natgillin/translations-raw huggingface dataset:
so zreteľom na 20. výročnú správu Komisie z 21. decembra 2009 o implementácii štrukturálnych fondov (2008) ( KOM(2009)0617 ),
having regard to the 20th annual report of the Commission of 21 December 2009 on implementation of the structural funds (2008) ( COM(2009)0617 ),
so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie zo 14. novembra 2007 o regiónoch uskutočňujúcich inováciu prostredníctvom politiky súdržnosti ( SEK(2007)1547 ),
having regard to the Commission's Staff Working Document of 14 November 2007 on regions delivering innovation through cohesion policy ( SEC(2007)1547 ),
so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 24. novembra 2009 o konzultácii o budúcej stratégii EÚ do roku 2020 ( KOM(2009)0647 ),
having regard to the Commission's Working Document of 24 November 2009 on consultation on the future ‘EU2020’ strategy ( COM(2009)0647 ),
so zreteľom na piatu správu Komisie z 19. júna 2008 o pokroku v oblasti hospodárskej a sociálnej súdržnosti – Prosperujúce regióny, prosperujúca Európa ( KOM(2008)0371 ) (Piata správa o pokroku),
having regard to the Commission's fifth progress report of 19 June 2008 on economic and social cohesion – Growing regions, growing Europe ( COM(2008)0371 ) (Fifth Progress Report),
so zreteľom na oznámenie výboru pre vedecký a technický výskum (CREST) zo 4. decembra 2006 o správe s názvom Ponaučenia pre politiky v oblasti výskumu a vývoja na základe národných programov reforiem a správy o pokroku z roku 2006 (CREST1211/06),
having regard to the note of the Scientific and Technical Research Committee (Crest) of 4 December 2006 on the report entitled ‘Lessons for R&D policies on the basis of the national reform programmes and the 2006 Progress Reports’ (CREST1211/06),
so zreteľom na sprievodcu Komisie s názvom Konkurencieschopné európske regióny vďaka výskumu a inovácii – Praktický sprievodca možnosťami financovania výskumu a inovácie zo zdrojov EÚ,
having regard to the Commission's guide entitled ‘Competitive European regions through research and innovation - Practical Guide to EU funding Opportunities for Research and Innovation’,
so zreteľom na správu Európskeho strategického fóra pre výskumné infraštruktúry s názvom Európsky plán výskumných infraštruktúr, správa za rok 2006,
having regard to the report of the European Strategy Forum on Research Infrastructures, entitled ‘European Roadmap for Research Infrastructures Report 2006’,
so zreteľom na nezávislú správu vypracovanú na žiadosť Komisie s názvom Program reformovanej politiky súdržnosti (správa od Fabrizia Barcu) (2009),
having regard to the independent report, prepared at the request of the Commission, entitled ‘An Agenda for a Reformed Cohesion Policy’ (Fabrizio Barca report) (2009),
so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj a stanovisko Výboru pre priemysel, výskum a energetiku ( A7-0138/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A7-0138/2010 ),
keďže v obnovenej lisabonskej stratégii sa prisudzuje vysoká priorita výskumu a inovácii s cieľom reagovať na výzvy, akými sú zmena klímy a rastúca svetová hospodárska súťaž; keďže pokrízová éra stimulujúca rast a pracovné miesta prostredníctvom výskumu a inovácie sa stala ešte dôležitejšou a tvorí základný cieľ navrhovanej stratégie EÚ do roku 2020,
whereas the renewed Lisbon strategy gives high priority to research and innovation so as to respond to challenges such as climate change and increasing global competition; whereas in the post-crisis era stimulating growth and jobs through research and innovation has become ever more important, constituting a core target of the proposed EU 2020 Strategy,
keďže vykonávanie výskumu a inovácií je potrebné pre všetky sociálne vrstvy a musí byť zamerané na zlepšenie sociálnych a hospodárskych podmienok obyvateľstva,
whereas the implementation of research and innovation is a need shared by all strata of society and its purpose must be to improve people's social and economic conditions,
keďže európska podpora výskumu a inovácie sa prvotne realizuje prostredníctvom politiky výskumu, inovácie a súdržnosti, ktorej hlavnými nástrojmi sú štrukturálne fondy, siedmy rámcový program pre výskum a rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (PKI),
whereas European support for research and innovation is primarily provided through research, innovation and cohesion policy, the main instruments of these being the Structural Funds, the Seventh Framework Programme for Research (FP7) and the Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP),
