natgillin/translations-raw huggingface dataset:
žiada Komisiu, aby prispôsobila Európsky sociálny fond, celý program celoživotného vzdelávania a program Erasmus pre mladých podnikateľov tak, aby sa finančné prostriedky na projekty odbornej prípravy a ďalšieho vzdelávania, ako aj na potláčanie nezamestnanosti u mladých ľudí a ďalšieho vzdelávania starších ľudí mohli prideľovať v rámci celej EÚ, a aby sa uľahčil prístup k týmto prostriedkom; vyzýva Komisiu, aby podporovala programy Spoločenstva zamerané na pomoc mladým ľuďom pri nadobúdaní poznatkov, schopností, zručností a skúseností, ktoré budú potrebovať pri hľadaní svojho prvého zamestnania;
Requests the Commission to make the necessary adjustments to the European Social Fund, the Lifelong Learning Programme as a whole, and Erasmus for Young Entrepreneurs in order to ensure that funding for specific education and training projects, projects to tackle youth unemployment, and training schemes for older people can be allocated and made more readily accessible in all parts of the EU; calls on the Commission to support Community programmes to help young people to acquire the knowledge, skills and experience which they need in order to find their first job;
vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili optimálne využívanie štrukturálnych fondov vrátane Európskeho sociálneho fondu na osobitné programy, ktoré podporujú celoživotné vzdelávanie a nabádajú väčší počet žien, aby sa doň zapojili, a ktorých cieľom je zvýšiť mieru účasti žien na systéme odborného vzdelávania a prípravy, a to najmä prostredníctvom vhodne financovaných opatrení osobitne navrhnutých na dosiahnutie tohto cieľa; požaduje rozvíjanie osobitných akcií v súlade s pilotným projektom Erasmus pre mladých podnikateľov s cieľom podporiť podnikanie žien;
Calls on the Commission and the Member States to ensure optimal use of the Structural Funds, including the European Social Fund, for specific programmes that promote lifelong learning, encourage more women to participate in it and aim to increase the rate of female participation in the VET system, not least by means of suitably funded measures specifically designed to achieve this; calls for the development of specific actions under the Erasmus for Young Entrepreneurs pilot project to encourage entrepreneurship among women;
opätovne kritizuje zníženie prostriedkov, ktoré v rozpočte na rok 2011 presadila Rada ministrov, pokiaľ ide o financovanie hlavných programov EÚ v oblasti vzdelávania (program celoživotného vzdelávania – zníženie o 25 miliónov EUR a program Ľudia – zníženie o 100 miliónov EUR); konštatuje, že ambiciózna stratégia Európa 2020 je tak v jednoznačnom rozpore s realitou rozpočtových obmedzení;
Reiterates its criticism of the cuts made by the Council of Ministers in the 2011 budget as regards funding for the main EU programmes in the education sphere (the Lifelong Learning programme and the People programme – cuts of EUR 25 million and EUR 100 million respectively); observes that the ambitious Europe 2020 strategy is thus clearly out of step with the reality of budgetary constraints;
vyzýva členské štáty, aby ako jednu z možností zvážili ďalšie vzdelávanie pomocou systému kreditov s cieľom zaručiť ľuďom s nižším príjmom možnosť zúčastňovať sa na ďalšom vzdelávaní; vyzýva členské štáty, aby v prípade potreby požiadali o financovanie takéhoto kreditného systému z prostriedkov ESF;
Calls on the Member States to consider as one option a training voucher scheme to secure for people with a low income the possibility of participating in training; if necessary, invites Member States to apply for funding for such training voucher schemes under the ESF;
Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. júna 2011 o téme Viac ako HDP – Meradlo pokroku v meniacom sa svete ( 2010/2088(INI) )
European Parliament resolution of 8 June 2011 on GDP and beyond – Measuring progress in a changing world ( 2010/2088(INI) )
so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. augusta 2009 nazvanom Viac ako HDP – Meradlo pokroku v meniacom sa svete ( KOM(2009)0433 ),
