natgillin/translations-raw huggingface dataset:
domnieva sa, že poľnohospodárska a lesnícka výroba je citlivá na klimatické javy, ako sú suchá, mráz, ľad, krupobitie, lesné požiare, povodne, prívalový dážď a búrky, je vystavená zdravotným rizikám, ako sú zamorenia škodcami, nákazy zvierat a epidémie a epizootie, škodám spôsobeným voľne žijúcimi zvieratami, dôsledkom ľudskej činnosti, ako je zmena klímy, znečistenie, kyslý dážď či neúmyselné a úmyselné genetické znečistenie, zosuvom pôdy v súvislosti s územným a priestorovým plánovaním, hrozbám súvisiacim s technológiami a dopravou, dezertifikácii horských oblastí a lesným požiarom, predovšetkým v dôsledku nedostatočného udržiavania lesa a trestnej činnosti, a znečisťovaniu riek v dôsledku chemického odpadu z tovární, úniku živín a ľahostajnosti návštevníkov lesa;
Considers that agricultural and forestry production are vulnerable to climatic phenomena such as drought, frost, ice, hail, forest fires, storms, floods, torrential rainfall and storms, to health risks such as pest infestations, animal diseases, epidemics, and epizootics, to destruction due to wild animals, and to consequences of human activities like climate change, pollution, acid rain and unintentional and deliberate genetic contamination, to landslides because of problems related to urban and regional planning, to technological and transport-related hazards, to the desertification of mountain areas and to forest fires primarily due to absence of forest maintenance and criminal behaviour, and to contamination of rivers due to chemical discharges from factories, nutrient leakage and the negligence of forest visitors;
vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali vykonávanie osvedčených poľnohospodárskych postupov, ktoré v niektorých členských štátoch umožnili znížiť o polovicu množstvo použitých dusíkatých hnojív bez toho, aby to malo negatívny vplyv na množstvo úrody;
Calls on the Commission and the Member States to encourage the implementation of good agricultural practices, which in some Member States has made it possible to halve infiltration of nitrogen-based fertilisers without reducing crop yields;
zasadzuje sa o environmentálne a sociálne vyrovnanú poľnohospodársku politiku, ktorá zohľadňuje potrebu podporovať a stimulovať udržateľnú poľnohospodársku výrobu a rozvoj vidieka v rozličných krajinách a regiónoch a ktorá je základným prvkom účinnej prevencie prírodných katastrof; obhajuje účinné posilňovanie stimulov pre agro-environmentálne a agro-vidiecke pracovné miesta na podporu usadenia ľudí vo vidieckych oblastiach ako kľúčový faktor na zachovanie ekosystémov, čo by riešilo súčasnú tendenciu vyľudňovania a ochudobňovania týchto miest a zníženie tlaku na mestské oblasti; ďalej zdôrazňuje úlohu, ktorú zohrávajú poľnohospodári ako správcovia krajiny, a vyjadruje poľutovanie nad tým, že oznámenie Komisie neobsahuje dostatok kľúčových prvkov týkajúcich sa poľnohospodárskeho odvetvia;
Advocates, as an essential element in the effective prevention of natural disasters, an environmentally and socially balanced agricultural policy that takes into account the need to support and stimulate sustainable agricultural production and rural development in the various countries and regions; advocates effectively strengthening incentives for agro-environmental and agro-rural jobs, encouraging people to settle in rural areas, as a key factor in conserving ecosystems, tackling the current trend of depopulation and impoverishment of these locations and relieving the pressure on urban areas; furthermore, highlights the role played by farmers as custodians of the countryside and regrets the insufficiency of key elements concerning the agricultural sector in the Commission communication;