keďže politika súdržnosti je základným pilierom v procese európskej integrácie a jednou z najúspešnejších politík EÚ, zjednodušuje konvergenciu medzi čoraz rozdielnejšími regiónmi a podporuje rast a zamestnanosť,
whereas cohesion policy is an essential pillar in the process of European integration and one of the most successful EU policies, facilitating convergence between increasingly diverse regions and stimulating growth and employment,
keďže najefektívnejšia realizácia inovácie prebieha na regionálnej úrovni v blízkosti jej účastníkov, ako sú napríklad univerzity, verejné výskumné organizácie alebo priemysel, podporovaním partnerstiev pri výmene poznatkov a overených postupov medzi regiónmi,
whereas innovation is most effectively addressed at regional level with the proximity of actors, such as universities, public research organisations or industry, promoting partnerships in knowledge transfer, and the exchange of good practices between regions,
keďže druhé strategické usmernenie Spoločenstva o súdržnosti na obdobie 2007 – 2013 odkazuje na zlepšenie poznatkov a inovácie pre rast, v dôsledku čoho sa vyčlenilo 25 % z celkovej sumy finančných prostriedkov,
whereas the second Community Strategic Guideline on cohesion for the period 2007-2013 refers to improving knowledge and innovation for growth, and consequently 25% of the total allocation has been budgeted,
keďže vzhľadom na komplexnosť súčasných výziev je potrebné vytvoriť integrovanú kombináciu týchto politík; keďže spoločnosť založená na vedomostiach vyžaduje viac než len súhrn činností rôznych odvetví, súčinnosť medzi subjektmi a nástrojmi je veľmi dôležitá, aby sa navzájom posilňovali a podporovali udržateľné vykonávanie výskumných a inovačných projektov, a poskytovali tak lepšie zhodnotenie výsledkov výskumu v podobe konkrétnych koncepcií nových produktov v regiónoch,
whereas the complexity of today's challenges calls for an integrated mix of these policies; whereas the knowledge society requires, more than just an aggregation of the activities of the different sectors, a synergy between agents and instruments, which is vital so that they reinforce each other and support the sustainable implementation of research and innovation projects, delivering a better valorisation of research outcomes in the form of concrete product ideas in the regions,
keďže zatiaľ čo niektoré prvky architektúry týchto nástrojov, ako sú rovnaký časový rámec a súlad s lisabonským programom, umožňujú súčinnosť, stále existujú rozdiely, ako sú rôzne právne základy, tematické alebo územné zameranie či spoločné alebo centralizované riadenie,
whereas, while some elements of the architecture of these instruments, such as the same time frame and alignment with the Lisbon agenda, allow for synergies, there are still differences, such as different legal bases, thematic versus territorial focus, and shared versus centralised management,
oceňuje, že v období 2007 – 2013 všetky členské štáty venovali v súlade s druhým strategickým usmernením Spoločenstva o súdržnosti podstatný objem svojich celkových pridelených finančných prostriedkov na výskum a vývoj, inováciu a rozvoj vedomostného hospodárstva, čo vyústilo do 246 vnútroštátnych alebo regionálnych operačných programov s približne 86 miliardami EUR vyčlenenými na výskum a inováciu, z ktorých 50 miliárd EUR už bolo vyčlenených na základný výskum a rozvoj a inovácie; poznamenáva, že hlavným zdrojom európskej podpory v tejto oblasti sa stala politika súdržnosti, ktorá rozpočtom konkuruje siedmemu rámcovému programu (50,5 miliardy EUR) a PKI (3,6 miliardy EUR) poukazuje na efektívnosť a možnosť určenia kvantifikovaných cieľov, pokiaľ ide o sumy vyčlenené na výdavky na výskum a rozvoj;
Appreciates that, in 2007-2013, in conformity with the second Community Strategic Guideline on cohesion, all Member States have devoted a significant amount of their total financial allocations to R&D, innovation and development of a knowledge-based economy, resulting in 246 National or Regional Operational Programmes with around EUR 86 billion allocated to research and innovation, of which EUR 50 billion have already been allocated for core R&D and innovation; notes that cohesion policy has become a major source of European support for this field, rivalling the budget of both FP7 (EUR 50.5 billion) and CIP (EUR 3.6 billion); points to the effectiveness and the possibility of determining quantified targets in terms of the amounts allocated to research and development spending;
