natgillin/translations-raw huggingface dataset:
konštatuje, že prechod na euro, ako sa uvádza v správe o prvých desiatich rokoch existencie eura, odhalil aj prehlbovanie rozdielov v konkurencieschopnosti medzi ekonomikami krajín eurozóny, čím sa zhoršili dôsledky tohto prechodu na hospodársky slabé krajiny a došlo k výraznej obchodnej nerovnováhe v rámci eurozóny; konštatuje ale, že prínos eura pre Úniu ako celok, napr. v súvislosti s relatívnou hospodárskou stabilitou, cenovou stabilitou a nízkou mierou inflácie, je značný;
Notes that the changeover to the euro, as the report on the first ten years of the euro has shown, has also revealed a widening of divergences in competitiveness between the euro zone economies, thus exacerbating the consequences for the economically weak countries and leading to substantial trade imbalances within the euro zone; notes, however, that the benefits of the euro for the Union as a whole, for example in terms of relative economic stability, price stability and a low inflation rate, have been substantial;
zdôrazňuje, že mnohé krajiny musia napraviť svoju fiškálnu situáciu a výrazne znížiť svoju úroveň deficitu a dlhu; súhlasí s Radou, že je potrebné, aby sa vo všetkých členských štátoch zabezpečila fiškálna udržateľnosť a zvýšil hospodársky rast a zamestnanosť a súhlasí preto, že treba vymedziť a náležite zavádzať plány fiškálnej konsolidácie a štrukturálnych reforiem;
Stresses the need for many countries to put their fiscal house in order and reduce significantly their deficit and debt levels; agrees with the Council on the need to ensure fiscal sustainability and enhanced economic growth and employment in all Member States, and therefore agrees that plans for fiscal consolidation and structural reforms need to be defined and implemented accordingly;
poznamenáva, že by to mohlo viesť k stratégiám finančnej konsolidácie, ktorá vo veľkej miere obmedzí kapacitu vlád uskutočňovať potrebné kroky; zároveň varuje, že tieto úsporné balíky by nemali viesť k opatreniam, ktoré by mohli tlmiť hospodársku obnovu, vytváranie pracovných miest a sociálnu súdržnosť;
Notes that this could lead to financial consolidation strategies which will greatly constrain the governments' capacity to act; at the same time, warns that these austerity packages should not lead to measures which could dampen economic recovery, employment creation and social cohesion;
domnieva sa, že Pakt stability a rastu je nástrojom, ktorý je potrebný na vyvíjanie tlaku na udržateľnosť verejných financií a ktorý prispel k hospodárskej zodpovednosti v rámci eurozóny; uznáva, že bol oslabený nedostatočným uplatňovaním a neposkytoval dostatočné prostriedky na optimalizáciu hospodárskych politík všetkých členských štátov a celej eurozóny; domnieva sa, že tento nástroj hospodárskej politiky nebol vytvorený s cieľom pôsobiť ako udržateľné nápravné opatrenie na vyrovnanie súčasných nerovnováh a na riadenie krízových období alebo období veľmi nízkeho rastu; domnieva sa, že okrem uplatňovania existujúcich pravidiel by členské štáty mali zaviesť vnútorné politiky s cieľom zvýšiť rast, inovácie, konkurencieschopnosť a kvalitatívny cieľ, že verejný deficit nesmie prekročiť určité referenčné hodnoty;
Considers that the Stability and Growth Pact is an important tool for putting pressure on the sustainability of public finances, which has contributed to economic responsibility within the euro zone; recognises that it has been hampered by poor enforcement and has not given sufficient leverage for optimising the economic policies of each of the Member States and the euro zone as a whole; considers that this economic policy instrument was not designed to act as a sustainable corrective process to compensate for current imbalances and manage periods of crisis or of very low growth; takes the view that beyond the application of existing rules, Member States should implement internal policies to foster growth, innovation, competitiveness and a qualitative objective whereby the public deficit must not exceed certain benchmarks;
domnieva sa, že Pakt stability a rastu nezohľadňuje iné druhy nerovnováh, ako napríklad súkromný dlh a bežný účet, ktoré majú tiež vplyv na menovú úniu;
Considers that the Stability and Growth Pact does not take into account other imbalances such as the ones in private debt and in current account, which also have an impact on monetary union;