having regard to the Commission Communication of 20 August 2009 on GDP and Beyond – Measuring progress in a changing world ( COM(2009)0433 ),
so zreteľom na konferenciu na tému Viac ako HDP, ktorú v novembri 2007 v Bruseli usporiadali Parlament, Komisia, Rímsky klub, WWF a OECD,
having regard to the ‘Beyond GDP Conference’ organised by Parliament, the Commission, the Club of Rome, the WWF and the OECD in November 2007 in Brussels,
so zreteľom na správu komisie na meranie hospodárskej výkonnosti a sociálneho pokroku (Stiglitzova správa) predloženú 14. septembra 2009,
having regard to the report by the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress (Stiglitz Report), presented on 14 September 2009,
so zreteľom na celosvetovú iniciatívu Ekonomika ekosystémov a biodiverzity (TEEB), ktorú v júni 2007 schválili lídri krajín G8+5, a na jej výsledky zverejnené v rokoch 2009 a 2010,
having regard to the Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB) global initiative endorsed by G8+5 leaders in June 2007 and its results published in 2009 and 2010,
so zreteľom na Sternov dokument s názvom Preskúmanie hospodárskych dôsledkov klimatických zmien uverejnený 30. októbra 2006,
having regard to the Stern Review on the Economics of Climate Change published on 30 October 2006,
so zreteľom na istanbulskú deklaráciu podpísanú počas 2. svetového fóra OECD o štatistike, vedomostiach a politike z 30. júna 2007,
having regard to the Istanbul Declaration signed during the 2nd OECD World Forum on Statistics, Knowledge and Policy on 30 June 2007,
so zreteľom na závery zo zasadnutí Európskej rady z 10. a 11. decembra 2009, z 25. a 26. marca 2010 a zo 17. júna 2010,
having regard to the conclusions of the European Council of 10 and 11 December 2009, 25 and 26 March 2010 and 17 June 2010,
so zreteľom na závery Rady z 10. novembra 2009 (hospodárske a finančné záležitosti) o štatistike,
having regard to the Council conclusions of 10 November 2009 (Economic and Financial Affairs) on Statistics,
so zreteľom na závery Rady z 23. októbra 2009 (životné prostredie) o environmentálne efektívnej ekonomike v kontexte lisabonského programu na obdobie po roku 2010 a stratégiu trvalo udržateľného rozvoja EÚ,
having regard to the Council conclusions of 23 October 2009 (Environment) on Eco-Efficient Economy in the context of the post-2010 Lisbon Agenda and the EU Sustainable Development Strategy,
so zreteľom na návrh Komisie na nariadenie o európskych environmentálnych ekonomických účtoch ( KOM(2010)0132 ),
having regard to the Commission proposal for a Regulation on European Environmental Economic Accounts (COM (2010)0132),
so zreteľom na integrované usmernenia EÚ 2020 pre európsku hospodársku politiku a politiku zamestnanosti, ktoré Komisia navrhla 27. apríla 2010,
having regard to the EU 2020 integrated guidelines for European economic and employment policies, proposed by the Commission on 27 April 2010,
so zreteľom na oznámenia o európskej verejnej správe: Lepšie zákonodarstvo ( KOM(2002)0275 ), Strategické hodnotenie programu Lepšia právna regulácia v Európskej únii, ( KOM(2006)0689 ), Druhé strategické hodnotenie programu Lepšej právnej regulácie v Európskej únii ( KOM(2008)0032 ) a Tretie strategické hodnotenie programu Lepšia právna regulácia v Európskej únii ( KOM(2009)0015 ),
having regard to the Communications on European Governance: Better lawmaking ( COM(2002)0275 ), A strategic review of Better Regulation in the European Union ( COM(2006)0689 ), A second strategic review of Better Regulation in the European Union ( COM(2008)0032 ) and A third strategic review of Better Regulation in the European Union ( COM(2009)0015 ),
so zreteľom na akčný plán EÚ pre trvalo udržateľnú spotrebu a výrobu a trvalo udržateľnú priemyselnú politiku ( KOM(2008)0397 ),
having regard to the EU's Sustainable Consumption and Production Action Plan (COM (2008)0397),
