natgillin/translations-raw huggingface dataset:
zdôrazňuje, že členské štáty by mali pokračovať v reforme pracovných trhov, aby vytvorili väčší počet pracovných miest, ako aj v reforme vzdelávacích systémy, ktoré pomôžu zvýšiť úroveň zručností, domnieva sa, že členské štáty by mali pokračovať aj v úsilí na podporu zvyšovania produktivity prostredníctvom vyšších investícií do vzdelávania; zdôrazňuje aj, že riešenie otázok v oblasti inovácií a ich šírenia, ako aj zabezpečenie možnosti zamestnávania a pružnosti pracovnej sily si vyžaduje zlepšenie vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj celoživotného vzdelávania; zdôrazňuje však, že súčasné investície do ľudského kapitálu v Európe sú naďalej jednoznačne nedostatočné pre hospodárstvo „založené na znalostiach“;
Stresses that Member States should continue the reform of labour markets to create more jobs and education systems in order to help raise skill levels, considers that Member States should also continue efforts to encourage productivity growth through more investment in education; stresses also that meeting the challenges of innovation and its dissemination as well as ensuring the labour force’s employability and flexibility requires improved education and training, as well as lifelong learning; points out, however, that the current investment in human capital in Europe is still clearly inadequate for a 'knowledge-intensive' economy;
zdôrazňuje, že súčasná kríza sa nesmie využiť ako zámienka na odsunutie veľmi potrebného presmerovania výdavkov smerom k ekologickým investíciám, ale mala by sa vnímať ako ďalší podnet na pokračovanie v tak veľmi potrebnom ekologickom preorientovaní priemyslu; je presvedčený o tom, že z hospodárskeho hľadiska je riešenie zmeny klímy jasné a že každý krok vedúci k oneskoreniu potrebných opatrení bude v konečnom dôsledku viesť k zvýšeniu nákladov;
Underlines that the current crisis must not be used as a pretext to delay a much needed reorientation of spending towards 'green' investments, but should rather be understood as an extra incentive to press ahead with the much needed ecological conversion of the industry; is convinced that the economic case for tackling climate change is clear and every step to delay the necessary action will ultimately lead to greater costs;
zdôrazňuje, že hospodárstva členských štátov sú vzájomne závislé vo vysokej miere; zdôrazňuje potrebu efektívnejšej koordinácie a lepšej správy, ktoré sú v čase krízy ešte naliehavejšie; poukazuje na to, že argument v prospech väčšej miery spolupráce platí ešte viac v rámci eurozóny; v tejto súvislosti odkazuje na svoje odporúčania v rámci uznesenia o EMU@10;
Underlines that Member States’ economies are highly interdependent; stresses therefore the need for more effective coordination and improved governance, which is even more pressing in times of crisis; points out that the argument for more cooperation is strongest in the euro area; refers to its recommendations in the framework of the EMU@10 resolution in this context;
Zameranie opatrení zo strany Európy
Europe's scope for action
zdôrazňuje potrebu posilniť sociálny rozmer európskych a vnútroštátnych plánov obnovy; vyzýva Komisiu, aby monitorovala a predložila návrhy týkajúce sa sociálneho vplyvu finančnej krízy, najmä v oblasti sociálneho vylúčenia, chudoby a dôchodkov;
Underlines the need to strengthen the social dimension of the European and national recovery plans; calls on the Commission to monitor and make proposals on the social impact of the financial crisis, especially on social exclusion, poverty and pensions;
vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, aby sa hlavný model financovania Európskeho sociálneho fondu v prevažnej miere zameriaval na preškoľovanie a zvyšovanie možnosti zamestnania, ako aj sociálne začleňovanie s cieľom prekonať negatívne sociálne vplyvy krízy; opätovne vyzýva, že toto zameranie by malo byť orientované na tých, ktorí sú vzdialení od trhu práce;