konštatuje, že aj po tom, ako sa prejavilo, že presnosť štatistických údajov poskytovaných niektorými členskými štátmi bola v niektorých prípadoch otázna, v predchádzajúcom volebnom období počas revízie smernice o Eurostate Rada nesúhlasila s udelením právomoci Eurostatu vykonávať kontroly na mieste, ktoré obhajoval Európsky parlament;
Notes that, even after it became clear that the accuracy of statistical data reported by some Member States was questionable in some cases, during the previous parliamentary term when the directive on Eurostat was being revised, the Council was opposed to giving Eurostat the power to conduct the on-the-spot checks advocated by the European Parliament;
domnieva sa, že autori Maastrichtskej zmluvy očakávali konvergenciu v oblasti konkurencieschopnosti medzi členskými štátmi v eurozóne a nepredvídali veľké rozdiely, ktoré napokon viedli k zvýšeniu kreditného rozpätia, keďže obavy v súvislosti so solventnosťou niektorých členských štátov zvýšili ich rizikové prirážky;
Considers that the authors of the Maastricht Treaty expected a convergence of competitiveness between Member States in the euro zone and had not anticipated the high degree of divergences, which ultimately led to an increase in the spreads, as fears concerning the solvency of some Member States drove up their risk premium;
konštatuje, že počas posledných mesiacov sa udelilo niekoľko dočasných výnimiek z uplatňovania európskych predpisov v oblasti štátnej pomoci, vďaka ktorým mali členské štáty možnosť obmedziť vplyv krízy; konštatuje, že fáza rastu, ku ktorej smerujeme, vyžaduje pevné základy, a práve v tejto súvislosti je potrebné vrátiť sa postupne k normálnemu režimu štátnej pomoci a zabezpečiť tak rovnaké podmienky v Európe;
Notes that the last months have seen a number of temporary exceptions to the application of European state aid norms, thanks to which the Member States had the opportunity to contain the impact of the crisis; notes that the growth phase, towards which we are heading, requires solid foundations and it is in this context that we need to return gradually to the normal state aid regime, thus ensuring a level playing field in Europe;
naliehavo vyzýva, aby sa posilnili ustanovenia Paktu stability a rastu, najmä jeho preventívne prostriedky, v rámci ktorých je tlak parterov v súčasnosti najsilnejším dostupným nástrojom na dosiahnutie dodržiavania odporúčaní Rady členskými štátmi; vyzýva, aby bol hospodársky dohľad, ktorý vykonáva Komisia, účinnejší; domnieva sa, že by sa mali preskúmať možnosti vytvorenia stimulov pre fiškálnu konsolidáciu;
Urges that the provisions of the Stability and Growth Pact be strengthened, especially its preventive arm, where the means of peer pressure is the strongest instrument presently available to make Member States comply with Council recommendations; calls for the economic surveillance carried out by the Commission to be given more teeth; considers that the possibility of creating incentives for fiscal consolidation has to be explored;
navrhuje vytvoriť efektívny stimulačný a sankčný mechanizmus, ktorý sa bude uplatňovať na vykonávanie Paktu stability a rastu a prispeje k predchádzaniu akémukoľvek zhoršovaniu súčasnej situácie a zabezpečí, aby sa v budúcnosti predišlo novým krízam;
Proposes the setting up of an effective incentive and penalty mechanism to be applied to the implementation of the Stability and Growth Pact, which would contribute to preventing any worsening of the current crisis and ensure the prevention of a new crisis in the future;
domnieva sa, že viacstranný dohľad a požiadavky na prispôsobenie musia byť zamerané tak na situácie deficitu, ako aj prebytku, musia zohľadniť konkrétne okolnosti v každej krajine, napr. v súvislosti s demografiou, mieru súkromného dlhu, vývojom miezd v porovnaní s produktivitou práce, so zamestnanosťou – najmä mladých ľudí, a saldom bežných účtov; domnieva sa, že tieto prvky sa musia používať ako varovné ukazovatele, ak nemôžu fungovať rovnakým spôsobom ako kritériá, ktoré sa používajú v súčasnosti v rámci paktu stability; domnieva sa, že v súvislosti s údajmi o verejných financiách je potrebná transparentnosť, a víta návrh Komisie týkajúci sa kvality štatistických údajov;
