natgillin/translations-raw huggingface dataset:
zdôrazňuje, že inovačné financovanie rozvoja môže doplniť tradičné mechanizmy rozvojovej pomoci, a pomôcť im tak pri včasnom plnení cieľov; pripomína, že inovačné nástroje financovania by mali byť doplnením cieľa OSN, ktorým je 0,7 % HDP na rozvojovú spoluprácu; zdôrazňuje, že inovačné financovanie rozvoja by mala charakterizovať rôznorodosť financovania, aby sa dosiahol maximálny potenciál príjmov, malo by však byť tiež prispôsobené prioritám každej krajiny s veľkou vlastnou zodpovednosťou jednotlivých krajín; zároveň zdôrazňuje, že je potrebné, aby rozvojové krajiny urýchlili svoje úsilie v daňovej oblasti, najmä pokiaľ ide o vyberanie daní a boj proti daňovým únikom, ktoré sú kľúčové v záujme dosiahnutia jednotnej fiškálnej politiky;
Emphasises that innovative financing for development can complement traditional development aid mechanisms and so help them to achieve their goals on time; recalls that innovative financing instruments should be additional to the UN goal of 0.7% of GDP devoted to development cooperation; stresses that innovative financing for development should be characterised by diversity of funding, in order to reach maximum revenue potential, but also be fully tailored to each country's priorities, with strong country ownership; emphasises, at the same time, the need for developing countries to step up their own efforts in the area of taxation, mainly as regards tax collection and the fight against tax evasion, which are crucial to achieving a sound fiscal policy;
zdôrazňuje, že účinná rozvojová pomoc vysokej kvality si vyžaduje osobitné úsilie, pokiaľ ide o ustanovenia týkajúce sa koordinácie darcov a vlád; je presvedčený, že riešenie problému fragmentácie európskej rozvojovej pomoci, ktorá spôsobuje nedostatky s finančnými a politickými dôsledkami, by členským štátom prinieslo zvýšenie efektivity s odhadom až do výšky 6 miliárd EUR ročne a takisto by sa uľahčila práca správnych orgánov partnerských krajín;
Stresses that effective, high-quality development aid delivery calls for a particular effort in terms of donor coordination and governance arrangements; believes that tackling the problem of fragmentation in European development aid, which causes inefficiencies which have both financial and political consequences, would bring efficiency gains estimated at up to EUR 6 billion a year for Member States and also facilitate the work of partner country administrations;
pripomína, že dosiahnutie RCT do roku 2015 si bude vyžadovať 300 miliárd USD; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že väčšina rozvinutých krajín napriek nedávnemu vyhláseniu na samite OSN na vysokej úrovni o RCT v septembri 2010 zatiaľ nesplnila svoj záväzok z roku 2005 o zvýšení rozvojovej pomoci, a poukazuje na to, že treba vynaložiť oveľa viac spoločného úsilia; zdôrazňuje, že je neprijateľné, aby niektoré krajiny vnímali mechanizmy inovačného financovania ako povzbudenie k tomu, aby upustili od oficiálnej rozvojovej pomoci; zdôrazňuje, že záväzky v oblasti oficiálnej rozvojovej pomoci a mechanizmov inovačného financovania treba chápať ako základné a navzájom sa dopĺňajúce súčasti boja proti chudobe;
Recalls that USD 300 billion will be needed in order to achieve the MDG objectives by 2015; deplores the fact that, despite their recent declaration at the UN's High Level Summit on the MDGs in September 2010, a majority of developed nations have not yet honoured their 2005 commitment to increase development aid and points out that a much more concerted effort has to be made; emphasises that it is not acceptable that innovative financing mechanisms (IFMs) might be seen as encouraging certain countries to renounce official development assistance (ODA); stresses that ODA commitments and innovative financing mechanisms must be seen as essential and complementary in the fight against poverty;