víta skutočnosť, že existujú nové spôsoby financovania, a zdôrazňuje potenciál iniciatívy JEREMIE a finančného nástroja Komisie a skupiny Európskej investičnej banky na zdieľanie rizík pri rozširovaní príležitostí inovačných podnikov na získanie financovania; odporúča, aby regionálni účastníci využívaním týchto nových príležitostí dopĺňali financovanie zo štrukturálnych fondov; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu účinnej koordinácie verejných a súkromných investícií;
Welcomes the fact that new financing methods exist and underlines the potential of the JEREMIE initiative and the Risk Sharing Finance Facility of the Commission and the European Investment Bank Group in boosting financing opportunities for innovative enterprises; recommends that regional actors exploit these new opportunities complementarily to Structural Funds financing; stresses in this context the need to effectively coordinate public and private investments;
očakáva strategickú správu Komisie uvedenú v článku 30 ods. 2 všeobecného nariadenia; zastáva názor, že správa poskytne komplexný prehľad o výkonnosti členských štátov v realizovaní cieľov na obdobie 2007 – 2009 a bude základom na diskusiu o budúcich vyhliadkach politiky súdržnosti;
Awaits the Commission's Strategic Report as referred to in Article 30(2) of the General Regulation; considers that the Report will give a comprehensive overview of the performance of Member States in delivering the objectives for the period 2007 - 2009 and will be a basis for discussion on the future prospects of cohesion policy;
opakuje potrebu integrovaného viacúrovňového prístupu správy k špecifickým politikám v EÚ; zdôrazňuje, že funkčný viacúrovňový systém správy je predpokladom na stanovenie a účinnú realizáciu účelových cieľov; pripomína, že zodpovednosť za realizáciu štrukturálnych fondov nesú vnútroštátne a regionálne orgány, zatiaľ čo PKI a siedmy rámcový program centrálne riadi Komisia; uvedomuje si administratívnu rôznorodosť, ktorá existuje na úrovni členských štátov, a vyjadruje presvedčenie, že je dôležité určiť úroveň rozhodovania, ktorá je najúčinnejšia pre občanov;
Reiterates the need for an integrated multi-level governance approach to specific policies in the EU; stresses that a functional multi-level governance system is a precondition for setting and implementing earmarking objectives efficiently; notes that the responsibility for the implementation of Structural Funds lies with national and regional authorities, while CIP and FP7 are centrally managed by the Commission; is aware of the administrative diversity existing at Member State level and believes it is important to identify the decision-making level which is most effective for citizens;
považuje za dôležité koordinovať politiky Spoločenstva, ktoré sa zúčastňujú na dosahovaní hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti; považuje za nevyhnutné, aby sa lepšie analyzoval ich vplyv na územie a súdržnosť s cieľom podporovať účinnú súčinnosť a identifikovať a podporovať najlepšie európske opatrenia zamerané na podporu investícií do inovácií na miestnej a regionálnej úrovni; pripomína, že je potrebné zohľadniť rôznu sociálno-ekonomickú situáciu troch typov regiónov (konvergencia, prechod a konkurencieschopnosť), ako aj rôzne tvorivé a inovačné schopnosti a podnikateľského ducha; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že z investícií do výskumu a vývoja, ako aj do inovácií, vzdelávania a technológií, ktoré účinne využívajú zdroje, budú mať prospech nielen tradičné odvetvia a vidiecke oblasti, ale aj hospodárstva s vysoko kvalifikovanými službami, čím sa posilní hospodárska, sociálna a územná súdržnosť;
Considers it important to coordinate Community policies that play a role in achieving economic, social and territorial cohesion; believes it is necessary to undertake a closer analysis of their impact on the territory and on cohesion with a view to foster effective synergies and to identify and promote the most suitable means at European level of supporting local and regional investment in innovation; recalls the need to take account of the different social and economic circumstances of the three types of regions (convergence, transition and competitiveness), and the variations in creative and innovative capacity and entrepreneurial spirit; stresses in this context that investment in R&D, as also in innovation, education and resource-efficient technologies, will benefit traditional sectors and rural areas as much as it will high-skill service economies, and will therefore reinforce economic, social and territorial cohesion;
zdôrazňuje veľký potenciál miest pri realizácii výskumu a inovácie; zastáva názor, že inteligentnejšia mestská politika založená na technologickom pokroku, zaoberajúca sa skutočnosťou, že 80 % európskej populácie žije v mestách, kde sa vyskytuje najviac výrazných sociálnych rozdielov, by prispela k udržateľnému hospodárskemu rastu; vyzýva preto, aby sa mestský rozmer zahrnul do budúcej politiky súdržnosti;