Believes that multilateral surveillance and requests for adjustment must be directed at situations of both deficit and surplus, taking account of each country's specific circumstances, in terms of demography for example, and that they must have regard to levels of private debt, trends in wages compared to labour productivity, employment – especially youth employment – and current-account balances; considers that these factors, if they cannot be employed in the same way as the current stability pact criteria, should be used as warning signals; believes more transparency is needed with respect to public finance data, and welcomes the Commission proposal on the quality of statistical data;
naliehavo vyzýva Komisiu, aby zaviedla posilnený európsky mechanizmus sankcií, ktorý je v rámci eurozóny jednoznačne v jej právomoci, s cieľom prinútiť členské štáty, aby dodržiavali pravidlá Paktu stability a rastu;
Urges the Commission to put in place an enforced European sanctioning mechanism which is under its clear competence within the euro zone in order to force Member States to respect the rules of the Stability and Growth Pact;
domnieva sa, že sa potvrdilo, že Pakt stability a rastu nie je dostatočne účinný pri koordinovaní fiškálnych politík, že jeho závislosť od jednotlivých politík krajín spôsobila problémy v oblasti vynútiteľnosti a náležitosti informácií, že nedokázal prepojiť mieru zamestnanosti s tvorbou pracovných miest takým spôsobom, aby sa vytvorila vhodne vyvážená kombinácia hospodárskych politík, a že ani nedokázal riešiť problémy skutočnej konvergencie, konkurencieschopnosti a vytvárania synergií v eurozóne; domnieva sa preto, že medzi členskými štátmi a najmä ekonomikami eurozóny je potrebná ďalšia koordinácia s cieľom posilniť hospodársku rovnováhu eurozóny;
Takes the view that the Stability and Growth Pact proved not to be efficient enough in coordinating fiscal policies, that its reliance on individual countries' policies raised problems with enforcement and fairness of information, that it failed to make the link with employment levels and job creation in such a way as to generate a properly balanced economic policy mix, and that it also failed to address the issues of real convergence, competitiveness and creation of euro zone synergies; takes the view, therefore, that there is a need for further coordination among Member States, and the euro zone economies in particular, in order to strengthen the economic balance in the euro zone;
domnieva sa, že hlavné usmernenia v oblasti hospodárskych politík pre stabilitu a rast, o ktorých spolurozhodoval Európsky parlament, by mali poslúžiť ako rámec pre rozpravu a hodnotenie rozpočtov členských štátov pred ich predložením príslušným národným parlamentom;
Considers that the broad economic policy guidelines both for stability and growth established jointly with Parliament should be used as a framework for discussion and evaluation of the Member States' budgets – before their presentation to the respective national parliaments;
domnieva sa, že okrem využívania spoločnej meny by krajiny eurozóny mali prejsť ďalšou etapou, ktorá by umožnila združenú emisiu a riadenie časti štátneho dlhu členských štátov, čím by sa vytvoril základ pre komplexnejší viacstranný dohľad s pomocou EMF a ENSF, aby sa zabezpečila väčšia príťažlivosť trhu v celej eurozóne a spoločné riadenie dlhu;
Believes that, in addition to having a single currency, the euro zone countries should go a step further by making arrangements for a mutual issue and management of a proportion of Member States' sovereign debt providing a basis for more complex multilateral surveillance with assistance from the EMF and EFSF, in order to ensure that the euro zone market as a whole is more attractive and for joint debt management;
domnieva sa, že zavádzanie štrukturálnych reforiem, najmä prispôsobovania a reštrukturalizácie sociálnych prerozdeľovacích systémov v nových členských štátoch, si vyžaduje silnú podporu a solidaritu zo strany Únie; bez ohľadu na akúkoľvek globálnu finančnú, hospodársku a sociálnu krízu sa eurozóna a ERM II musia naďalej rozširovať o nové členské štáty, ktoré splnili Maastrichtské kritériá; týmito rozhodnutiami by sa okrem iného potvrdila stabilita a udržateľnosť samotnej eurozóny;
Considers that the implementation of the structural reforms, especially the adaptation and restructuring of the social distribution systems in the new Member States, needs strong support and solidarity from the Union; regardless of any global financial, economic and social crisis situation, the euro zone and the ERM II have to be further enlarged by new Member States which have fulfilled the Maastricht criteria; such decisions, inter alia, would prove the stability and sustainability of the euro zone itself.