Calls on the Commission and the Member States to ensure that the European Social Fund's main funding scheme is mainly directed towards retraining and increased employability as well as social inclusion activities in order to overcome the negative social effects of the crisis; recalls that the focus should be on those most remote from the labour market;
poukazuje na to, že potrebujeme ekologickú novú dohodu, ktorá rieši aj sociálnu krízu; vytváranie pracovných miest v odvetví výroby a priemyslu musia dopĺňať rozsiahle investície do sociálnych služieb, najmä do vzdelávania a zdravia, vytvorenie lepších podmienok na vzdelávanie našich detí a študentov, značné zvýšenie počtu učiteľov a zlepšenie fyzických podmienok na vzdelávanie sa, pričom ide o investície, ktoré sa vrátia v budúcnosti;
Points out that we need a Green New Deal, which also tackles the social crisis: job creation in the sector of manufacturing and industry-related need to be complemented by massive investment in social services, in particular education and health, by creating better conditions for teaching our children and students, and by massively increasing the number of teachers and improving the physical conditions for learning, all of which is an investment that will pay back in the future;
poukazuje na to, že investície v rámci novej dohody by sa mali zamerať na zvýšenie účinnosti a nahradenie aj iných zdrojov, ako je ropa (tzv. najdôležitejšie suroviny), ktoré sa pravdepodobne minú v krátkodobom až strednodobom výhľade a obmedzia rozvoj určitých odvetví, napríklad informačného a komunikačného odvetvia, či odvetvia zábavy; konštatuje, že podľa najnovších štúdií sa môže veľa ušetriť na takýchto materiáloch, ktoré by znížili odpad, náklady a závislosť od zdrojov;
Points out that New Deal investment should also aim for efficiency gains and substitution for resources other than oil (‘critical materials’), which are likely to become scarce in the short to medium term and will hamper the development of certain sectors, e.g. the information, communication and entertainment industry; notes that, according to recent studies, huge efficiency gains can be made on such materials, which would reduce waste, costs and resource dependency;
v súvislosti s energiou zdôrazňuje, že Európa je v súčasnosti závislá od fosílnych palív, ktoré sú jej hlavným zdrojom energie; domnieva sa, že keďže sa musí znížiť závislosť od fosílnych palív, je tiež nevyhnutné dosiahnuť energetickú bezpečnosť pre Európu; domnieva sa, že to znamená diverzifikáciu vlastných zdrojov fosílnych palív pri súčasnej snahe o udržanie cien energie na prijateľnej úrovni; domnieva sa, že odvetvie energetiky v členských štátoch sa musí otvoriť a musí sa dosiahnuť skutočná hospodárska súťaž; domnieva sa, že sa musí zlepšiť energetická účinnosť prostredníctvom výskumu a vývoja a uplatňovania osvedčených postupov; domnieva sa, že vzhľadom na dlhodobo vysoké ceny ropy a zemného plynu musí byť Európa schopná znížiť riziká, ktorým je vystavená v tejto oblasti; domnieva sa, že Európa by mala vážne uvažovať o prechode na vnútorný trh s energiou, účinnejšie rozvádzať svoju energiu v rámci EÚ a riešiť svoju závislosť na energii z krajín mimo EÚ; domnieva sa, že podiel energie z obnoviteľných zdrojov sa musí zvýšiť s cieľom znížiť závislosť na fosílnych palivách; domnieva sa, že by sa mal zintenzívniť výskum a vývoj v tejto oblasti a mali by sa uprednostňovať rozličné miestne riešenia s cieľom čo najlepšie využiť dostupné obnoviteľné zdroje energie;
Points out, with regard to energy, that Europe is currently dependent on fossil fuels as its main source of energy; considers that, while dependency on fossil fuels must be reduced, it is also imperative to achieve energy security for Europe; believes that this means diversifying its sources of fossil fuels, while trying to maintain energy at affordable prices; considers that energy sectors in Member States must be opened up and real competition must be achieved; considers that energy efficiency must be improved through R&D and mainstreaming of 'best practices'; considers that, with high oil and gas prices in the long run, Europe must be able to reduce its exposure in this area; considers also that Europe should strongly consider moving towards an internal energy market, to distribute its energy more efficiently within the EU, and counter its dependency on energy from outside the Union; considers that the share of renewable energy must be increased in order to reduce the dependence on fossil fuels; considers that R&D in this area should be intensified and diverse local solutions should be favoured in order to make best use of available renewable sources of energy;