so zreteľom na existujúce štatistické nástroje, ako sú prieskum EU-SILC, zisťovanie pracovných síl (LFS), eurobarometre, výskum európskych hodnôt a európsky sociálny výskum (ESS),
having regard to existing statistical instruments, such as the EU-SILC, the Labour Force Survey (LFS), Eurobarometers, the European Values Survey and the European Social Survey (ESS),
so zreteľom na európsky výskum kvality života (EQLS) koordinovaný nadáciou Eurofound, ktorý poskytuje komplexný obraz o kvalite života a životných podmienkach v európskych krajinách (zahŕňa všetky členské štáty EÚ a kandidátske krajiny) a obsahuje viac než 120 ukazovateľov poskytujúcich porovnateľné údaje za jednotlivé krajiny EQLS sa týka týchto hlavných oblastí súvisiacich s koncepciou kvality života: ekonomické zdroje, nedostatok; zdravie a dostupnosť zdravotnej starostlivosti; zamestnanosť a kvalita pracovných miest; rovnováha medzi prácou a rodinou; rodinné vzťahy a podpora; sociálne začlenenie/vylúčenie (spoločenský život a sociálna účasť); vzdelávanie a odborná príprava; kvalita bývania a miestne životné prostredie; sociálny kapitál a kvalita spoločnosti; kvalita verejných služieb; subjektívny blahobyt (vrátane šťastia, životnej spokojnosti a optimizmu do budúcnosti).
having regard to the European Quality of Life Survey (EQLS), coordinated by Eurofound, which provides a comprehensive portrait of quality of life and living conditions in European Countries (covering all EU Member States and candidate countries) with over 120 indicators providing comparative data across countries EQLS covers the following core domains of the quality of life concept: economic resources, deprivation; health and access to health care; employment and job quality; work-life balance; family relations and support; social inclusion/exclusion (community life and social participation); education and training; quality of housing and local environment; social capital and quality of society; quality of public services; subjective well-being (including happiness, life satisfaction, optimism about the future).
a zo 16. júna 2010 Prijaté texty, P7_TA(2010)0223 .
and 16 June 2010 Texts adopted, P7_TA(2010)0223 .
o zelenej knihe o trhovo orientovaných nástrojoch na účely environmentálnej politiky a súvisiacich politík,
on the Green Paper on market-based instruments for environment and related policy purposes,
so zreteľom na správu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a stanoviská Výboru pre hospodárske a menové veci, Výboru pre rozvoj, Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre regionálny rozvoj ( A7-0175/2011 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Development, the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Regional Development ( A7-0175/2011 ),
keďže všetky medzinárodné inštitúcie si stále viac uvedomujú, že treba zlepšiť údaje a ukazovatele, ktoré by slúžili na doplnenie HDP ako ukazovateľa celkového vývoja spoločnosti,
whereas the need to improve data and indicators to complement GDP for overall societal development is increasingly recognised by all international institutions,
víta oznámenie Komisie Viac ako HDP – Meradlo pokroku v meniacom sa svete ako možný doplňujúci nástroj, ktorý prispeje k zlepšeniu politickej analýzy a diskusií;
Welcomes the Commission Communication on ‘GDP and Beyond – Measuring Progress in a Changing World’ as a possible complementary tool to contribute to improved policy analysis and debates;
zdôrazňuje, že HDP je ukazovateľom hospodárskej a trhovej činnosti, ktorý sa stal štandardným kritériom, ktorý používajú politickí činitelia na celom svete; zdôrazňuje, že HDP je meradlom výroby a nie environmentálnej udržateľnosti, efektívnosti využívania zdrojov, sociálneho začleňovania a sociálneho pokroku vo všeobecnosti; okrem toho zdôrazňuje, že tento údaj môže zavádzať v tom zmysle, že opatrenia na obnovu po určitých udalostiach, ako sú havárie a prírodné katastrofy, sa považujú za príspevok a nie za náklad;