domnieva sa, že odstraňovanie výrazných rozdielov v konkurencieschopnosti v rámci eurozóny udržaním rastu miezd na úrovni zodpovedajúcej rastu produktivity a inflačným očakávaniam je kľúčové na zabránenie vzniku rozporov v rámci eurozóny;
Considers that levelling out the existing major differences in competitiveness within the euro zone by keeping wage increases in line with productivity gains and inflation expectations is key to avoiding the emergence of rifts within the euro zone;
žiada, aby sa podstatne zlepšilo fungovanie makroekonomického dialógu, ktorý sa nemôže obmedzovať na informovanie sociálnych partnerov o navrhovaných alebo prijatých usmerneniach;
Calls for substantial improvement in the social dialogue on macro-economic issues, which must entail more than merely informing the social partners about guidelines proposed or adopted;
vyzýva Komisiu a Radu, aby vymedzili všeobecné spoločné usmernenia pre EÚ s cieľom zavádzať udržateľné trhové hospodárstvo; domnieva sa, že takéto usmernenia by sa mali vymedzovať každoročne na základe hodnotenia, ktoré zahŕňa vývoj miezd/produktivity na vnútroštátnej a európskej úrovni, prostredníctvom riadneho sociálneho dialógu;
Calls on the Commission and the Council to define broad common guidelines for the EU to implement a sustainable market economy; believes that such guidelines should be defined annually on the basis of an assessment which includes wage/productivity evolution at national and European level through proper social dialogue;
112. žiada spoločnú rozpočtovú stratégiu s cieľom obnoviť a zabezpečiť EÚ ako zónu dlhodobého hospodárskeho rastu; 113.
112.Calls for a common budgetary strategy in order to restore and safeguard the EU as a long-term economic growth area; 113.
domnieva sa, že účinné využívanie verejných výdavkov so zreteľom na budúcnosť (vzdelávanie, odborná príprava, infraštruktúra, životné prostredie atď.) môže stabilizovať hospodárstvo prostredníctvom podporovania nepretržitého zdravého a udržateľného rastu; domnieva sa, že kvalitné a zodpovedné verejné výdavky spojené s posilňovaním podnikateľského a inovačného potenciálu súkromného sektora môžu byť hybnou silou hospodárskeho a sociálneho pokroku;
Considers that public expenditure used efficiently with a view to the future (on education, training, infrastructure, research, environment etc.) can stabilise the economy by nourishing healthy, sustained growth over time; takes the view that high-quality, responsible public spending combined with fostering the entrepreneurial and innovative potential of the private sector can drive economic and social progress;
zdôrazňuje význam vytvorenia silnejšieho prepojenia medzi Paktom stability a rastu, makroekonomickými nástrojmi a národnými programami reforiem v rámci stratégie EÚ 2020 prostredníctvom ich zrozumiteľnej prezentácie, ako aj lepšej porovnateľnosti národných rozpočtov, pokiaľ ide o výdavky v rôznych kategóriách; domnieva sa, že členské štáty by nemali svoje hospodárske politiky považovať iba za svoj národný záujem, ale aj za otázku spoločného záujmu, a mali by príslušným spôsobom sformulovať svoje politiky; pripomína členským štátom posilnenú úlohu všeobecných usmernení hospodárskej politiky;
Stresses the importance of establishing a stronger link between the Stability and Growth Pact, macroeconomic instruments and the Europe 2020 National Reform Programmes by presenting them in a coherent way, thereby also making for enhanced comparability of national budgets in terms of spending in different categories; believes that Member States should view their respective economic policies not only as a matter of national interest, but also as a matter of common interest, and should formulate their policies accordingly; reminds the Member States of the enhanced role of the Broad Economic Policy Guidelines;
trvá na tom, že ak má byť stratégia Európa 2020 dôveryhodná, je potrebný väčší súlad a dopĺňanie sa medzi vnútroštátnymi rozpočtami 27 členských štátov EÚ a rozpočtom EÚ; zdôrazňuje, že rozpočet EÚ by mal zohrávať väčšiu úlohu v súvislosti so združovaním zdrojov;
Insists that, if the Europe 2020 strategy is to be credible, greater compatibility and complementarity are needed between the national budgets of the 27 EU Member States and the EU budget; emphasises the greater role the EU budget should play in terms of pooling resources;
domnieva sa, že verejné investície s inteligentným zameraním môžu mať významný vplyv na dlhodobé investície; navrhuje rozšíriť mandát EIB tak, aby umožňoval vydávať eurobondy na účel investovania do veľkých štrukturálnych projektov v súlade so strategickými prioritami EÚ;
Considers that public investment that is targeted smartly can have a major leverage effect on long-term investment; proposes extending the mandate of the EIB to include the ability to issue Eurobonds to invest in major structural projects in accordance with the EU strategic priorities;
zdôrazňuje, že spoločná mena môže fungovať iba vtedy, ak členské štáty koordinujú svoje rozpočtové politiky a vzájomne si sprístupňujú účtovníctvo; uznáva, že tento proces si vyžaduje úzku spoluprácu s národnými parlamentmi;