konštatuje, že EÚ stále zaostáva za tempom inovácií v americkom hospodárstve; poznamenáva, že inovácie môžu zabezpečiť rýchlu obnovu európskych hospodárstiev prostredníctvom vytvorenia komparatívnych výhod na globálnych trhoch; poznamenáva, že v čase hospodárskeho poklesu býva súčasťou spoločného postupu spoločnou znižovanie výdavkov na výskum a vývoj, toto je však nesprávny prístup, keďže treba uskutočňovať pravý opak; domnieva sa, že zvýšené investície do výskumu a vývoja a vzdelávania posilňujú produktivitu a tým aj rast; vyzýva na investovanie v oblasti výskumu a vývoja, aby sa dosiahol cieľ 3 % podielu týchto výdavkov na HDP; zdôrazňuje, že rozpočet EÚ musí umožňovať vyšší podiel výdavkov na výskum; členské štáty by mali zvýšiť alebo aspoň dosiahnuť svoje ciele v oblasti investovania do výskumu a vývoja a mali by podporovať investície do výskumu a vývoja súkromného odvetvia prostredníctvom daňových opatrení, ručenia za úvery, regionálnych podnikových inkubátorov, stredísk excelentnosti, ako aj akýchkoľvek iných nástrojov, ktoré môžu prispieť k dosiahnutiu tohto cieľa, domnieva sa, že vzdelávanie dospelých a celoživotné vzdelávanie by mali byť prioritami na všetkých politických úrovniach, pretože sa nimi zvyšuje produktivita a zároveň poskytujú kvalifikáciu, ktorá je potrebná pre vstup na trh práce a na udržanie zamestnania v rámci pracovného prostredia s vysokou konkurencieschopnosťou;
Notes that EU is still lagging behind the speed of innovations in the American economy; points out that innovation can ensure a speedy recovery of European economies by providing comparative advantage on global markets; points out that, in times of economic downturn, it is common practice to cut back on research and development spending, but that this is the wrong approach, since it is exactly the opposite that needs to be done; believes that increased investment in R&D and education enhances productivity and thus growth; calls for investments in research and science with a view to achieving the goal of 3% of GDP; underlines that the EU budget must allow for a bigger share of spending for research; Member States should increase, or at least meet, their R&D investment targets and should provide support for private-sector R&D investments, through fiscal measures, loan guarantees and regional clusters and centres of excellence, and any other instruments that can contribute to this objective; considers that adult education and lifelong learning should be priorities at all policy levels, as they increase productivity, while providing the necessary skills for entering the labour market and staying employable within a highly competitive working area;
poukazuje na to, že do začiatku 21. storočia technologické a komunikačné nástroje rozpútali sily globalizácie v nevídanom rozsahu, „vyrovnali“ trhy komunikácie a práce a prispeli k obdobiu bezprecedentnej inovácie, čím zvýšili produktivitu hospodárstiev a globálne prepojili občanov; domnieva sa preto, že maximalizáciou výkonu a vplyvu technológií na hospodárstvo, ďalším otvorením vnútorného trhu v oblasti telekomunikácií, energetiky a výskumu a najmä v priemyselnom odvetví, môže Európa vyjsť zo súčasného hospodárskeho rozvratu silnejšia, posilniť kvalitu a cenovú dostupnosť svojich zdravotníckych služieb, dosiahnuť pokrok v rozvoji a zavádzaní energetiky, ktorá je ohľaduplná k životnému prostrediu, zlepšiť vzdelávanie v rámci svojich členských štátov a podporovať vyhliadky Európy, aby sa stala svetovým lídrom v oblasti technológií a aplikovaných technologických inovácií; poukazuje na to, že pre hospodárstvo založené na znalostiach je treba zabezpečiť rozvoj služieb vysokej kvality a stratégiu širokopásmového pripojenia, schopnú urýchliť modernizáciu a rozširovanie sietí; domnieva sa, že návrh Komisie v rámci Plánu hospodárskej obnovy Európy, ktorého cieľom je dosiahnuť plné pokrytie širokopásmovými komunikačnými sieťami do roku 2010, je potrebným krokom, ktorý umožní Európskej únii, aby si udržala svoju konkurencieschopnosť;