zdôrazňuje, že verejný dohľad nad inovačnými systémami financovania a ich transparentnosť sú nevyhnutnými podmienkami na ich zavedenie, ako to vyplýva z ponaučenia z nedávnej finančnej a potravinovej krízy;
Stresses that public supervision and transparency of innovative financing systems are a sine qua non for their introduction, reflecting the lessons of the recent financial and food crises;
kladie dôraz na naliehavú potrebu zlepšiť koordináciu EÚ v oblasti opatrení na tvorbu bohatstva na miestnych trhoch a zdôrazňuje, že presadzovanie inovačného financovania pre rozvoj by sa nemalo zameriavať iba na zvyšovanie daní, ale mali by sa skúmať aj iné možnosti, napríklad rozširovanie tvorby domáceho kapitálu, čo sa dá najlepšie dosiahnuť prostredníctvom uznania a ochrany vlastníckych práv, katastrálneho mapovania a zlepšenia podnikateľského a investičného prostredia rozvojových krajín;
Stresses the urgent need to improve EU coordination of wealth-creation measures in local markets and that promoting innovative financing for development should not focus only on increasing taxation but should also explore other paths, such as enhancing domestic revenue, which can be best achieved through the recognition and protection of property rights, land mapping, and improving the business and investment environment in developing countries;
pripomína, že hlavné pandemické choroby (AIDS, tuberkulóza a malária), ktoré postihujú rozvojové krajiny, a najmä subsaharskú Afriku, sú veľkou prekážkou dosiahnutia rozvojových cieľov tisícročia; v tejto súvislosti pripomína, že príspevok solidarity vyberaný z leteniek je významným finančným nástrojom na riešenie zdravotných problémov, ktorý je potrebné ďalej rozvinúť; vyzýva predovšetkým Komisiu, aby podrobnejšie preskúmala mechanizmy financovania na riešenie otázok svetového zdravotníctva a na uľahčenie prístupu k liekom v chudobných krajinách;
Recalls that major pandemic diseases – AIDS, tuberculosis and malaria – which strike developing countries, and sub-Saharan Africa in particular, constitute a major obstacle to achieving the MDGs; recalls, in this context, that a solidarity contribution levied on air tickets is an important financial tool in addressing health problems and one that needs to be further developed; calls, in particular, on the Commission to examine further financing mechanisms to address global health issues, and to facilitate access to medicines in poor countries;
poukazuje na skutočnosť, že zmena klímy ovplyvní najmä rozvojové krajiny, a zastáva názor, že financovanie opatrení na zmiernenie dôsledkov zmeny klímy a zníženie energetickej chudoby prispeje k dosiahnutiu rozvojových cieľov tisícročia;
Points out that climate change will affect developing countries in particular and takes the view that funding measures to alleviate the effects of climate change and reduce energy poverty will contribute to achieving the MDGs;
víta skutočnosť, že záverečná deklarácia samitu OSN o rozvojových cieľoch tisícročia, prijatá 22. septembra 2010, po prvý raz výslovne poukazuje na úlohu inovačného financovania pri dosahovaní rozvojových cieľov tisícročia;
Welcomes the fact that the Final Declaration of the UN Summit on the MDGs, adopted on 22 September 2010, refers, for the first time, specifically to the role of innovative financing in achieving the MDGs;
zdôrazňuje úspech dosiahnutý doteraz zavedenými inovačnými spôsobmi financovania, najmä úspech Medzinárodného nástroja na nákup liekov (UNITAID), Medzinárodného nástroja pre financovanie imunizácie (IFFIm) a záruky za budúci nákup očkovacej látky proti pneumokokovej chorobe (AMC), ktoré do dnešného dňa umožnili získať takmer dve miliardy USD; konštatuje, že aj iné inovačné mechanizmy financovania preukázali svoju účinnosť, napríklad splácanie dlhov v naturáliách či v poskytovaní zdravotníckych služieb alebo dane z palivových olejov;
