rastu) a ktorý bude spočívať vo viacrozmernom rámci určovania a merania kvality verejných financií, ktorý európskemu hospodárstvu umožní odolávať vonkajším otrasom, reagovať na demografické problémy a otázky súvisiace s medzinárodnou hospodárskou súťažou a zaručiť sociálnu spravodlivosť a súdržnosť;
Considers it necessary to adopt a new approach to public finances which is systematic and coordinated among the Member States, and in particular those of the euro area, and which aims to support long-term economic growth (and potential for growth) and is centred on a multi-dimensional framework for defining and measuring the quality of public finances that makes the European economy resilient to external shocks and enables it to respond to demographic challenges and international competition and to ensure social equity and cohesion;
považuje za nevyhnutné, aby sa členské štáty snažili uplatňovať politiky verejného financovania zamerané na kvalitu, ktoré sú konvergenčné a sú založené na metóde vyhodnocovania, zahrnujúcej ukazovatele a ciele, na ktorých stanovení a vymedzení by sa mali podieľať aj Európsky parlament a národné parlamenty; návrh Komisie považuje za užitočný a podporuje systém vyhodnocovania rozpočtových politík, ktorý by sa zameriava na osobitné aspekty, ako je rozvrhnutie, efektívnosť a účinnosť verejných výdavkov, štruktúra a účinnosť príjmových systémov, výkonnosť a kvalita verejnej správy, stabilné rozpočtové hospodárenie a spôsob koordinácie politiky verejného financovania zameranej na kvalitu medzi členskými štátmi; vyzýva k väčšej porovnateľnosti vnútroštátnych rozpočtov s cieľom reagovať na uvedené ciele;
Considers it essential that the Member States seek to implement QPF policies that are convergent and based on a method of assessment that includes indicators and objectives, the formulation and definition of which should involve the European Parliament and national parliaments; considers the Commission proposal to be useful and advocates a system for assessing budgetary policies that focuses on specific aspects such as composition, efficiency and effectiveness of public expenditure, the structure and effectiveness of revenue systems, the efficiency and quality of public administration, sound budgetary management and a method for coordinating QPF policies among Member States; calls for a greater comparability of national budgets in order to meet the above objectives;
naliehavo žiada členské štáty, aby prijali politiky verejného financovania zamerané na kvalitu a spolu s nimi aj systém vyhodnocovania rozpočtových politík, ako je zostavovanie rozpočtu založeného na výkonnosti (podľa modelu OECD) – zamerané na zlepšenie kvality verejných výdavkov posilnením prepojenia medzi prideľovaním zdrojov a výsledkami; konštatuje, že rozpočtovanie s prihliadnutím na rod je dobrým príkladom zostavovania rozpočtu založeného na výkonnosti, metódy, ktorú navrhol a presadzoval samotný Európsky parlament a uplatňoval v rozličnej miere na miestnej i centrálnej úrovni v rôznych členských štátoch a ktorá by sa mala realizovať konzistentnejšie, a to aj na úrovni spoločenstva; vyzýva Komisiu, aby stanovila metódy, usmernenia a ukazovatele zostavovania rozpočtu založeného na výkonnosti, ktoré umožnia porovnávanie a zosúlaďovanie finančných a makroekonomických politík členských štátov, a uznáva, že si to vyžaduje väčšiu účasť, a teda aj väčší zmysel pre zodpovednosť zo strany informovaných občanov;
Urges the Member States to adopt QPF policies together with a system for assessing budgetary policies – such as performance-based budgeting (PBB) (based on the OECD model) – aimed at improving the quality of public spending by strengthening the link between the allocation of resources and results; notes that gender budgeting is a good example of PBB, a method proposed and promoted by Parliament itself and applied to varying degrees at local and central level in the various Member States and which should be implemented more consistently, including at Community level; calls on the Commission to establish PBB methods, guidelines and indicators making it possible to compare and harmonise the financial and macro-economic policies of the Member States, and acknowledges that this calls for greater involvement and therefore a greater sense of responsibility on the part of informed citizens;
