natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Koncesie na služby
Service concessions
28. upozorňuje na veľký význam verejného obstarávania pre ochranu klímy a životného prostredia, energetickú účinnosť, inovácie a stimuláciu hospodárskej súťaže a znova zdôrazňuje, že verejné orgány by sa mali podnecovať a splnomocňovať na to, aby zabezpečili, že verejné obstarávanie bude vychádzať z environmentálnych, sociálnych a iných kritérií; víta praktickú podporu poskytovanú verejným orgánom a iným verejným inštitúciám v súvislosti s trvalo udržateľným obstarávaním; vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť využívania tzv. zelených verejných zákaziek ako nástroja podpory trvalo udržateľného rozvoja;
Draws attention to the great importance of public procurement for climate and environmental protection, energy efficiency, innovation and stimulating competition, and reiterates that public authorities should be encouraged and empowered to base public procurement on environmental, social and other criteria; welcomes the practical assistance given to public authorities and other public bodies in connection with sustainable procurement; calls on the Commission to explore the possibility of using green public contracts as a tool to promote sustainable development;
32. uznáva, že školenia a výmena skúseností medzi verejnými orgánmi a Komisiou sú nevyhnutné na prekonanie niektorých komplikácií na trhu verejného obstarávania; obáva sa však, že znižovaním verejných rozpočtov by sa takéto iniciatívy mohli ohroziť; vyzýva preto členské štáty a Komisiu, aby využili existujúce zdroje a mechanizmy, ktoré majú k dispozícii, napríklad partnerské preskúmania plánované v smernici o službách, a podporili tým malé tímy expertov na obstarávanie z jedného regiónu, aby vyhodnotili aktivity iného regiónu EÚ, čo by pomohlo budovať dôveru a zaviesť najlepšie postupy v rôznych členských štátoch;
Recognises that training and exchanges of experience between public authorities and the Commission are essential in order to overcome some of the complexities of the public procurement market; is concerned, however, that as public budgets tighten, such initiatives may be undermined; calls, therefore, on the Member States and the Commission to use the existing resources and mechanisms at their disposal, such as the peer reviews envisaged in the Services Directive, to encourage small teams of procurement experts from one region to review the activities of another EU region, which may help to build confidence and establish best practices across different Member States;
36. vyzýva Komisiu, aby zvážila možnosť pokračovať vo využívaní zrýchlených postupov v súvislosti so štrukturálnymi fondmi aj po roku 2010 a predĺžiť platnosť dočasného zvýšenia stropov s konkrétnym cieľom urýchliť investície;
Calls on the Commission to consider the possibility of continuing to use accelerated procedures in connection with the Structural Funds, even beyond 2010, and extending the temporary threshold increase, with the specific aim of speeding up investment;
40. vyzýva Komisiu, aby posúdila možnosť zapracovať do dohôd o verejnom obstarávaní s medzinárodnými partnermi ustanovenia vyžadujúce dodržiavanie záväzkov v oblasti základných ľudských práv stanovené v dohovoroch a medzinárodných dohodách;
Calls on the Commission to evaluate the possibility of incorporating into public procurement agreements with international partners provisions requiring compliance with the fundamental human rights obligations laid down in conventions and international agreements;
4.5.2011 B7-0286/2011 NÁVRH UZNESENIA predložený na základe otázok na ústne zodpovedanie B7‑0301/2011 a B7‑0302/2011
4.5.2011 B7-0286/2011 MOTION FOR A RESOLUTION further to Questions for Oral Answer B7‑0301/2011 and B7‑0302/2011
o preskúmaní iniciatívy „Small Business Act“
on the Small Business Act Review
PE465.590v01-00 B7‑0286/2011 Uznesenie Európskeho parlamentu o preskúmaní iniciatívy „Small Business Act“
PE465.590v01-00 B7‑0286/2011 European Parliament resolution on the Small Business Act Review
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 23. februára 2011 s názvom Preskúmanie iniciatívy „Small Business Act“ pre Európu ( KOM(2011)0078 ),
– having regard to the Commission communication of 23 February 2011 entitled 'Review of the "Small Business Act" for Europe' ( COM(2011)0078 ),
– so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2009 o iniciatíve „Small Business Act“ Prijaté texty, P6_TA(2009)0100 .
– having regard to its resolution of 10 March 2009 on the Small Business Act Texts adopted, P6_TA(2009)0100
– so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2011 o praktických aspektoch týkajúcich sa revízie nástrojov EÚ na podporu financovania malých a stredných podnikov v ďalšom programovom období Prijaté texty, P7_TA(2011)0057 .