podporuje vytvorenie európskeho systému verejného poľnohospodárskeho poistenia; naliehavo vyzýva Komisiu, aby predložila návrh európskeho systému verejného poistenia na lepšie zvládanie rizík a nestability príjmov poľnohospodárov v dôsledku prírodných a človekom spôsobených katastrof; zdôrazňuje, že tento systém musí byť ambicióznejší než jestvujúci model, keďže sa treba vyhnúť veľkému počtu rôznych systémov poistenia v EÚ, čo by zapríčinilo obrovský nepomer medzi príjmami poľnohospodárov; domnieva sa, že je naliehavo potrebné, aby systém minimálneho odškodnenia v súvislosti s prírodnými a človekom spôsobenými katastrofami bol dostupný pre poľnohospodárov vo všetkých členských štátoch;
Advocates the creation of an European agricultural public insurance scheme; urges the Commission to come forward with a proposal for an European public insurance system to better address the risk and income instability of farmers related to natural and man-made disasters; stresses that it must be more ambitious than the present model in order to avoid a multiplicity of different insurance schemes in the EU, creating huge imbalances between farmers' incomes; considers it urgent for a minimum compensation scheme for natural or man-made disasters to also be accessible to farmers across all Member States;
vyzýva Komisiu a členské štáty, aby do výpočtu poľnohospodárskeho poistného zahrnuli dodatočné náklady, ktoré poľnohospodárom vznikajú pri prijímaní opatrení zameraných na prevenciu požiarov (ako je čistenie protipožiarnych pásov, odstraňovanie odumretých drevín, ukladanie zeminy pozdĺž pozemkov atď.) a odstraňovanie vôd (čistenie priekop a kanálov);
Calls on the Commission and Member States to include in the calculation of agri-environmental premiums the additional costs borne by farmers in order to take measures designed to prevent fires (such as cleaning of firebreaks, removal of dead arboreal plants, working of the soil along the perimeter of land parcels, etc.) and to dispose of water (cleaning of collecting ditches and canals);
zdôrazňuje dôležitosť štúdia opatrení na prispôsobovanie sa vidieckych i mestských oblastí narastajúcemu výskytu a rozmeru extrémnych klimatických javov v rôznych geografických oblastiach; domnieva sa, že predvídateľné negatívne účinky zmeny klímy spôsobia ďalšie obmedzenie poľnohospodárskej výroby a potravinovej bezpečnosti a sebestačnosti, a zdôrazňuje, že v rámci prispôsobenia sa zmene klímy a zmiernenia jej negatívnych vplyvov je potrebné reagovať na túto skutočnosť a na iné výzvy;
Points out the importance of studying rural and urban adaptation measures, given the increased frequency and magnitude of extreme weather events in various geographical areas; considers that foreseeable negative effects of climate change will represent an additional constraint for agricultural activity and food security and sovereignty, and stresses the need to respond to this and to other challenges in the context of adapting to climate change and reducing its negative effects;
zdôrazňuje dôležitosť verejného výskumu a vývoja pri prevencii a riadení katastrof a vyzýva na väčšiu koordináciu a spoluprácu medzi inštitúciami výskumu a vývoja členských štátov, najmä tých, ktoré čelia podobným rizikám; vyzýva na posilnenie systémov včasného varovania v členských štátoch a na vytvorenie a posilnenie už existujúceho prepojenia medzi jednotlivými systémami včasného varovania; odporúča Komisii, aby venovala náležitú pozornosť týmto potrebám a zabezpečila ich primerané financovanie;
Emphasises the importance of public research and development (R&D) in preventing and managing disasters and calls for increased coordination and cooperation between the R&D institutions of Member States, especially those facing similar risks; calls for enhanced early warning systems in Member States and the creation and strengthening of links between the various early warning systems; recommends to the Commission that it should take due note of these needs and ensure appropriate funding;