víta úvahy o spôsobe zavádzania kvality, efektívnosti a účinnosti do príjmového systému, ktoré iniciovala Komisia; domnieva sa, že daňové reformy v členských štátoch povedú k väčšiemu rastu iba vtedy, ak riadne zohľadnia osobitné podmienky konkrétneho inštitucionálneho a administratívneho systému, výrobného systému a trhu práce (najmä mieru zamestnanosti a veľkosti tieňovej ekonomiky) v každom členskom štáte;
Welcomes the reflection initiated by the Commission on how to introduce quality, effectiveness and efficiency in the revenue system; considers that the tax reforms of Member States will lead to greater growth only if they take due account of the specific conditions of the institutional and administrative system, the production system and the labour market (in particular the rate of employment and size of the underground economy), in each Member State;
poukazuje na súčasné rozdiely daňovej povinnosti a daňových štruktúr členských štátov; uznáva, že je ťažké zaviesť jednotnú reformu zdaňovania, ktorá by viedla k väčšiemu rastu – vzhľadom na výhody (širší základ) a nevýhody (oslabenie zásady progresívnosti) zmeny priameho zdaňovania na nepriame, založené na spotrebe; zdôrazňuje však, že niektoré spoločné daňové reformné opatrenia by mohli výrazne zlepšiť účinnosť daňového systému a daňových príjmov, zvýšiť zamestnanosť, obmedziť deformácie a zvýšiť rast na úrovni Spoločenstva, a to:
Points to the existing disparities between Member States as regards tax pressure and structures; acknowledges the difficulty of devising a homogeneous reform of taxation leading to greater growth – given the advantages (broader base) and drawbacks (weakening of the principle of progressiveness) of a switch from direct taxation to indirect, consumption-based taxation; stresses, however, that a number of common tax reform measures could significantly improve the efficiency of the tax system and tax revenue, increase employment, reduce distortions and increase growth at Community level, notably, inter alia:
zavedenie širšieho základu dane (a nižších sadzieb) s cieľom obmedziť deformácie a zvýšiť príjmy, a
introducing a broader tax base (and lower rates) in order to reduce distortions and increase revenues, and
zníženie daňovej povinnosti z práce formou spravodlivejšieho rozdeľovania daňového zaťaženia medzi rôzne kategórie daňových poplatníkov; reorganizácia systémov stimulov a daňových úľav, a najmä zameranie sa na iné faktory a/alebo sektory;
reducing tax pressure on work through a fairer allocation of the tax burden among the various categories of taxpayers; a reorganisation of incentive and tax relief schemes and, in particular, a switch to other factors or sectors;
upozorňuje na skutočnosť, že daňové reformy zamerané na stabilné verejné financovanie, rast, efektívnosť, zjednodušenie, odstránenie deformácií a boj proti daňovým únikom, podvodom a daňovým rajom budú účinnejšie, ak sa budú medzi členskými štátmi, najmä v eurozóne, koordinovať a zjednocovať, pričom sa budú zohľadňovať možnosti rozvoja a konkurencieschopnosti vnútorného trhu;
Draws attention to the fact that tax reforms aimed at sound public finances, growth, efficiency, simplification, the elimination of distortion and combating tax evasion and avoidance and tax havens will be more effective if coordinated and consolidated among the Member States, in particular those in the euro area, taking account of the internal market's potential for development and competitiveness;
upozorňuje na hlavnú súčasť skladby verejných výdavkov zameranú na trvalo udržateľný rast a podčiarkuje, že kvalita a efektívnosť investícií do infraštruktúry a ľudského kapitálu – s dôrazom na služby všeobecného záujmu na základe predchádzajúceho vymedzenia potrieb ľudí a zloženia obyvateľstva, ako aj s osobitnou pozornosťou venovanou rodovej politike a demografickým zmenám – prispejú k rastu produktivity a konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva; poukazuje na to, že tlak na sociálne a zdravotné služby vyplývajúce zo starnutia obyvateľstva možno znížiť investovaním do zdravotnej výchovy; zdôrazňuje, že verejné výdavky by sa mali reorganizovať prerozdelením rozpočtových položiek do sektorov posilňujúcich rast, efektívnejším a účinnejším využívaním verejných zdrojov a zriadením vhodnej integrovanej verejno-súkromnej siete;