– having regard to its resolution of 16 February 2011 on practical aspects regarding the revision of EU instruments to support SME finance in the next programming period Texts adopted, P7_TA(2011)0057
A. keďže malé a stredné podniky (MSP), ktorých je v EÚ 23 miliónov a ktoré predstavujú približne 99 % všetkých podnikov a zabezpečujú viac ako 100 miliónov pracovných miest, významným spôsobom prispievajú k hospodárskemu rastu, sociálnej súdržnosti a vytváraniu pracovných miest, sú významným zdrojom inovácií a zohrávajú zásadnú úlohu v udržiavaní a zvyšovaní zamestnanosti a prispievajú k plneniu hlavných cieľov kľúčových iniciatív stratégie Európa 2020,
A. whereas the 23 million small and medium-sized enterprises (SMEs) in the EU, which account for around 99% of all businesses and provide over 100 million jobs, make a fundamental contribution to economic growth, social cohesion and job creation, are a major source of innovation, play a vital role in sustaining and increasing employment, and contribute to achieving the main goals of the EU 2020 flagship initiatives,
B. keďže iniciatíva „Small Business Act“ je založená na celom rade významných politických pilierov, ako je prístup k financovaniu, prístup k trhom (k jednotnému trhu, medzinárodným trhom, verejnému obstarávaniu) a lepšia tvorba práva. keďže pokrok, ktorý členské štáty dosiahli pri prijímaní konkrétnych opatrení na zlepšenie podnikateľského prostredia pre MSP sa líši a je často len okrajový, a to napriek ich politickému záväzku voči zásadám iniciatívy „Small Business Act“,
B. whereas the Small Business Act (SBA) is based on a number of important policy pillars, such as access to finance, access to markets (single market, international markets, public procurement) and better regulation; whereas progress within Member States in taking concrete steps to improve the business environment for SMEs is variable and often marginal in spite of declared political commitment to the SBA principles,
C. keďže MSP pri rozširovaní svojich aktivít, pri zlepšovaní svojej inovačnej schopnosti a v rámci prístupu k trhom aj naďalej čelia značným problémom, ktoré pramenia najmä z ich ťažkostí získať finančné prostriedky a z pretrvávajúcej administratívnej záťaže, ktorá by sa mala ešte viac znížiť,
C. whereas SMEs continue to face significant problems in extending their activities, improving their ability to innovate and accessing markets, which stem primarily from their difficulties in obtaining financing as well as persistent administrative burdens that should be further reduced,
D. keďže rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (CIP) sa osvedčil a priniesol výhody 100 000 zúčastneným MSP, pričom sa očakáva, že do jeho skončenia v roku 2013 sa počet zúčastnených MSP ešte zvýši,
D. whereas the Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP) has proved successful, with 100 000 participating SMEs benefiting from the programme and further ones expected to do so by the end of its term in 2013,
Vykonávanie iniciatívy „Small Business Act“
SBA i mplementation
9. zdôrazňuje skutočnosť, že posúdenie vplyvu vrátanie testu vplyvu na MSP musí prebiehať nezávisle a malo by byť vždy založené na podloženej a objektívnej analýze možných účinkov; domnieva sa preto, že členovia výboru pre posudzovanie vplyvu by mali byť menovaní Európskym parlamentom a Radou na základe návrhu Komisie a nemali by už viac podliehať pokynom predsedu Komisie; navrhuje, aby bol zástupca MSP stálym členom výboru pre posudzovanie vplyvu, aby dohliadal na riadne vykonávanie testu vplyvu na MSP;
Stresses that impact assessments including the SME test need to be carried out in an independent manner and to be always based on an objective, reasoned analysis of potential effects; considers therefore that members of the Impact Assessment Board should be appointed by the European Parliament and the Council on the basis of a Commission proposal, and no longer subject to the instructions of the Commission President; suggests that the SME Envoy should be a permanent member of the Impact Assessment Board to overview the proper execution of the SME test;
10. varuje pred pretrvávajúcou byrokraciou a administratívnou záťažou, ktorá predstavuje pre MSP najväčšiu prekážku; víta názor Komisie, že by sa členské štáty mali vyhýbať stratégii tzv. „gold plating“ (pridávania ďalších požiadaviek nad rámec požiadaviek právnych predpisov pri transpozícii smerníc do vnútroštátnych právnych predpisov); je toho názoru, že členské štáty by mali pri transpozícii európskych smerníc do vnútroštátneho práva využívať porovnávacie tabuľky, aby bolo jasné, aká časť návrhu pochádza z európskeho práva a aká časť je súčasťou dodatočných vnútroštátnych právnych predpisov;
Warns against continued bureaucracy and administrative burdens which present a major impediment for SMEs; welcomes the view of the Commission that Member States should avoid ‘gold-plating’ by exceeding the requirements of EU legislation when transposing Directives into national law; is of the opinion that Member States should apply correlation tables when transposing European directives into national laws, thus clearly showing which part of the proposal stems from European and which form additional national legislation;