Underlines the success of innovative financing mechanisms to date, in particular the UNITAID international facility for the purchase of drugs, the International Finance Facility for Immunisation (IFFIm) and the advance market commitment (AMC) for vaccination against pneumococcal disease, which have to date raised over USD 2 billion; notes that other innovative financing mechanisms have also proved effective, for example debt-for-nature or debt-for-health swaps or bunker fuel taxes;
pripomína, že pri príležitosti samitu OSN o rozvojových cieľoch tisícročia, ktorý sa konal v septembri 2010, vyslovilo viacero vedúcich predstaviteľov európskych štátov alebo vlád pevnú podporu zavedeniu dane z finančných transakcií, a v súčasnosti od týchto predstaviteľov očakáva rozhodné kroky v súlade s týmto záväzkom;
Recalls the firm support given by a number of European Heads of State or Government to the implementation of a tax on financial transactions at the UN Summit on the MDGs in September 2010 and expects decisive action from them in support of this commitment;
vyzýva členské štáty, ktoré tak dosiaľ neurobili, aby sa pripojili k vedúcej skupine pre inovačné mechanizmy financovania vytvorenej v roku 2006 a aby sa zapojili do všetkých existujúcich mechanizmov vrátane príspevku solidarity vyberaného z leteniek;
Calls on the Member States which have not yet done so to join the pilot group on innovative financing mechanisms set up in 2006 and participate in all existing mechanisms, including the solidarity contribution on airline tickets;
naliehavo žiada Komisiu, aby navrhla zavedenie mechanizmov inovačného financovania rozvoja na úrovni EÚ;
Urges the Commission to propose the implementation of innovative development financing mechanisms at EU level;
žiada inštitúcie a vlády krajín EÚ, aby dôkladne preskúmali, či by bolo možné vytvoriť celosvetovú lotériu určenú na financovanie činností v oblasti boja proti hladu, ako to navrhuje Svetový potravinový program v súlade s potravinovým projektom;
Calls on the institutions and EU governments to examine closely the possibility of creating a worldwide lottery to fund measures to combat hunger, as proposed by the World Food Programme, along the lines of the Food Project;
zastáva názor, že oficiálnej rozvojovej pomoci sa nepodarí prispieť k odstráneniu chudoby, pokiaľ krajiny G20, EÚ a finančné inštitúcie nezaujmú proti skorumpovaným vládam prijímajúcich krajín pevný postoj; zdôrazňuje preto potrebu zlepšiť pomoc EÚ v oblasti posilňovania daňových orgánov, súdnictva a protikorupčných agentúr v rozvojových krajinách; naliehavo vyzýva členské štáty EÚ, aby bojovali proti úplatkárstvu páchanému podnikmi, ktoré majú sídlo v ich jurisdikcii, ale pôsobia v rozvojových krajinách;
Takes the view that ODA will fail to eradicate poverty if the G20, the EU and financial institutions do not take a determined stance in opposing corrupt administrations in recipient countries; stresses, therefore, the need to upgrade the EU's assistance in the area of the strengthening of tax authorities, the judiciary and anti-corruption agencies in developing countries; urges the EU Member States to combat bribery committed by companies which are domiciled in their jurisdictions, but which have operations in developing countries;
pripomína, že podľa odhadov zmizne každoročne v rozvojových krajinách prostredníctvom nezákonných postupov, ako napríklad tokov kapitálu a daňových únikov, 800 miliárd EUR, teda desaťnásobok oficiálnej rozvojovej pomoci, a pokiaľ by sa tomu predišlo a znížil sa rozsah, malo by to rozhodujúci význam pre dosiahnutie rozvojových cieľov tisícročia; naliehavo žiada EÚ a jej členské štáty, aby sa boj proti daňovým rajom, korupcii a škodlivým daňovým štruktúram stal hlavnou prioritou agendy na všetkých medzinárodných fórach, a to s cieľom umožniť rozvojovým krajinám zvyšovať svoje domáce príjmy;