Draws attention to the core issue of the composition of public expenditure aimed at sustainable growth and stresses that the quality and effectiveness of investments in infrastructure and human capital, with priority being given to services of general interest on the basis of a prior definition of people's needs and the composition of the population, and special attention to gender policies and demographic change, contribute to an increase in the productivity and competitiveness of the European economy; points out that the pressure on social and health services arising from the ageing of the population can be reduced through investment in health education; stresses that public expenditure should be reorganised by reallocating budget items to growth-enhancing sectors, using public resources more effectively and efficiently and providing for an appropriate integrated public-private network;
poukazuje na potrebu reformy a modernizácie verejnej správy, ktorá je v centre systému verejných výdavkov a príjmov, a na zabezpečenie, aby verejná správa spĺňala kritériá súvisiace s efektívnosťou, výkonnosťou, produktivitou, zodpovednosťou a vyhodnocovaním výsledkov, prispôsobené štruktúre verejnej správy a vnútroštátnym a miestnym inštitúciám členských štátov, pričom sa náležite zohľadnia záväzky a možnosti, ktoré vyplývajú z činnosti EÚ, a zabezpečí sa, aby verejný sektor používal stabilné rozpočty a prispieval ku konkurencieschopnosti hospodárstva;
Points to the need to reform and modernise public administrations, which are at the core of the system of public expenditure and revenue, and to ensure that they meet criteria relating to effectiveness, efficiency and productivity, responsibility and assessment of results, geared to the structure of public administration and the national and local institutions of Member States, and taking due account of the obligations and opportunities arising from the operation of the European Union, ensuring that the public sector is associated with sound budgets and contributes to a competitive economy;
zdôrazňuje hlavnú úlohu stabilného rozpočtového hospodárenia, založeného na súbore pravidiel a postupov zameraných na stanovenie spôsobu prípravy a plnenia verejných rozpočtov, ich monitorovanie v strednodobom výhľade, pričom sa zohľadňuje rozpočtová konsolidácia a reorganizácia verejných výdavkov, spolu s tým metóda analýzy kontextu (na európskej, vnútroštátnej a miestnej úrovni), definovanie cieľov vrátane predbežného a následného vyhodnocovania vplyvov, overovanie a vyhodnotenie výsledkov a výkonov a mechanizmy prispôsobovania zostavovania rozpočtu založeného na výkonnosti; domnieva sa, že pravidlá fiškálneho riadenia by sa medzi členskými štátmi a najmä v eurozóne mali homogenizovať a prispôsobovať danej situácii, pokiaľ ide o termíny a ciele, domnieva sa tiež, že tieto pravidlá by mali byť spojené s hospodárskym riadením, s cieľom podporovať spoločné rozpočtové hospodárske a investičné možnosti zamerané na rovnaké ciele, aby sa optimalizovala účinnosť a aby mohol pôsobiť multiplikačný účinok, a zároveň aby sa dosiahli výrazné výsledky, ktoré sú ešte potrebnejšie v ťažkej hospodárskej situácii, v akej sa v súčasnosti nachádzame; domnieva sa, že nekoordinovaným vnútroštátnym plánom na obnovenie ekonomiky hrozí, že sa navzájom zneutralizujú; v tejto súvislosti sa nazdáva, že vnútroštátne rozpočty by sa mali vypracúvať na základe spoločných ekonomických výhľadov a analýz;