Points out that, since the beginning of the 21st century, technology and telecommunications tools have unleashed the forces of globalisation on a previously unimagined scale, have 'flattened' communications and labour markets and have contributed to a period of unprecedented innovation, making economies more productive and also connecting global citizens; believes, therefore, that by maximising the power and impact of technology on the economy, further open up the internal market in telecom, energy and research and the industrial sector in particular, Europe can emerge stronger from the current economic turmoil, strengthen the quality and affordability of its health care, advance climate-friendly energy development and deployment, improve education throughout its Member States and promote the prospects of Europe becoming the world's leader in technology and applied technological innovation; points out that the knowledge-based economy needs the development of high-quality services and a broadband strategy able to accelerate the upgrading and extension of networks; takes the view that the Commission proposal within the European recovery plan aiming to achieve full coverage with broadband communication networks by 2010 is a necessary step forward that will allow the European Union to maintain its competitiveness;
žiada, aby sa venovala väčšia pozornosť Bielej knihe Komisie o mládeži (2001) a Európskemu paktu mládeže Európskej Rady (2005) ako jedným z nástrojov, ktoré prispievajú k dosahovaniu cieľov lisabonskej stratégie; domnieva sa, že Komisia by mala pri príprave legislatívnych návrhov zvažovať a začleňovať vplyv na mládež a výsledky štruktúrovaného dialógu s mládežníckymi organizáciami a že členské štáty by sa pri vykonávaní vnútroštátnych reformných programov v súvislosti s lisabonskou stratégiou mali zameriavať na mládež a zohľadňovať ju v príslušných politických oblastiach; domnieva sa, že zvyšovanie mobility študentov a kvality rôznych vzdelávacích systémov by malo byť prioritou v súvislosti s prehodnocovaním hlavných cieľov bolonského procesu po roku 2010 a že sa musia uskutočniť kroky v rámci rôznych politických oblastí; zdôrazňuje, že rôzne aspekty mobility s cieľom rozvoja skutočného európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania idú nad rámec zamerania vysokoškolského vzdelávania a týkajú sa oblastí sociálnych vecí, financií, ako aj imigračnej a vízovej politiky;
Asks for more attention to be devoted to the Commission's White Paper on Youth (2001) and the European Council's European Youth Pact (2005) as one of the instruments contributing to the Lisbon objectives; considers that the Commission should consider and incorporate the impact on youth and the results of the structures dialogue with youth organisations when preparing legislative proposals and that Member States should focus on youth when implementing the Lisbon national reform programmes and take youth into account in the relevant policy fields; considers that an increase in student mobility and the quality of the different educational systems should be a priority in the context of redefining the major goals of the Bologna Process beyond 2010 and action must be taken across different policy areas; points out that various aspects of mobility go beyond the scope of higher education and concern the scope of social affairs, finance, and immigration and visa policies to develop a real European Area for Higher Education;