13. zdôrazňuje, že administratívna záťaž je relatívne vysoká v menších spoločnostiach a žiada preto o rozlišovanie medzi mikropodnikmi, malými a strednými podnikmi; zdôrazňuje, že mikropodniky (s menej ako 10 zamestnancami) tvoria 91,8 % všetkých podnikov EÚ, a preto si zaslúžia viac pozornosti a zodpovedajúci prístup ušitý na mieru;
Stresses that administrative burden is relatively higher the smaller the size of the company and calls therefore for the differentiation between micro-, small and medium sized businesses; underlines that microbusinesses (<10 employees) constitute 91.8% of all EU businesses and therefore deserve more attention and the corresponding tailored approach;
Prístup k finančným prostriedkom
Access to finance
Prístup k trhom
Access to markets
22. vyzýva Komisiu, aby v nadchádzajúcom návrhu na modernizáciu európskeho systému normalizácie zabezpečila primerané zastúpenie záujmov MSP v európskych orgánoch normalizácie a aby normy lepšie sprístupnila aj pre MSP;
Calls on the Commission, in the forthcoming proposals for the modernisation of the European standardisation system, to ensure SMEs’ interests are adequately represented in the European standardisation bodies and to make standards more accessible for SMEs;
28. žiada o prijatie jednotného európskeho patentu a ďalší rozvoj európskej koordinácie nástrojov a programov (ako sú inovačné poukazy), ktoré podporujú schopnosť MSP riadiť inovácie, ich prístup k výskumu a inovačným službám a ďalšie služby zakladajúce sa na znalostiach (podnikateľské modely, posúdenie rizika atď.); poukazuje predovšetkým na najlepšie príklady univerzitných centier pre transfer technológií členských štátov, ktoré MSP uľahčujú prístup k výskumu a vývoju; vyzýva Komisiu, aby zhodnotila realizovateľnosť myšlienky vytvoriť Európsky patentový fond, ktorý by tento transfer technológií medzi výskumnými centrami a podnikmi, predovšetkým inovatívnymi MSP, uľahčoval;
Calls for the adoption of the single European patent and further development and European coordination of instruments and programmes (such as innovation vouchers) that promote SMEs’ innovation management capacity, their access to research and innovation services and other knowledge-based business services (business modelling, risk assessment, etc.); points in particular to Member States’ best-case practices of university-based technology transfer centres that facilitate SME access to R&D; calls on the Commission to assess the feasibility of creating a European patent fund to facilitate these technology transfers between research centres and businesses, in particular innovative SMEs;
Znalosti, vzdelanie a odborná príprava
Skills, education and professional training
31. priznáva, že rast a inovácie sú z veľkej časti ťahané podnikavými MSP; zdôrazňuje, že by sa malo venovať viac pozornosti podporovaniu rozvoja podnikateľského ducha na všetkých úrovniach vzdelávania a odbornej prípravy využívaním inovačných metód, ako sú skutočné mini spoločnosti v rámci stredoškolského vzdelávania; zdôrazňuje význam podpory rozvoja manažérskych a digitálnych zručností, ktoré sú nevyhnutné pre úspech malých podnikov v súčasnom trhovom prostredí;
Recognises that growth and innovation are largely driven by entrepreneurial SMEs; emphasises that more attention should be devoted to fostering the development of an entrepreneurial mindset at all levels of education and training, employing innovative methods such as real mini-companies in secondary education; emphasises the importance of supporting the development of the managerial and digital skills that small businesses require to be successful in the current market environment;
33. vyzýva Komisiu, aby program Erasmus pre mladých podnikateľov ustanovila ako stály program a vyčlenila preň dostatočný rozpočet, na základe veľmi povzbudivých výsledkov prípravnej akcie, hoci stále beží len v obmedzenom rozsahu;
Calls on the Commission to put the 'Erasmus programmes for young entrepreneurs' programme on a permanent footing with a sufficient budget, based on the very encouraging results of the preparatory action even though it is still running on a limited scale;
Efektívnosť zdrojov
Resource efficiency
4.5.2011 B7-0287/2011 NÁVRH UZNESENIA predložený na základe otázky na ústne zodpovedanie B7-0220/2011
4.5.2011 B7-0287/2011 MOTION FOR A RESOLUTION further to Question for Oral Answer B7‑0220/2011
o obchodných vzťahoch medzi EÚ a Japonskom
on EU-Japan Trade relations
PE465.593v01-00 B7‑0287/2011 Uznesenie Európskeho parlamentu o obchodných vzťahoch medzi EÚ a Japonskom
PE465.593v01-00 B7‑0287/2011 European Parliament resolution on EU-Japan Trade relations
– so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. februára 2011 o stratégii Európa 2020 Prijaté texty, P7_TA(2011)0068 .