Stresses that GDP is an indicator of economic market activity that has become a standard benchmark used by policy-makers throughout the world; emphasises that GDP is a measure of production and does not measure environmental sustainability, resource efficiency, social inclusion and social progress in general; underlines furthermore that it can be misleading in the sense that remedial measures following certain incidents such as accidents and natural disasters are treated as a benefit instead of a cost;
konštatuje, že popri meraní hospodárskeho rozvoja a produktivity existujú aj ďalšie ukazovatele, ktoré ovplyvňujú a vystihujú životnú úroveň v krajine a ktoré sa dosiaľ nekvantifikovali, hoci existujú relevantné ukazovatele;
Notes that besides measuring economic development and productivity there are other indicators that influence and explain the living standards in a country and that have not been quantified until now although relevant indicators exist;
zdôrazňuje potrebu vytvoriť dodatočné ukazovatele na meranie strednodobého a dlhodobého hospodárskeho a sociálneho pokroku; požaduje, aby sa vytvorili jasné a merateľné ukazovatele, ktoré zohľadnia zmenu klímy, biodiverzitu, efektívnosť využívania zdrojov a sociálne začlenenie; okrem toho požaduje vytvorenie ukazovateľov, ktoré sa bližšie zamerajú na hľadisko domácností a budú odrážať príjmy, spotrebu a bohatstvo;
Stresses the need to develop additional indicators for measuring medium- and long-term economic and social progress; calls for the development of clear and measurable indicators that take account of climate change, biodiversity, resource efficiency and social inclusion; furthermore calls for the development of indicators that focus more closely on the household-level perspective, reflecting income, consumption and wealth;
víta iniciatívu Komisie na prezentovanie indexu zaťaženia životného prostredia, ktorý sa bude predkladať spolu s HDP a ktorý bude v úvodnej fáze zahŕňať tieto hlavné oblasti environmentálnej politiky: zmena klímy a využívanie energie, príroda a biodiverzita, znečistenie ovzdušia a vplyvy na zdravie, využívanie a znečistenie vôd, vznik odpadu a využívanie zdrojov;
Welcomes the Commission initiative to present an index for environmental pressure, to be submitted alongside GDP, which will initially comprise the following major strands of environmental policy: ‘climate change and energy use’, ‘nature and biodiversity’, ‘air pollution and health impacts’, ‘water use and pollution’, ‘waste generation and use of resources’;
očakáva, že presun pozornosti na širšie a trvalo udržateľnejšie ukazovatele povedie aj k systematickejšiemu zameraniu sa na sociálne a environmentálne činitele v rozvojových krajinách vrátane zmeny klímy, biodiverzity, zdravia, vzdelávania a riadenia a že sa tým umožní, aby sa rozvojové politiky zamerali na ľudí, ktorí najviac potrebujú pomoc a sú najviac znevýhodnení; zdôrazňuje, že takéto ukazovatele by mali byť zlučiteľné a v súlade s existujúcimi celosvetovými iniciatívami, ako je index ľudského rozvoja OSN;
Expects that shifting attention towards broader and more sustainable indicators will lead also to more systematic focus on social and environmental factors in developing countries, including climate change, biodiversity, health, education and governance, and thereby enable development policies to target the most needy and disadvantaged populations; underlines that such indicators should be compatible and consistent with existing global initiatives, such as the UN Human Development Index;
zdôrazňuje, že treba merať kvalitu života v spoločnosti; domnieva sa, že dosiahnutie a udržanie kvality života zahŕňa významné konsenzuálne faktory, akými sú zdravie, vzdelávanie, kultúra, zamestnanosť, bývanie, životné prostredie atď.; zastáva názor, že ukazovateľom, ktorými sa merajú tieto faktory, by sa mala pripísať významnejšia úloha; navrhuje, aby sa ukazovatele výskumu EQLS, ktoré pokrývajú základné oblasti kvality života, ďalej rozpracovávali súčasne s rozvojom kvalitatívnych aj kvantitatívnych metód merania;