zdôrazňuje potrebu pripraviť systémy zdravotníctva členských štátov z hľadiska štruktúry ľudských zdrojov, osvedčených postupov a informovanosti o rizikách, aby dokázali zvládať situácie v prípade katastrof;
Stresses the need to prepare the healthcare systems of the Member States from the point of view of human resource structure, good practice and risk awareness so that they are able to cope with disaster situations;
zdôrazňuje, že je dôležité mať k dispozícii obsiahly súbor údajov a informácií o rizikách a nákladoch súvisiacich s katastrofami a sprístupniť ich na úrovni EÚ s cieľom uskutočniť porovnávacie štúdie a vymedziť pravdepodobný cezhraničný vplyv katastrof, čím sa členským štátom umožní zhromažďovať informácie o vnútroštátnych civilných kapacitách a zdravotníckych zdrojoch, a že by sa mali skôr využívať a rozvíjať existujúce štruktúry, napríklad Monitorovacie a informačné centrum (MIC), než vytvárať nové;
Underlines that it is important to have a comprehensive collection of data and information on the risks and costs of disasters and to share them at EU level, with a view to carrying out comparative studies and determining the likely cross-border impact of the disasters, thus making it possible for Member States to pool information on national civil capabilities and medical resources, and that we should use and develop already existing structures such as the Monitoring and Information Centre (MIC) rather than build up new ones;
vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že Komisia stále neuskutočnila štúdiu o postupoch mapovania nebezpečenstiev a rizík v členských štátoch, ako sa ustanovilo v oznámení Komisie z 23. februára 2009 s názvom Prístup Spoločenstva k prevencii prírodných a človekom spôsobených katastrof; nalieha na Komisiu, aby účinne napravila tento záväzok počas prvej polovice roka 2010;
Regrets the fact that the Commission has still not carried out a study on hazard and risk mapping practices in the Member States, as provided for in its Communication of 23 February 2009 on ‘A Community approach on the prevention of natural and man-made disasters’; urges the Commission to make good on this commitment in an effective way during the first half of 2010;
domnieva sa, že na úrovni EÚ je potrebné stanoviť spoločnú metodiku a minimálne požiadavky v oblasti mapovania nebezpečenstiev a rizík;
Considers that a common methodology and minimum requirements for hazard and risk mapping need to be established at EU level;
zdôrazňuje dôležitosť vypracovania noriem na analýzu a vyjadrenie sociálno-hospodárskeho vplyvu katastrof na spoločenstvá;
Underlines the importance of drawing up standards to analyse and express the socio-economic impact of disasters on communities;
odporúča, aby preskúmanie smernice EIA obsahovalo ucelenejší súbor otázok týkajúcich sa prevencie katastrof, najmä pokiaľ ide o hodnotenie, komunikáciu a zverejnenie rizík;
Recommends that issues relating to disaster prevention should be more fully included in the revision of the EIA Directive, particularly with regard to the assessment, communication and publicising of risks;
Uznesenie Európskeho parlamentu z 21. septembra 2010 o znižovaní chudoby a tvorbe pracovných miest v rozvojových krajinách: ďalší postup ( 2009/2171(INI) )
European Parliament resolution of 21 September 2010 on poverty reduction and job creation in developing countries: the way forward ( 2009/2171(INI) )
so zreteľom na Miléniovú deklaráciu OSN z 8. septembra 2000, ktorá určuje rozvojové ciele milénia (RCM) ako kritériá na odstránenie chudoby spoločne stanovené medzinárodným spoločenstvom,
having regard to the United Nations Millennium Declaration of 8 September 2000, which sets out the Millennium Development Goals (MDGs) as criteria collectively established by the international community for the elimination of poverty,
so zreteľom na záväzky krajín G8 prijaté na samite v Gleneagles v roku 2005, týkajúce sa objemu pomoci, pomoci subsaharskej Afrike a kvality pomoci,