Recalls that an estimated EUR 800 billion, i.e. 10 times the amount of ODA, is lost annually from developing countries through illicit practices such as unlawful capital flows and tax evasion, the prevention and reduction of which could prove decisive in achieving the MDGs; urges the EU and its Member States to place the fight against tax havens, corruption and harmful tax structures at the top of the agenda in all international fora so as to enable developing countries to increase their domestic revenues;
pripomína kolektívnu zodpovednosť skupiny G20 za zmierňovanie vplyvu krízy na rozvojové krajiny, ktoré boli jej nepriamymi účinkami tvrdo postihnuté;
Recalls the collective responsibility of the G20 to mitigate the impact of the crisis on developing countries, which have been hard hit by its indirect effects;
zdôrazňuje, že v záujme dosiahnutia transparentnosti v oficiálnej rozvojovej pomoci by sa určovanie zodpovednosti malo presadzovať prostredníctvom vnútroštátnych kontrolných mechanizmov a parlamentného dohľadu nad pomocou; vyzýva EÚ a krajiny G20, aby presadzovali svoj program obmedzovania daňových rajov a daňového tajomstva a podporovali podávanie správ podľa jednotlivých krajín;
Urges that, in order to achieve transparency in ODA, accountability should be promoted through the strengthening of national control mechanisms and parliamentary scrutiny of aid; calls on the EU and the G20 to pursue their agenda of cracking down on tax havens and tax secrecy, promoting country-by-country reporting;
vyzýva Radu a Komisiu, aby presadzovali tieto inovačné finančné nástroje rozvoja a pracovali na ich zavedení, ako napríklad daň z medzinárodných finančných transakcií, dopravné poplatky, opatrenia na boj proti nezákonným kapitálovým tokom a zníženie alebo zrušenie poplatkov za remitencie;
Calls on the Council and the Commission to promote and work towards the implementation of innovative financing instruments for development, such as an international financial transaction tax, transport levies, measures to combat illicit capital flows and the reduction or alleviation of remittance costs;
konštatuje, že hospodárska a finančná kríza uvrhne mnohé rozvojové krajiny do novej dlhovej krízy, a vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby obnovili svoje úsilie o zníženie dlhového zaťaženia rozvojových krajín;
Notes that the economic and financial crisis will throw many developing countries into a new debt crisis, and calls on the Commission and the Member States to renew their efforts to alleviate the debt burden on developing countries;
pripomína, že rozvojové krajiny sú zo všetkých krajín najhoršie vybavené na to, aby riešili problémy súvisiace so zmenou klímy, pričom sa vo všeobecnosti zdá, že sú hlavnými obeťami tohto javu; vyzýva na naplnenie finančného prísľubu, ku ktorému sa EÚ zaviazala v rámci Kodanskej dohody a v kontexte globálnej aliancie proti zmene klímy; naliehavo vyzýva EÚ, aby prijala kľúčovú úlohu v spoločných iniciatívach rozvinutých štátov, ktorá by viedla k väčším a konkrétnejším príspevkom na podporu procesu rozvoja v krajinách tretieho sveta, voči ktorému majú historickú zodpovednosť;
Recalls that developing countries are the least well-equipped to deal with climate change, and are, generally speaking, likely to be the principal victims of this phenomenon; calls for the implementation of the EU financial pledge given under the Copenhagen Accord and in the context of the Global Climate Change Alliance; urges the EU to assume a pivotal role in joint initiatives by the industrialised countries to make a larger and more specific contribution to supporting development in the third world, to which they have a historic responsibility;
poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Výboru Európskeho parlamentu pre politické výzvy, Komisii, Európskej rade, EIB, ECB, MMF a Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT – EÚ.
Instructs its President to forward this resolution to the European Parliament Policy Challenges Committee, the Commission, the European Council, the EIB, the ECB, the IMF, and the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly.
Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. marca 2011 o zmierňovaní nerovností v oblasti zdravia v EÚ ( 2010/2089(INI) )
European Parliament resolution of 8 March 2011 on reducing health inequalities in the EU ( 2010/2089(INI) )
so zreteľom na články 168 a 184 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,
having regard to Articles 168 and 184 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
so zreteľom na článok 2 Zmluvy o Európskej únii,
having regard to Article 2 of the Treaty on European Union,
so zreteľom na článok 23 Charty základných práv Európskej únie, ktorý sa zaoberá rovnosťou medzi ženami a mužmi vo všetkých oblastiach,
having regard to Article 23 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union, which deals with equality between men and women in all areas,
so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Solidarita v oblasti zdravia: zmierňovanie nerovností v oblasti zdravia v EÚ ( KOM(2009)0567 ),
having regard to the Commission Communication entitled ‘Solidarity in health: reducing health inequalities in the EU’ ( COM(2009)0567 ),
so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu s názvom Solidarita v oblasti zdravia: zmierňovanie nerovností v oblasti zdravia v EÚ,
having regard to the Social Protection Committee Opinion on ‘Solidarity in health: reducing health inequalities in the EU’,
so zreteľom na závery Rady z 8. júna 2010 s názvom Rovnosť a zdravie vo všetkých politikách: Solidarita v zdraví,
having regard to the Council Conclusions of 8 June 2010 on ‘Equity and Health in All Policies: Solidarity in Health’,
so zreteľom na správu o druhom spoločnom posúdení sociálneho vplyvu hospodárskej krízy a súvisiacich politických opatrení, ktoré vykonal Výbor pre sociálnu ochranu a Komisia,
having regard to the report on the second joint assessment by the Social Protection Committee and the Commission of the social impact of the economic crisis and of policy responses,
so zreteľom na závery Rady o spoločných hodnotách a zásadách v zdravotníckych systémoch Európskej únie (2006/C 146/01),
having regard to the Council Conclusions on ‘Common values and principles in European Union Health Systems’ (2006/C 146/01),
so zreteľom na uznesenie Rady z 20. novembra 2008 o zdraví a pohode mladých ľudí,
having regard to the Council Resolution of 20 November 2008 on the health and well-being of young people,
so zreteľom na konečnú správu Komisie o sociálnych faktoroch ovplyvňujúcich zdravie (WHO, 2008),
having regard to the Final Report of the Commission on Social Determinants of Health (WHO, 2008),
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov k téme Solidarita v oblasti zdravia: zmierňovanie nerovností v oblasti zdravia v EÚ,
having regard to the opinion of the Committee of the Regions on ‘Solidarity in health: reducing health inequalities in the EU’,
so zreteľom na svoje uznesenie z 1. februára 2007 o podpore zdravého stravovania a telesnej aktivity: európsky rozmer prevencie nadváhy, obezity a chronických ochorení Prijaté texty, P6_TA(2007)0019 .
having regard to its resolution of 1 February 2007 on Promoting Healthy Diets and Physical Activity: a European Dimension for the Prevention of Overweight, Obesity and Chronic Diseases Texts adopted, P6_TA(2007)0019
, ako aj na svoje uznesenie z 25. septembra 2008 o Bielej knihe o stratégii riešenia zdravotných problémov súvisiacich s výživou, nadváhou a obezitou v Európe Prijaté texty, P6_TA(2008)0461 .