Points out that a common currency can only operate if Member States coordinate their budgetary policies and open their books to each other; recognises that this process requires close cooperation with national parliaments;
vyzýva Komisiu a Radu, aby s pomocou Eurostatu posilnili porovnateľnosť výdavkov vo vnútroštátnych rozpočtoch s cieľom vymedziť doplnkový a konvergentný charakter uplatňovaných politík;
Calls on the Commission and the Council, with Eurostat's support, to improve the comparability of spending under national budgets in order to identify policy complementarity or convergence;
domnieva sa, že Únia a členské štáty sa musia usilovať o zavedenie daňových zásad, ktoré prestanú podporovať zadlženosť vo verejnom a súkromnom sektore a krátkodobé odmeňovanie v súkromnom sektore a ktoré by prípadne mohli zahŕňať mechanizmus bonusu/malusu v závislosti od kritérií dôstojnej práce a životného prostredia;
Believes that the Union and Member States must work towards the introduction of fiscal principles that will cease to encourage indebtedness in the public and private sectors and short-term remuneration in the private sector and which could possibly include bonus/malus mechanisms based on criteria relating to decent work and the environment;
konštatuje, že oživenie po finančnej, hospodárskej a sociálnej kríze a prekonanie krízy štátneho dlhu si bude vyžadovať dlhodobý proces, ktorý musí byť dobre premyslený a musí zabezpečovať vyvážený a udržateľný rozvoj; uznáva, že môže dôjsť ku prijímaniu kompromisov medzi rastom, spravodlivosťou a finančnou stabilitou a že takéto kompromisy musia byť predmetom politického rozhodovania; vyzýva Európsku komisiu, aby najmä v rámci stratégie EÚ 2020 predložila návrhy v oblasti finančného rozvoja, ktoré by zohľadnili tieto ciele, a aby vymedzila priority, ktoré by mohli byť predmetom politických rozhodnutí; na tomto základe vyjadruje želanie, aby Únia vytvorila po konzultácii so všetkými stranami, ktorých sa reforma finančných trhov týka (bánk, investorov, sporiteľov, sociálnych partnerov), priestor na diskusiu a politickú konfrontáciu; okrem toho žiada Komisiu, aby do tohto procesu viac zapájala Európsky parlament, najmä pri vytváraní a následnom zavádzaní stratégie EÚ 2020;
Notes that recovery from the financial, economic and social crisis and an exit from the sovereign debt crisis will require a long-term process which must be well designed and ensure balanced and sustainable development; acknowledges that compromises may have to be made between growth, fairness and financial stability and that such compromises must be the subject of political decision making; asks the Commission to present financial development proposals that take these aims into account, particularly with regard to the EU 2020 strategy, and to explain the types of compromise on which political choices may have to be made; hopes that this will provide a basis on which the Union can facilitate debate and permit policy comparisons, following consultation with all parties that have a stake in financial-market reform (banks, investors, savers and the social partners); calls on the Commission, furthermore, to involve the European Parliament more closely in this process, particularly when devising and then implementing the EU 2020 strategy;
naliehavo vyzýva Úniu, aby vypracovala lepšie vlastné proticyklické nástroje na riadenie hospodárskych politík;
Urges the Union to better equip itself with countercyclical economic policy management instruments;
domnieva sa, že Lisabonská zmluva poskytuje všetky nástroje potrebné v tejto fáze na to, aby sa zaviedlo skutočné hospodárske riadenie Únie a lepší dohľad nad štátnymi a verejnými financiami v členských štátoch;
Considers that the Lisbon Treaty provides all the instruments needed at this stage to put in place real economic governance of the Union and better surveillance of the state of public finances in the Member States;
poukazuje na požiadavky v správach Maria Montiho a Louisa Grecha, ktoré prijal Európsky parlament 20. mája 2010, aby sa prijal holistickejší prístup k vnútornému trhu, a to z hľadiska stratégie, ako aj jeho vnímania, s cieľom zefektívniť ho a obnoviť dôveru verejnosti; zdôrazňuje význam iniciatívy tzv. zákona o jednotnom trhu, ktorej súčasťou sú legislatívne a nelegislatívne návrhy na posilnenie a modernizovanie jednotného trhu, dokončenie digitálneho vnútorného trhu a riešenie a odstraňovanie zostávajúcich prekážok;
Highlights calls in the Mario Monti and Louis Grech reports, adopted by the European Parliament on 20 May 2010, for a more holistic approach to the internal market, in terms of both strategy and perception, with a view to making it more effective and restoring public confidence; underlines the importance of the ‘Single Market Act’ initiative of legislative and non-legislative proposals to strengthen and update the internal market, complete the Digital internal market and address and break down remaining barriers;