s cieľom predchádzať opakovaniu súčasnej krízy v strednodobom výhľade pokladá za nevyhnutné europeizovanie štruktúry finančného dohľadu, zefektívnenie pravidiel hospodárskej súťaže, regulovanie v primeranej miere a zvýšenie transparentnosti finančných trhov; zastáva názor, že integrovaný, komplexný (týkajúci sa všetkých odvetví) a ucelený rámec v oblasti dohľadu, založený na zabezpečení vyváženého prístupu pri riadení cezhraničného rozloženia finančného rizika na základe harmonizovaných právnych predpisov, by znížil náklady na zabezpečenie zhody v prípade činností patriacich do viacerých jurisdikcií; žiada Komisiu, aby predložila návrhy na prehodnotenie súčasnej štruktúry dohľadu v súlade s týmito zásadami; napriek uvedeným opatreniam vyzýva členské štáty, aby sa v strednodobom výhľade vrátili k vyváženému verejnému financovaniu a vyzýva preto členské štáty, aby objasnili, ako dokážu splniť tento cieľ;
Considers a 'Europeanisation' of the financial supervision structure, effective competition rules, appropriate regulation and improved transparency of the financial markets to be essential in the medium term to avoid a repetition of the current crisis; takes the view that an integrated, comprehensive (covering all financial sectors) and coherent supervisory framework, starting with a balanced approach in regulating the cross-border spread of financial risk on the basis of harmonised legislation, would decrease compliance costs in the case of multi-jurisdiction activities; calls on the Commission to put forward proposals for revising the existing supervisory architecture along those principles; calls on the Member States, notwithstanding the measures above, to return in the medium term to balanced public financing, and therefore calls on the Member States to clarify how they will be able to achieve this objective;
vyzýva členské štáty a Európsku úniu, aby upravili rozpočet EÚ a umožnil použitie nevyužitých finančných zdrojov s cieľom podporiť politické ciele EÚ;
Calls on the PlaceNameplaceMemberPlaceType States and the European Union to adapt the EU budget and allow for the use of unused financial resources in order to support the policy goals of the EU;
je znepokojený zvyšujúcimi sa regionálnymi rozdielmi v súvislosti s vplyvmi finančnej krízy, ktoré sa prejavujú okrem iného narastajúcimi rozdielmi v dôveryhodnosti medzi členskými štátmi, ktoré vedú k vyšším nákladom na úvery tých členských krajín, ktoré majú nižšie ratingy; vyzýva na rozvoj nových inovatívnych finančných nástrojov s cieľom zmierniť tieto dôsledky a prilákať nový kapitál;
Is concerned by the increasing regional differences with regard to the effects of the financial crisis, reflected inter alia in the increasing spread between the creditworthiness of Member States, leading to higher costs for loans for those with lower ratings; calls for the development of new innovative financial instruments in order to mitigate these effects and to attract fresh capital;
konštatuje, že nástroje európskeho financovania by sa mali využiť na podporu verejných výdavkov; zdôrazňuje, že s cieľom prispieť k hospodárskej obnove Európy sa musí zvýšiť miera plnenia a rýchlosť týchto finančných nástrojov; domnieva sa, že kohézna politika EÚ je vynikajúcim nástrojom územnej solidarity, najmä jej cezhraničných súčastí; je veľmi spokojný s nedávnou „lisabonizáciu“ kohéznej politiky; domnieva sa, že prostredníctvom krokov zameraných na orientáciu regionálnych fondov viac na podnikanie, výskum, zamestnanosť a nové kvalifikácie by sa na miestnej úrovni mali sprístupniť značné finančné prostriedky na posilnenie podnikateľského potenciálu a na podporu tých najohrozenejších;
Notes that European funding instruments should be used to support public spending; points out that, in order to contribute to the economic recovery of Europe, the implementation rate and speed of these funding instruments needs to be accelerated; considers that the EU's cohesion policy is an excellent instrument of territorial solidarity, especially the trans-border components thereof; is very satisfied with the recent ‘Lisbonisation’ of the cohesion policy; considers that, through steps to direct regional funds more towards entrepreneurship, research, innovation, employment and new skills, considerable funds should become available at local level to enhance business potential and support the most vulnerable;