Underlines the need to measure quality of life in societies; considers that achieving and sustaining quality of life involves important, consensual factors such as health, education, culture, employment, housing, environmental conditions etc.; takes the view that indicators which measure such factors should be assigned a greater role; suggests that the EQLS indicators, which cover the core domains of quality of life, are built upon in the further development of both qualitative and quantitative metrics;
berie na vedomie opatrenia a nástroje prijaté na európskej úrovni s cieľom merať a analyzovať možné dôsledky legislatívnych iniciatív na pokrok, ako sú hodnotenia vplyvu vrátane analýz nákladov a prínosov, nákladovej efektívnosti a analýz založených na viacerých kritériách, hodnotenia rizika, zhromažďovania údajov, štatistiky, environmentálnych ekonomických účtov, politických analýz na rôznych politických úrovniach, správ o monitorovaní vykonávania a presadzovania predpisov a hodnotenia vykonávaného v rôznych oblastiach právnych predpisov EÚ; v plnej miere podporuje vytvorenie pevného právneho rámca pre európske environmentálne ekonomické účty ako pozitívny krok v procese „viac ako HDP“;
Takes note of the measures and tools adopted at European level to measure and analyse possible impacts of legislative initiatives on progress, such as impact assessments, including cost-benefit, cost-effectiveness and multi-criteria analyses, risk assessments, data collection, statistics, environmental economic accounts, political analysis at various political levels, reports on monitoring of implementation and enforcement and reviews carried out in different areas of EU legislation; supports fully the establishment of a solid legal framework for the European Environmental Economic Accounts as a positive step in the ‘GDP and beyond’ process;
berie na vedomie, že na medzinárodnej úrovni sa čoraz viac zisťujú nedostatky, ktoré má HDP ako ukazovateľ sociálneho pokroku, prírodných zdrojov a ekosystémových služieb a výrazných transformácií, napr. tých, ktoré vyplývajú zo zmeny klímy a trvalo udržateľného rozvoja; uznáva pokrok dosiahnutý v rámci rozličných fór, okrem iných napr. v UNDP, Svetovej banke a OECD, ako aj Komisiou, pri vývoji ukazovateľov na meranie a analýzu pokroku;
Takes note of the growing international recognition of limits to GDP as an indicator of social progress, natural resources and eco-system services, major transformations like those ensuing from climate change and sustainable development; acknowledges progress made in different fora, such as the UNDP, World Bank and OECD, and by the Commission among others, on the development of indicators to measure and analyse progress;
zdôrazňuje význam dosiahnutia dohody o systémovom prístupe k vytvoreniu koherentného systému „Viac ako HDP“, ktorý prispeje k zlepšeniu politickej analýzy a diskusie;
Stresses the importance of agreeing on a systemic approach to setting up a coherent ‘Beyond GDP system’ to contribute to improved policy analysis and debates;
zdôrazňuje, že hlavnou úlohou je vypracovať jasný a zrozumiteľný súbor ukazovateľov, ktoré by boli zároveň konzistentné z teoretického hľadiska, politicky relevantné a empiricky merateľné a zaručili by porovnateľnosť medzi krajinami a regiónmi; zdôrazňuje, že je nutné, aby sa táto práca uskutočnila v úzkej spolupráci s inými relevantnými inštitúciami a organizáciami;
Emphasises that the challenge is to develop a clear and comprehensible set of indicators that are at the same time theoretically consistent, politically relevant and empirically measurable and ensure comparability between countries and regions; stresses the need for this work to be done in close cooperation with other relevant institutions and organisations;