– having regard to its resolution of 17 February 2011 on Europe 2020 Texts adopted, P7_TA(2011)0068 .
– so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2010 o ľudských právach a sociálnych a environmentálnych normách v dohodách o medzinárodnom obchode Prijaté texty, P7_TA(2010)0434 .
– having regard its resolution of 25 November 2010 on human rights and social and environmental standards in international trade agreements Texts adopted, P7_TA(2010)0434 .
– so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Obchod, rast a svetové záležitosti – obchodná politika ako hlavná súčasť stratégie Európa 2020 (KOM(2010)612/3),
– having regard the Communication from the Commission entitled "Trade, Growth and World Affairs - Trade Policy as a core component of the EU's 2020 strategy" COM(2010)0612 /3,
– so zreteľom na správu Komisie o obchodných a investičných prekážkach (Trade and Investment Barriers), ktorá bola zverejnená 10. marca 2011,
– having regard to the Commission's report on "Trade and Investment Barriers" published on 10 March 2011,
– so zreteľom na spoločné vyhlásenie o vzťahoch medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi a Japonskom z 18. júla 1991, ktoré bolo prijaté v Haagu,
– having regard to the joint declaration on relations between the European Community and its Member States and Japan of 18 July 1991 done at the Hague,
– so zreteľom na desaťročný akčný plán prijatý na 10. samite EÚ – Japonsko, ktorý sa uskutočnil 8. decembra 2001 v Bruseli,
– having regard to the ten-year Action Plan adopted at 10th EU-Japan Summit, held in Brussels on 8 December 2001,
– so zreteľom na spoločné vyhlásenie prijaté na 19. samite EÚ – Japonsko, ktorý sa konal 28. apríla 2010 v Tokiu,
– having regard to the joint statement adopted at the 19th EU-Japan Summit, held in Tokyo on 28 April 2010,
– so zreteľom na spoločné vyhlásenie prijaté na 18. samite EÚ – Japonsko, ktorý sa konal 4. mája 2009 v Prahe,
– having regard to the joint statement adopted at the 18th EU - Japan Summit, held in Prague on 4 May 2009,
– so zreteľom na správu spoločnosti Copenhagen Economics s názvom Assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan (Posúdenie obchodných a investičných prekážok medzi EÚ a Japonskom), ktorá bola zverejnená 30. novembra 2009,
– having regard to the report by Copenhagen Economics entitled "Assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan", published on 30 November 2009,
– so zreteľom na výsledky verejných konzultácií Komisie o obchodných vzťahoch medzi EÚ a Japonskom zverejnené 21. februára 2011,
– having regard to the results of the Commission's public consultation on EU - Japan trade relations published on 21 February 2011,
– so zreteľom na závery Európskej rady z 24. a 25. marca 2011,
– having regard to the European Council's conclusions of 24/25 March 2011,
– so zreteľom na plánovaný samit EÚ – Japonsko, ktorý by sa mal uskutočniť 25. mája 2011 v Bruseli,
– having regard to the planned EU-Japan Summit, which should be held in Brussels on 25 May 2011,
A. keďže multilaterálny systém obchodovania založený na pravidlách, ktorý vytvorila Svetová obchodná organizácia (WTO), je najvhodnejším rámcom pre reguláciu a podporu otvoreného a spravodlivého obchodu,
A. whereas the rule-based multilateral trading system, established through the World Trade Organisation (WTO), is the most suitable framework for regulating and promoting open and fair trade,
B. keďže je nevyhnutné rozumieť multilaterálnym, plurilaterálnym a bilaterálnym dohodám, ktoré sú súčasťou spoločného súboru nástrojov v oblasti medzinárodných záležitostí, a teda štandardnými znakmi komplementárnych politických a obchodných vzťahov,
B. whereas it is essential to understand multilateral, plurilateral and bilateral agreements as parts of a common toolbox of international affairs, and thus standard features of balanced and complementary political and trade relations,
C. keďže EÚ by si mala zachovať odhodlanie dosiahnuť vyvážený výsledok rozvojového programu z Dauhy (DDA) ako svoj prednostný prístup, ktorý by viedol k podpore integrácie rozvojových krajín do medzinárodného systému obchodovania, pričom zároveň by mala pokročiť s bilaterálnymi a plurilaterálnymi obchodnými dohodami s ďalšími industrializovanými krajinami, v ktorých možno obojstranné výhody a hospodársky rast v skutočnosti zabezpečiť v kratšom časovom rámci,