) and its resolution of 25 September 2008 on the White Paper on Nutrition, Overweight and Obesity-related Health Issues Texts adopted, P6_TA(2008)0461
so zreteľom na správu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a stanoviská Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa a Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť ( A7-0032/2011 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0032/2011 ),
keďže univerzálnosť, prístup k vysoko kvalitnej starostlivosti, spravodlivosť a solidarita sú spoločné hodnoty a zásady, o ktoré sa opierajú zdravotnícke systémy v členských štátoch EÚ,
whereas universality, access to high-quality care, equity and solidarity are common values and principles underpinning the health systems in the EU Member States,
keďže napriek tomu, že ľudia žijú v priemere dlhší a zdravší život než predchádzajúce generácie, EÚ stojí pred vážnym problémom, ktorým sú v kontexte starnutia obyvateľstva výrazné rozdiely v oblasti telesného a duševného zdravia, ktoré existujú medzi členskými štátmi a v rámci nich a ktoré sa neustále prehlbujú,
whereas, while people live, on average, longer and healthier lives than previous generations, the EU is faced, in the context of an ageing population, with an important challenge, namely the wide disparities in physical and mental health which exist and are growing between and within EU Member States,
keďže rozdiely v predpokladanej dĺžke života pri narodení medzi najnižšími a najvyššími spoločensko-ekonomickými skupinami dosahujú 10 rokov u mužov a 6 rokov u žien,
whereas the difference in life expectancy at birth between the lowest and highest socioeconomic groups is 10 years for men and six years for women,
keďže rodový rozmer očakávanej dĺžky života je takisto významnou otázkou, ktorou sa treba zaoberať v súvislosti s nerovnosťami v oblasti zdravia,
whereas the gender dimension in terms of life expectancy is also a major issue to be addressed in the context of health inequalities,
keďže na zdravie má okrem genetických činiteľov vplyv predovšetkým životný štýl ľudí, ich prístup k službám zdravotnej starostlivosti vrátane zdravotníckych informácií a zdravotnej výchovy, k prevencii chorôb a liečbe krátkodobých i dlhodobých ochorení; keďže slabšie sociálno-ekonomické skupiny majú vo väčšej miere sklony k zlej výžive a ľahšie podľahnú závislosti od tabaku a alkoholu, čo sú všetko významné činitele, ktoré prispievajú k mnohým chorobám a ochoreniam vrátane kardiovaskulárnych ochorení a rakoviny,
whereas, apart from genetic determinants, health is influenced above all by people's lifestyles, by their access to healthcare services, including health information and education, disease prevention and treatment for short- and long-term illnesses; whereas lower socioeconomic groups are more susceptible to poor nutrition and to tobacco and alcohol dependency, all of which are major contributory factors in many diseases and conditions, including cardiovascular diseases and cancers,
keďže vo všetkých členských štátoch sa zistili nerovnosti v oblasti zdravia medzi skupinami obyvateľstva s nižším a vyšším vzdelaním, pracovným zaradením a príjmom,
whereas inequalities in health between people in higher and lower educational, occupational and income groups have been found in all Member States,
keďže existujú dôkazy o rodovom rozmere miery podvýživy, podľa ktorých trpia ženy podvýživou viac, a táto nerovnosť je ešte výraznejšia u nižších sociálno-ekonomických vrstiev,
whereas there is evidence of a gender dimension in malnutrition rates which suggests that women suffer more from malnutrition and that this inequality is exacerbated further down the socioeconomic scale,
keďže rodové a vekové nerovnosti v biomedicínskom výskume a nedostatočné zastúpenie žien pri klinických skúškach oslabujú účinnosť starostlivosti o pacienta,
whereas gender and age inequalities in biomedical research and the under-representation of women in clinical trials undermine patient care,
keďže porovnávacie meranie nerovností v oblasti zdravia je prvým základným krokom k účinným opatreniam,
whereas the comparative measurement of health inequalities is a fundamental first step towards effective action,
keďže úmrtnosť je zvyčajne vyššia u skupín obyvateľstva s nízkym vzdelaním, pracovným zaradením a príjmom a keďže významné nerovnosti možnosť badať aj vo výskyte väčšiny špecifických foriem zdravotného postihnutia a väčšiny špecifických chronických neprenosných chorôb, ochorení ústnej dutiny a foriem duševných chorôb,
whereas rates of morbidity are usually higher among those in low educational, occupational and income groups and substantial inequalities can also be seen in the prevalence of most specific forms of disability and of most specific chronic non-communicable diseases, oral diseases and forms of mental illness,