Highlights the great potential of cities in pursuing research and innovation; believes that smarter urban policy, based on technological advancements and addressing the fact that 80% of Europe's population lives in towns, which is also where the greatest social disparities are, would contribute to sustainable economic growth; therefore calls for incorporating the urban dimension in future cohesion policy;
uznáva, že prostredníctvom vyčlenenia finančných prostriedkov na obdobie 2007 – 2013 je politika súdržnosti lepšie prispôsobená na vytváranie súčinnosti s politikami pre výskum a inováciu a že zároveň je v 7. rámcovom programe a PKI čoraz dôležitejší územný rozmer; žiada, aby sa bral do úvahy mechanizmus vyčlenenia prostriedkov na základe na výkonnosti s výraznejším tematickým dôrazom, čo umožňuje primerané politické reakcie na nové výzvy;
Acknowledges that, through the earmarking provisions for 2007-2013, cohesion policy is better geared to create synergies with research and innovation policies, and that at the same time the territorial dimension has become increasingly important in FP7 and CIP; calls for consideration to be given to a performance based earmarking mechanism with a stronger thematic focus allowing for appropriate policy responses to the new challenges;
konštatuje, že výdavky na rámcový program na výskum, rozvoj a inovácie sa prerozdeľujú na základe kritéria excelentnosti a zahŕňajú prístup pre účastníkov s väčšou konkurencieschopnosťou, čo si vyžaduje veľkú technickú kapacitu a dobré znalosti o administratívnych a finančných postupoch; zdôrazňuje, že táto situácia vedie k vysokej koncentrácii hospodárskych centier a najrozvinutejších regiónov EÚ, čím obmedzuje pozitívnu súčinnosť v skupine regiónov a členských štátov, ktoré idú správnym smerom, ale ešte nedosiahli cieľ; poukazuje na to, že nárast rozdielov medzi regiónmi v súvislosti s možnosťami výskumu a inovácie a zabezpečenie skutočnej súdržnosti politík predstavuje problémy, ktoré je potrebné riešiť na úrovni politiky súdržnosti, ako aj politiky výskumu a rozvoja, a to bez ohľadu na skutočnosť, že vykonávacie orgány pôsobia na rôznych úrovniach (na nadnárodnej, národnej a nižšej než národnej úrovni) a riadia sa odlišným princípom (súdržnosť proti excelentnosti);
Notes that spending on R&D&I under the framework programme is allocated on the basis of the excellence criteria, involving a more competitive mode of access for participants, that require high technical capacity and strong knowledge of administrative and financial procedures; stresses that this situation generates a high concentration in economic clusters and top EU regions, thus limiting positive synergies in the group of regions and Member States which are going in the right direction but have not yet attained the goal; points out that the increase of regional disparities in terms of research and innovation potential and the guaranteeing of actual policy coherence represent challenges that need to be addressed by both cohesion and research and innovation policy, irrespective of the fact that the implementing bodies exist at different levels (supranational, national, sub-national) and are governed by a different rationale (cohesion vs. excellence);
trvá na tom, že účinnosť inovácií závisí od intenzity dosiahnutej súčinnosti, a vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že existujúce možnosti takejto súčinnosti vo financovaní stále nie sú dosť známe; vyzýva regióny ako hlavných aktérov, pokiaľ ide o informácie a schopnosť analýzy, ako aj členské štáty, aby zvýšili snahy na zlepšenie komunikácie; zdôrazňuje, že účinná súčinnosť si vyžaduje komplexný súbor vzťahov medzi subjektmi, ktoré vytvárajú, šíria, podporujú a uplatňujú rôzne druhy vedomostí; takisto zdôrazňuje, že rôzne vnútroštátne, regionálne a miestne orgány, ktoré riadia siedmy rámcový program, PKI a štrukturálne fondy, musia mať na zreteli možnosti, ktoré ponúka každý z týchto nástrojov, a požaduje lepšiu koordináciu medzi týmito aktérmi a politikami;
Insists that effective innovation depends on the closeness of the synergies obtained and regrets that existing opportunities for such synergies in funding are still not well known; calls on the regions, as main agents for information and capacity for analysis, and Member States to step up efforts to improve communication; highlights that effective synergies necessitate a complex set of relations between the agents which produce, distribute, promote and implement different forms of knowledge; stresses as well that the different national, regional and local bodies managing FP7, CIP and Structural Funds have to be aware of the possibilities offered by each of these instruments and asks for better coordination between these actors and policies;