Emphasises the central role of sound budgetary management, based on a set of rules and procedures aimed at determining how public budgets are to be prepared, implemented and monitored in the medium term, taking account of the Member States' budgetary consolidation and the reorganisation of public expenditure, to be accompanied by a context analysis method (at Community, national and local level) and the definition of objectives, including prior and subsequent impact assessment, verification and evaluation of results and performances, and adjustment mechanisms by PBB; considers that steps should be taken to ensure that Member States' fiscal governance rules are homogeneous and context-driven in as regards both their timing and their objectives, in particular within the euro area; considers also that those fiscal governance rules should be linked to economic governance, with a view to promoting shared budgetary, economic and investment options, being geared to the same goals in order to be more effective and have a multiplier effect, and achieving significant results, which are all the more necessary in difficult economic circumstances such as those currently being experienced; takes the view that there is a danger that uncoordinated national economic revival plans may cancel each other out; notes, with this in mind, that national budgets must be drawn up on the basis of joint economic perspectives and analyses;
vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vzhľadom na uvedené skutočnosti zriadili koordinačný mechanizmus kontroly a vyhodnocovania kvality rozpočtových politík členských štátov, ktorý bude úzko spätý s mechanizmom paktu stability a rastu a ktorý bude realizovať integrované usmernenia lisabonskej stratégie založené na systematickom podávaní správ o hodnotení politiky verejného financovania zameranej na kvalitu prostredníctvom zostavovania rozpočtu založeného na výkonnosti, ako aj na pravidelných revíziách politiky verejného financovania zameranej na kvalitu;
Calls on the Commission and the Member States, in the light of the above, to set up a coordination mechanism to monitor and assess the quality of Member States' budgetary policies that is closely connected to the mechanisms of the SGP and implements the Lisbon Strategy integrated guidelines, based on systematic quality reporting, QPF assessment through a PBB system and periodic reviews of QPF;
keďže takmer 14 miliónov ľudí v EÚ a 1 až 3 % svetovej populácie trpí chorobou fibromyalgia – invalidizujúcim ochorením, ktoré má za následok rozsiahlu chronickú bolesť,
whereas nearly 14 million persons in the European Union and 1 to 3 % of the general population worldwide suffer from fibromyalgia, a debilitating condition resulting in chronic widespread pain,
keďže v roku 1992 Svetová zdravotnícka organizácia uznala fibromyalgiu za chorobu, ale fibromyalgia stále nie je súčasťou oficiálneho registra chorôb v EÚ a z toho dôvodu nemôžu byť pacienti oficiálne diagnostikovaní,
whereas the World Health Organisation has recognised fibromyalgia as a disease since 1992, but it is still not coded in the official index of conditions in the EU, which excludes patients from formal diagnosis,
keďže pacienti trpiaci fibromyalgiou navštevujú častejšie všeobecného lekára, sú častejšie odporúčaní k špecialistom a častejšie práceneschopní a sú aj častejšie hospitalizovaní, čo významne zaťažuje hospodárstvo EÚ,
whereas patients with fibromyalgia make more GP visits, have more specialist referrals, are issued more sick notes and receive more in-patient services, and thus generate a considerable economic burden for the EU,
keďže pre osoby trpiace fibromyalgiou je ťažké viesť plnohodnotný a nezávislý život, pokiaľ nemajú prístup k primeranej liečbe a podpore,
whereas people with fibromyalgia struggle to lead full and independent lives, unless they have access to appropriate treatment and support,
vyzýva Radu a Komisiu, aby:
Calls on the Council and the Commission to:
vyvinuli stratégiu na úrovni Spoločenstva týkajúcu sa fibromyalgie s cieľom uznať fibromyalgiu ako chorobu,
develop a Community strategy on fibromyalgia in order to recognise this condition as a disease;
pomohli šíriť informácie o tejto chorobe a uľahčili odborníkom z oblasti zdravotníctva a pacientom prístup k informáciám prostredníctvom podporovania informačných kampaní na úrovni EÚ a na národnej úrovni,
help raise awareness of the condition and facilitate access to information for health professionals and patients, by supporting EU and national awareness campaigns;
podporovali členské štáty v uľahčovaní prístupu k diagnostikovaniu a liečbe,
encourage Member States to improve access to diagnosis and treatment;