having regard to the commitments on aid volume, aid to Sub-Saharan Africa, and aid quality made by the G8 at the 2005 Gleneagles Summit,
so zreteľom na Parížsku deklaráciu o účinnosti pomoci z 2. marca 2005 a závery fóra na vysokej úrovni, ktoré sa konalo 2. – 4. septembra 2008 v Accre a ktoré sa týkalo opatrení nadväzujúcich na túto deklaráciu,
having regard to the Paris Declaration on aid effectiveness of 2 March 2005 and the conclusions of the high-level forum which met in Accra between 2 and 4 September 2008 concerning the follow-up to that Declaration,
so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Pomoc EÚ: Dávať viac, lepšie a rýchlejšie ( KOM(2006)0087 ),
having regard to the Commission Communication entitled ‘EU aid: delivering more, better and faster’ ( COM(2006)0087 ),
so zreteľom na správu OSN o prehodnotení chudoby: správa o sociálnej situácii vo svete v roku 2010,
having regard to the UN report ‘Rethinking Poverty: Report on the World Social Situation 2010’,
so zreteľom na výročné správy generálneho tajomníka OSN o vykonávaní Miléniovej deklarácie,
having regard to the annual reports by the Secretary-General of the United Nations on the implementation of the Millennium Declaration,
, podpísané 20. decembra 2005,
, signed on 20 December 2005,
(nástroj rozvojovej spolupráce),
(the ‘Development Cooperation Instrument’ (DCI)),
so zreteľom na deklaráciu o HIV/AIDS, tuberkulóze a iných súvisiacich infekčných chorobách, ktorú 27. apríla 2001 v Abuji prijali najvyšší predstavitelia afrických štátov a vlád,
having regard to the Abuja Declaration by African Heads of State and Government on HIV/AIDS, Tuberculosis and other related Infectious Diseases of 27 April 2001,
so zreteľom na závery Rady z 21. júna 2007 o podpore zamestnanosti prostredníctvom rozvojovej spolupráce Únie,
having regard to the Council Conclusions of 21 June 2007 ‘Promoting Employment through EU Development Cooperation’,
so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Úloha Európskej únie pri podpore ľudských práv a demokratizácie v tretích krajinách ( KOM(2001)0252 ),
having regard to the Commission Communication entitled ‘The European Union's role in promoting human rights and democratisation in third countries’ ( COM(2001)0252 ),
so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Vzdelávanie a odborná príprava v kontexte znižovania chudoby v rozvojových krajinách ( KOM(2002)0116 ),
having regard to the Commission Communication entitled ‘Education and training in the context of poverty reduction in developing countries’ ( COM(2002)0116 ),
so zreteľom na uznesenie Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ z 3. decembra 2009 o globálnom riadení a reforme medzinárodných inštitúcií,
having regard to the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly resolution of 3 December 2009 on global governance and the reform of international institutions,
so zreteľom na program Medzinárodnej organizácie práce o dôstojnej práci pre všetkých a Globálny pakt k zachovaniu pracovných miest Medzinárodnej organizácie práce, ktoré boli prijaté všeobecným konsenzom 19. júna 2009 na zasadnutí Medzinárodnej konferencie práce,
having regard to the ILO Decent Work Agenda and to the ILO Global Jobs Pact, adopted by global consensus on 19 June 2009 at the International Labour Conference,
so zreteľom na správu Medzinárodnej organizácie práce s názvom Správa o svete práce v roku 2009: globálna kríza pracovných miest a ako ďalej, uverejnenú v decembri 2009,
having regard to the ILO report entitled ‘World of Work Report 2009: The Global Jobs Crisis and Beyond’, published in December 2009,
so zreteľom na svoje uznesenie z 23. mája 2007 o podpore dôstojnej práce pre všetkých Ú. v.
having regard to its resolution of 23 May 2007 on promoting decent work for all OJ C 102 E, 24.4.2008, p.