zdôrazňuje, že zásahy zamerané na výskum a inováciu by mali využívať regionálne výhody a kapacity a mali by tvoriť súčasť regionálnej stratégie inovácie založenej na inteligentnej inovácii; domnieva sa, že tieto stratégie vyžadujú posilnenie úlohy regiónov a miest pri stanovení a realizácii priorít v rámci EÚ a jednotlivých štátov; vyzýva preto na posúdenie možnosti opätovného stanovenia inovačných činností v rámci štrukturálnych fondov s cieľom podporiť regionálne inovačné stratégie;
Underlines that interventions targeting research and innovation should capitalise on regional assets and capacities and form part of a regional innovation strategy based on smart innovation; considers that such strategies require an enhanced role of regions and cities in the EU and national priority setting and implementation; calls therefore for consideration of the possibility of re-establishing innovative actions within the Structural Funds with a view to promote regional innovation strategies;
všíma si existujúce možnosti kombinovaného financovania; zdôrazňuje však, že zmiešané financovanie nie je povolené medzi štrukturálnymi fondmi a rámcovými programami; zdôrazňuje, že nástroje možno kombinovať, aby pokryli doplnkové, ale samostatné činnosti, ako v prípade výskumnej infraštruktúry, alebo následné súčasti súvisiacich projektov, ako je rozvoj a ďalší postup novej výskumnej myšlienky, ako aj projektov v rámci rovnakej siete alebo skupiny;
Notes the existing possibilities of combined funding; stresses, however, that mixed financing is not allowed between Structural Funds and the framework programmes; stresses that the instruments can be combined to cover either complementary but separate activities, as in the case of research infrastructure, or consecutive parts of related projects, such as the development and follow-up of a new research idea, as well as projects within the same network or cluster;
je presvedčený, že skutočnosť, že miešané financovanie medzi štrukturálnymi fondmi a rámcovými programami nie je povolené, bráni regiónom využívať finančné prostriedky súčasne z oboch nástrojov, a že účinné vzostupné strategické procesy na regionálnej, ako aj vnútroštátnej úrovni by mohli pomôcť odstrániť medzery alebo prekrývanie pri financovaní zo zdrojov štrukturálnych fondov, z FP7 a CIP;
Believes that the fact that mixed financing is not allowed between Structural Funds and Framework Programmes prevents regions from using both instruments at the same time and that effective ‘bottom-up’ strategic processes at both regional and national level could help eliminate gaps or overlaps of funding from SF, FP7 and CIP;
zdôrazňuje, že súčinnosť je účinná najmä pri budovaní kapacít; v tejto súvislosti pripomína riadenie projektového financovania v rámci Európskeho strategického fóra pre výskumné infraštruktúry (ESFRI) a potrebu koordinovať priority EÚ pri financovaní výskumu na regionálnej a vnútroštátnej úrovni;
Underlines that synergy is especially efficient in capacity building; refers in this context to the project financing management in the European Strategy Forum on Research Infrastructures (ESFRI) and the need to coordinate EU research funding priorities on regional and national level;
zdôrazňuje, že súčinnosť ide nad rámec doplnkového financovania projektu; berie do úvahy, že tvorba kapacít, vytváranie sietí a prenos vedomostí je dôležitou formou súčinnosti a poznamenáva, že všetky nástroje ponúkajú príležitosti na takéto výmeny;
Stresses that synergy goes beyond complementary project funding; considers that capacity building, networking and knowledge transfer is an important form of synergy and notes that all instruments offer opportunities for such exchanges;
konštatuje, že skutočné synergie z hľadiska priameho príjemcu finančných prostriedkov závisia od organizačnej a strategickej schopnosti príjemcu skombinovať podporu z rôznych nástrojov EÚ; vyzýva regionálnych aktérov, aby vypracovali regionálne stratégie, ktoré môžu uľahčiť kombinovanie financovania;
Notes that actual synergies from the point of view of the direct beneficiary of funding depend on the beneficiary's organisational and strategic capacity to combine support from different EU instruments; calls on the regional actors to create regional strategies that can facilitate the combination of funding;