poukazuje na to, že programy TEN-T a TEN-E by takisto mali plne prispieť k plánu obnovy a k cieľom lisabonskej stratégie; domnieva sa, že pozitívne úsilie koordinátorov, ako aj zriadenie výkonnej agentúry pre TEN-T spolu s vykonávaním právnych predpisov na zlepšenie účinnosti komodality vyústili do pomerne značného počtu úplne pripravených projektov v oblasti TEN-T v celej Európskej únii na podporu trvalo udržateľného rastu a lepšej mobility;
Points out that the TENs-T and TENs-E programmes should also make their full contribution both to the Recovery Plan and to the goals of the Lisbon Strategy; considers that the positive efforts of the coordinators as well as the setting-up of the TEN-T Executive Agency, together with the implementing legislation to improve the efficiency of co-modality, have resulted in a good number of fully ready TEN-T projects all over the European Union to boost sustainable growth and better mobility;
konštatuje, že v súvislosti s plánom obnovy EÚ zohráva EIB kľúčovú úlohu; víta zvýšenie kapitálu EIB členskými štátmi s cieľom poskytovať viac pôžičiek MSP; trvá na tom, aby boli pôžičky dostupné pre MSP zo všetkých členských štátov, a to transparentným a spravodlivým spôsobom; požaduje ďalšie posilnenie úlohy EIB v súvislosti s novými inovačnými finančnými nástrojmi;
Notes the essential role of the EIB with regard to the EU recovery plan; welcomes the increase in capital for the EIB from the Member States in order to issue more loans to SMEs; insists that loans are accessible to SMEs from all Member States, in a transparent and equitable manner; calls for a further strengthening of the role of the EIB with regard to new innovative financial instruments;
domnieva sa, že v súvislosti s hospodárskou správou si súčasná hospodárska kríza vyžaduje pevnú, koordinovanú a včasnú intervenciu vlády každého členského štátu, ako aj regulačné opatrenia s cieľom podporiť finančné trhy a obnoviť dôveru; domnieva sa, že nové legislatívne opatrenia by mali byť založené na zásadách transparentnosti a zodpovednosti a že sa musí zaviesť efektívne monitorovanie s cieľom zabezpečiť spotrebiteľské práva; domnieva sa, že nová regulácia by mala obsahovať požiadavky proti nadmernému zadlžovaniu a na vyššie kapitálové rezervy bánk; v tejto súvislosti poukazuje aj na súčasné problémy týkajúce sa pravidiel ohodnocovania a vyhodnocovania rizík; domnieva sa, že kontroly sa musia vyvíjať rovnako rýchlo ako finančné inovácie a že Európa by mala posilniť know-how svojich regulačných orgánov v tomto smere; domnieva sa, že viac regulácie neznamená nevyhnutne lepšiu reguláciu; domnieva sa, že je nevyhnutné, aby členské štáty koordinovali svoje regulačné akcie; domnieva sa, že sa musia zabezpečiť stabilizačné normy a regulácia finančného dohľadu v eurozóne;
Considers, with regard to economic governance, that the current economic crisis requires firm, coordinated and timely government intervention by all Member States, as well as regulatory measures in order to shore up financial markets and restore confidence; considers that new legislative measures should be based on the principles of transparency and accountability and that effective monitoring needs to be implemented so as to safeguard consumer's rights; considers that new regulation should include requirements against excessive leveraging and for higher capital reserves for banks; points, moreover, in this connection to the present problems relating to valuation rules and risk assessment; considers that controls need to keep up with financial innovations and that Europe should enhance the know-how of its regulatory bodies in this respect; considers that more regulation is not necessarily better regulation; considers that Member States must coordinate their regulatory actions; considers that stabilisation standards and regulation of the financial supervision in the eurozone must be safeguarded;