so zreteľom na súčasnú reformu spoločnej poľnohospodárskej politiky a spoločnej politiky rybného hospodárstva,
having regard to the current reforms of the Common Agriculture Policy and the Common Fisheries Policy,
so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A7-0000/2010),
having regard to the report of the Committee on Development and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7-0192/2010 ),
keďže silný a udržateľný hospodársky rast v stabilnom, priaznivom podnikateľskom prostredí prispieva k vytvoreniu blahobytu a pracovných miest, a preto je najistejšou a udržateľnou cestou k odstráneniu chudoby,
whereas strong and sustainable economic growth within a stable, business-friendly environment helps create wealth and jobs and is therefore the surest and most sustainable route out of poverty,
keďže bezpečné, bezkorupčné právne prostredie je nevyhnutné pre rozvoj podnikania,
whereas a secure, corruption-free legal environment is essential for business to flourish,
keďže krajiny EU15 sa zaviazali do roku 2015 poskytnúť 0,7 % svojho HND na oficiálnu rozvojovú pomoc; keďže súčasná úroveň rozvojovej pomoci je približne 0,4 %,
whereas EU15 states are committed to spending 0,7% of their GNI on ODA by 2015; whereas current ODA levels are around 0,4%,
keďže znižovanie chudoby a súdržnosť politík v záujme rozvoja sú povinnosti vyplývajúce zo Zmluvy o EÚ,
whereas poverty reduction and policy coherence for development are now EU Treaty obligations,
keďže treba podporovať rozvojové krajiny v ich úsilí vytvoriť čo najväčšiu pridanú hodnotu, čo si vyžaduje stratégiu priemyselného rozvoja, ktorá však musí byť v súlade s potrebami udržateľného rozvoja a najmä zachovaním životného prostredia;
whereas developing countries should be supported in their desire to achieve maximum added value in their own countries, which calls for an industrial development strategy that must nevertheless continue to be compatible with sustainable development requirements, with particular reference to conservation of the environment;
keďže darcovia z EÚ a vlády rozvojových krajín nespĺňajú kritériá týkajúce sa ich výdavkov v oblasti zdravotníctva a vzdelávania,
whereas both EU donors and developing country governments are failing to meet their spending benchmarks for health and education,
keďže rozvojové krajiny čelia naliehavému nedostatku kvalifikovaného zdravotníckeho personálu; keďže nedostatok kvalifikovaného zdravotníckeho personálu v rozvinutých krajinách je jedným z faktorov, ktoré zhoršujú krehký zdravotný systém v rozvojových krajinách, a keďže mnoho kvalifikovaných pracovníkov v zdravotníctve a iných odvetviach sa z rôznych dôvodov nevracia domov, aby prispeli k rozvoju svojich komunít,
whereas the developing world faces an urgent shortage of qualified health personnel; whereas the lack of qualified health personnel in developed countries constitutes one of the factors which aggravates the fragile health system in developing countries, and whereas many skilled workers, in health and other sectors, are not returning home to benefit their own communities, due to a number of reasons,
keďže súčasná kríza týkajúca sa cien potravín zdôraznila pretrvávajúci význam poľnohospodárstva a potravinovej bezpečnosti pre chudobné krajiny,
whereas the recent food-price crisis highlighted the ongoing importance of agriculture and food security for poor countries,
keďže 90 % občanov EÚ podporuje rozvojovú spoluprácu, aj keď hospodársky pokles môže túto podporu oslabiť,
whereas 90% of EU citizens are in favour of development cooperation, although the downturn threatens to weaken this support,
keďže krajiny G20 prisľúbili, že zakročia proti takzvaným daňovým rajom,
whereas the G20 has promised to crack down on tax havens,
keďže daňové úniky a nezákonné úniky kapitálu z rozvojových krajín predstavujú mnohonásobok hodnoty rozvojovej pomoci,
whereas tax evasion and illicit capital flights from developing countries represent several times the value of development aid,
keďže prevod finančných prostriedkov predstavuje pre rozvojové krajiny väčší kapitálový tok ako oficiálna rozvojová pomoc,