napomáhali výskumu o fibromyalgii prostredníctvom pracovných programov siedmeho rámcového programu pre výskum a technický rozvoj a budúcich programov pre výskum,
facilitate research on fibromyalgia through the work programmes of the Seventh Framework Programme for Research and Technological Development and future research programmes;
napomáhali vývoju programov na zhromažďovanie údajov o fibromyalgii;
facilitate the development of programmes for collecting data on fibromyalgia;
Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. januára 2009 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 2252/2004 o normách pre bezpečnostné znaky a biometriu v pasoch a cestovných dokladoch vydávaných členskými štátmi ( KOM(2007)0619 – C6-0359/2007 – 2007/0216(COD) )
European Parliament legislative resolution of 14 January 2009 on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Council Regulation (EC) No 2252/2004 on standards for security features and biometrics in passports and travel documents issued by Member States ( COM(2007)0619 – C6-0359/2007 – 2007/0216(COD) )
so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu ( KOM(2007)0619 ),
having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2007)0619 ),
so zreteľom na článok 251 ods. 2 a článok 62 ods. 2 písm. a) Zmluvy o ES, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu ( C6-0359/2007 ),
having regard to Article 251(2) and Article 62(2)(a) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6-0359/2007 ),
so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci ( A6-0500/2008 ),
having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6-0500/2008 ),
schvaľuje spoločné vyhlásenia uvedené v prílohe;
Approves the Joint Statements annexed hereto;
(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní zodpovedá konečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (ES) č. 444/2009.)
(As an agreement was reached between Parliament and Council, Parliament's position at first reading corresponds to the final legislative act, Regulation (EC) No 444/2009.)
Spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu a Rady týkajúce sa potreby zvýšiť bezpečnosť pasov a cestovných dokladov použitím bezpečných východiskových dokladov
Joint Statement by the European Parliament and the Council concerning the need to increase the security of passports and travel documents by using secure breeder documents
Bez toho, aby bola dotknutá právomoc členských štátov vydávať pasy a iné cestovné doklady, Európsky parlament a Rada zdôrazňujú, že cieľ zvýšiť bezpečnosť pasov môže byť ohrozený, ak sa pasy vydávajú na základe nespoľahlivých východiskových dokladov (breeder documents).
Without prejudice to the competence of the Member States to issue passports and other travel documents, the European Parliament and the Council underline that the objective of enhancing the security of passports may be undermined if passports are issued on the basis of unreliable "breeder documents".
Samotný pas je len jedným prvkom bezpečnostného reťazca, ktorý sa začína predložením východiskových dokladov, pokračuje zaznamenaním biometrických údajov a končí sa porovnaním údajov na hraničných priechodoch.
The passport in itself is only one link of a security chain starting from the presentation of the breeder documents, to the enrolment of biometric data and ending with the matching at the border check points.
Tento reťazec bude len taký bezpečný, ako jeho najslabší prvok.
This chain will only be as secure as its weakest link.
Európsky parlament a Rada konštatujú, že v členských štátoch existujú veľmi odlišné situácie a postupy, pokiaľ ide o typ východiskových dokladov predkladaných so žiadosťou o vydanie pasu, a že tieto doklady majú obyčajne menej bezpečnostných prvkov ako samotný pas a pravdepodobnosť ich falšovania a napodobňovania je vyššia.
The European Parliament and the Council note that there is a great diversity of situations and procedures in the Member States regarding which "breeder documents" should be produced in order to request the issuing of a passport and that normally these documents have less security features than the passport in itself, and are more likely to be subjected to forgery and counterfeiting.