zdôrazňuje, že je potrebné vypracúvať spoľahlivé, harmonizované a včasné štatistiky a získavať dlhodobé súbory údajov a ukazovateľov, ktoré by sa mohli použiť na plánovanie budúceho vývoja a tvorbu politík; odporúča, aby sa lepšie využívali a spájali rôzne databázy spravované orgánmi verejnej moci a aby sa v jednotlivých členských štátoch používala podobná metodika a spoločné normy, vymedzenia, klasifikácie a účtovné pravidlá s cieľom zabezpečiť kvalitu a porovnateľnosť údajov; požaduje, aby sa údaje zhromažďovali a spracúvali v súlade so zásadou odbornej nezávislosti, nestrannosti, objektivity, štatistickej dôvernosti a efektívnosti nákladov, pričom treba dôsledne dbať na aspekty ochrany osobných údajov; domnieva sa, že Eurostat by mal v tomto procese zohrávať zásadnú úlohu;
Stresses the need to develop reliable, harmonised and timely statistics and to obtain series of data and indicators covering a long period that can be used in projecting future developments and designing policies; recommends that various databases maintained by public authorities should be better used and combined and that similar methodology, common standards, definitions, classifications and accounting rules should be used in each Member State in order to guarantee the quality and comparability of data; calls for data collection and processing to be performed in accordance with principles of professional independence, impartiality, objectivity, statistical confidentiality and cost-effectiveness, with proper attention nevertheless being paid to personal data protection issues; takes the view that Eurostat should play a major role in this process;
Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. júna 2011 o hodnotení európskych programov satelitnej navigácie v polovici trvania: hodnotenie vykonávania, budúce výzvy a perspektívy financovania ( 2009/2226(INI) )
European Parliament resolution of 8 June 2011 on the mid-term review of the European satellite navigation programmes: implementation assessment, future challenges and financing perspectives ( 2009/2226(INI) )
o financovaní európskeho programu satelitnej rádionavigácie (Galileo) v rámci Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 a viacročného finančného rámca na roky 2007 až 2013,
on the financing of the European programme of satellite radionavigation (Galileo) under the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 and the multiannual financial framework 2007-2013,
so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Akčný plán pre aplikácie globálneho navigačného satelitného systému (GNSS) ( SEK(2010)0717 ),
having regard to the Commission's Communication ‘Action Plan on Global Navigation Satellite System (GNSS) Applications’ ( SEC(2010)0717 ),
so zreteľom na správu Agentúry pre európsky GNSS z októbra 2010 o trhu GNSS,
having regard to the ‘GNSS Market Report’ of the European GNSS Agency (October 2010),
so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Preskúmanie rozpočtu EÚ ( KOM(2010)0700 ),
having regard to the Commission's Communication ‘The EU Budget Review’ ( COM(2010)0700 ),
so zreteľom na správu Komisie s názvom Strednodobé preskúmanie európskych programov satelitnej navigácie ( KOM(2011)0005 ),
having regard to the Commission's Report ‘Mid-term review of the European satellite radio navigation programmes’ ( COM(2011)0005 ),
so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a stanoviská Výboru pre zahraničné veci a Výboru pre rozpočet ( A7-0165/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on Foreign Affairs and the Committee on Budgets ( A7-0165/2011 ),
keďže Európsky parlament nepretržite poskytoval plnú podporu európskemu globálnemu navigačnému satelitnému systému (GNSS) zavádzanému prostredníctvom systémov Galileo a EGNOS, ktorého cieľom je zlepšiť každodenný život európskych občanov, zabezpečiť samostatnosť a nezávislosť Európy a získať významný podiel na celosvetovom trhu špičkovej technológie, ktorý je závislý od satelitnej navigácie,
whereas the European Parliament has consistently given its full support to the European Global Navigation Satellite System (GNSS), implemented through the Galileo and EGNOS programmes, aiming at improving the everyday life of European citizens, ensuring Europe's autonomy and independence, and acquiring a significant share in the worldwide high-tech market dependent on satellite navigation,