C. whereas the EU should remain committed to achieving a balanced outcome of the Doha Development Agenda (DDA) as its preferred approach, which would support developing countries' integration into the international trading system, while progressing in parallel with bilateral and plurilateral trade agreements with other industrialised countries where mutual benefits and economic growth can be realistically delivered in a shorter timeframe,
D. keďže v roku 2009 pripadala na EÚ a Japonsko spolu viac ako štvrtina celosvetového HDP a viac ako 20 % celosvetového obchodu,
D. whereas in 2009 the EU and Japan represented together more than a quarter of world GDP and more than 20% of world trade,
E. keďže Japonsko je významným investorom v hospodárstve EÚ a naopak, pričom spoločný objem ich priamych zahraničných investícií v roku 2009 predstavoval 200 miliárd EUR,
E. whereas Japan and the EU are significant investors in each other's economy with a combined volume of foreign direct investment worth €200 billion in 2009,
F. keďže celkový objem bilaterálneho obchodu medzi EÚ a Japonskom, tretím najväčším národným hospodárstvom na svete z hľadiska HDP, dosiahol v roku 2010 sumu vo výške 120 miliárd EUR; keďže Japonsko je šiestym najväčším obchodným partnerom EÚ a EÚ je zase tretím najväčším obchodným partnerom Japonska,
F. whereas in 2010 the total amount of bilateral trade between the EU and Japan, the third biggest national economy in the world in terms of GDP, was worth €120 billion; Japan being the sixth biggest trading partner for the EU, and the EU ranking third biggest trading partner to Japan,
G. keďže Rada a Komisia poznamenali, že schopnosť Japonska odstrániť regulačné prekážky obchodu je predpokladom na začatie rokovaní o dohode o voľnom obchode medzi EÚ a Japonskom, a teda na podporu užšej hospodárskej integrácie medzi oboma strategickými obchodnými partnermi,
G. whereas both the Council and Commission have noted that Japan’s capacity to remove regulatory barriers to trade is a precondition for launching negotiations on the EU-Japan FTA, thus fostering closer economic integration between the two strategic trading partners,
H. keďže EÚ a Japonsko sú v záujme oživenia svojho priemyslu vystavené spoločným výzvam, ako je politický a hospodársky vzostup Číny, spomalenie hospodárstva v situácii po celosvetovej finančnej kríze, demografický pokles a naliehavá potreba získať prístup k surovinám a energetickým zdrojom, ako aj zabezpečenie stability ich cien,
H. whereas the EU and Japan are facing common challenges, such as the political and economic rise of China, economic slowdown in the aftermath of the global financial crisis, decreasing demographics, and a pressing need to access raw materials and energy sources, as well as ensuring price stability thereof, to boost their respective industries,
I. keďže otvorený a spravodlivý obchod je významným nástrojom na zabezpečenie väčšieho rastu a sociálneho blahobytu, a to na základe konkurenčných výhod každého príslušného hospodárstva a prípadných synergií vyplývajúcich z výraznejšej hospodárskej integrácie a nových impulzov pre znalostné hospodárstvo,
I. whereas open and fair trade is a powerful tool to create more growth and societal well-being, building on the comparative advantages of each respective economy and potential synergies flowing from a greater economic integration and new inputs to a knowledge-driven economy,
J. keďže EÚ a Japonsko majú vo všeobecnosti nízke clá na tovar, pričom viac ako dve tretiny vývozu Únie do Japonska sú oslobodené od cla a viac ako jedna tretina vývozu Japonska do EÚ,
J. whereas both the EU and Japan have generally low tariffs on goods with more than two thirds of the Union’s export value to Japan being duty-free and more than one third of Japan’s export value to the EU,
K. keďže napriek týmto nízkym clám objem bilaterálneho obchodu medzi EÚ a Japonskom zaostáva za objemom obchodných výmen EÚ s jej ďalšími hlavnými obchodnými partnermi, väčšinou pre negatívne účinky japonských necolných prekážok obchodu na možnosti európskych podnikov vstúpiť na trh,
K. whereas despite these low tariffs, bilateral trade volumes between the EU and Japan lag behind the bulk of the EU's trade exchanges with its other main trading partners, mostly because of the negative effects of Japanese non-tariff barriers (NTBs) on market access opportunities for European businesses,