whereas remittances represent more capital inflows for developing countries than ODA,
keďže 2,7 miliardy ľudí v súčasnosti nemá prístup k úveru,
whereas 2.7 billion people currently have no access to credit,
keďže na zníženie chudoby je nevyhnutné vytvoriť nielen pracovné príležitosti, ale aj kvalitné pracovné miesta,
whereas, to reduce poverty, it is necessary not only to generate employment but to create quality jobs,
keďže najchudobnejšie krajiny sú veľmi málo zastúpené v medzinárodných inštitúciách a na svetových fórach,
whereas the poorest countries are severely underrepresented in international institutions and global fora,
keďže sa ukázalo, že systémy sociálnej ochrany sú významnými nástrojmi znižovania chudoby a sociálnej súdržnosti a keďže väčšina svetového obyvateľstva nemá žiadnu primeranú sociálnu ochranu,
whereas social protection systems have been proven as powerful instruments for poverty reduction and social cohesion and the majority of the global population has no adequate social protection coverage,
V oblasti hospodárstva
On the economy
naliehavo vyzýva vlády rozvojových krajín, aby diverzifikovali svoje hospodárstva prostredníctvom rozvoja výrobného sektora a aby zabránili nadmernému zaťaženiu podnikov zbytočnou byrokraciou, najmä pokiaľ ide o malé a stredné podniky, ktoré sú hnacou silou tvorby pracovných miest a rastu;
Urges governments in developing countries to diversify their economy through the development of their manufacturing sector and to avoid overburdening businesses – especially SMEs, motors of jobs and growth – with excessive red tape;
vyzýva všetky rozvojové krajiny, aby prijali program dôstojnej práce Medzinárodnej organizácie práce a iniciatívu OSN o základnej úrovni sociálnej ochrany, a tak zaručili uspokojivé pracovné normy, vysokú úroveň komplexnej sociálnej ochrany, ktorá pokryje aj najchudobnejšie a na okraj odsunuté osoby, a skutočný sociálny dialóg, a najmä uskutočňovanie projektov s vysokým podielom ľudskej práce;
Calls on all developing countries to sign up to the ILO's Decent Work Agenda and the UN Social Protection Floor initiative in order to guarantee satisfactory labour standards, high levels of comprehensive social protection coverage that reaches the poorest and most marginalised groups, genuine social dialogue and, in particular, involvement in the Employment Intensive Investment Programme;
zdôrazňuje dôležitosť rovnocenného prijímania a uplatňovania rôznych dohovorov MOP o medzinárodných pracovných normách a odporúča uplatňovanie ustanovení uznesenia MOP s názvom Recovering from the crisis: A Global Jobs Pact (Obnova po kríze: globálny pakt k zachovaniu pracovných miest);
Underlines the importance of signing up to and implementing the various ILO conventions on international labour standards and recommends employing the provisions of the ILO resolution ‘Recovering from the crisis: A Global Jobs Pact’;
vyzýva na uplatňovanie zákazu nútenej práce a najmä detskej práce bez výnimky, keďže bez vzdelania sú deti odsúdené na život v chudobe;
Calls for the implementation of the right to freedom from forced labour and especially from child labour without exception, as without education children are condemned to a life in poverty;
žiada, aby sa kládol osobitný dôraz na boj proti detskej práci s cieľom vytvoriť namiesto nej pracovné miesta pre dospelých a umožniť deťom primerané vzdelanie;
Calls for particular emphasis to be placed on combating child labour, with a view to creating jobs for adults instead and enabling children to receive a suitable education;
požaduje, aby vlády uprednostnili podporu základných sociálnych potrieb, podnecovali ochranu detí a zraniteľných žien, ktoré sú kruto zasiahnuté krízou, ako aj rizikovej mládeže, nekvalifikovaných a migrujúcich pracovníkov a pracovníkov s nízkym príjmom, poľnohospodárskych pracovníkov a osôb so zmenenou pracovnou schopnosťou;
Urges governments to prioritise action to help meet basic social needs and to promote the protection of children and vulnerable women who have been severely affected by the crisis, as well as young people at risk, unqualified, migrant and low-paid workers, rural workers and differently-abled persons;