natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pridanou hodnotou pre používateľov je skutočnosť, že Europeana umožňuje hľadať informácie v ich vlastnom jazyku.
The additional value to users is that Europeana makes it possible to find information in their own mother tongues.
Europeana je financovaná z programu e Content plus v rámci programu pre konkurencieschopnosť a inováciu a z prostriedkov niektorých členských štátov a kultúrnych ustanovizní.
Europeana is funded by the e Content plus programme, by the Competitiveness and Innovation programme, and by some Member States and cultural institutions.
Nadácia európska digitálna knižnica bola zriadená s cieľom poskytovať prístup k európskemu kultúrnemu dedičstvu naprieč doménami.
The European Digital Library Foundation has been created with a goal to provide cross-domain access to Europe's cultural heritage.
Usiluje sa o uľahčovanie formálnych dohôd medzi múzeami, archívmi, audiovizuálnymi archívmi a knižnicami v otázke ako spolupracovať pri tvorbe a trvalej udržateľnosti spoločného portálu Europeana.
It tries to facilitate formal agreements across museums, archives, audio-visual archives and libraries on how to cooperate in the delivery and sustainability of the joint portal Europeana.
Je rovnako zameraná na poskytovanie právneho rámca pre EÚ na účely financovania a predstavuje základ budúcu správu.
It also aims to provide a legal framework for use by the EU for funding purposes and as a springboard for future governance.
Internetová stránka je prevádzkovaná úradom Europeana na serveroch Holandskej národnej knižnice.
The site is run by the Europeana office, hosted by the Dutch National Library.
Do obsahu Europeany prispieva viac než 1000 kultúrnych ustanovizní (a to buď priamo alebo prostredníctvom zostavovateľov) a viac než 150 ustanovizní sa pripojilo k jej partnerskej sieti.
More than 1000 cultural institutions contribute content to Europeana (directly or through aggregators) and more than 150 institutions have joined its partner network.
Komisia v súčasnosti plánuje ďalšiu fázu rozvoja Europeany.
The Commission now looks ahead to the next phase of development of Europeana.
Cieľom je zaručiť, aby Europeana a základné postupy digitalizácie, dostupnosti on-line a digitálneho uchovávania umožnili európskej kultúre trvalú viditeľnosť na internete a začlenili naše spoločné a rôznorodé dedičstvo ako neoddeliteľnú súčasť do európskej informačnej infraštruktúry v budúcnosti.
The aim is to ensure that Europeana and the underlying policies for digitisation, online accessibility and digital preservation, give European culture a lasting visibility on the internet and turn our common and diverse heritage into an integral part of Europe's information infrastructure for the future.
V otázke ďalšieho rozvoja Europeany sa tiež začala verejná konzultácia.
A public consultation was also launched on the further development of Europeana.
Jej obsahom bol okrem iného aj spôsob, akým zapojiť súkromný sektor do ďalšieho rozvoja Europeany prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev a ako v Europeane sprístupniť obsah chránený autorskými právami na vyhľadávanie.
It dealt amongst other things with the way in which the private sector can be involved in the further development of Europeana through public private partnerships, and how in-copyright content can be made searchable through Europeana.
Teraz, v čase, keď sa Europeana stáva skutočnosťou, potrebuje zo strany Európskeho parlamentu jasnú politickú podporu, pretože trvácnosť a kvalita tohto projektu závisia od zriadenia trvalo udržateľného modelu financovania a riadenia, nájdenia riešení masovej digitalizácie materiálov chránených autorskými právami a od zvyšovania povedomia členských štátov o význame tohto úsilia.
Now, at a time when Europeana is becoming a reality, it needs clear political backing from the European Parliament, since the staying-power and quality of this project depend on creating a sustainable financing and governance model, on finding solutions for mass-digitizing copyrighted materials, and on raising awareness about the importance of such an endeavour among the Member States.
Hlavné problémy súvisiace s obsahom
Main issues concerning content
Digitalizácia kultúrnych produktov vrátane kníh je náročnou a drahou úlohou, ktorá si vyžaduje spoluprácu medzi vlastníkmi práv, kultúrnymi ustanovizňami a spoločnosťami zaoberajúcimi sa informačnými a komunikačnými technológiami, ako aj medzi verejným a súkromným sektorom.
The digitisation of cultural products, including books, is an extensive and expensive undertaking that requires close cooperation between rights-holders, cultural institutions and ICT companies, as well as between the public and private sectors.
Výber obsahu na digitalizáciu a začlenenie do Europeany určujú členské štáty a ich kultúrne ustanovizne v súlade so svojimi politikami v oblasti kultúry a/alebo informácií.
The selection of content to be digitised and brought into Europeana is determined by the Member States and their cultural institutions, in line with their cultural and/or information policies.
Príspevky rôznych členských štátov do Europeany sú veľmi nerovnomerné čo sa týka počtu objektov, ako aj druhov materiálu.
The contribution by different Member States to Europeana is very uneven , both in terms of number of objects and types of material.
V Europeane je dostupných iba 5 % všetkých digitálnych kníh.
Only 5% of all digital books are available in Europeana.
Takmer polovica týchto kníh pochádza z Francúzska.
Almost half of these come from France.
Ďalšími veľkými prispievajúcimi štátmi sú Nemecko (16 %), Holandsko (8 %) a Spojené kráľovstvo (8 %).
Other big contributing countries are Germany (16%), the Netherlands (8%), and the United Kingdom (8%).
Všetky ostatné štáty prispievajú piatimi alebo menej percentami.
All other countries provide 5% or less each.
Spolu s masovou digitalizáciou , ktorá sa začína v ostatných častiach sveta, začína sa prejavovať potreba vážnejšie sa zaoberať úlohou rozsiahlej digitalizácie európskeho kultúrneho dedičstva.
With mass digitisation taking off in other parts of the world, it becomes urgent to engage more seriously with the task of large-scale digitisation of European cultural heritage.
Osobitná pozornosť by sa mala venovať dielam náchylným na poškodenie, ktoré by čoskoro mohli zaniknúť, ako sú napríklad audiovizuálne materiály.
Special attention should be paid to those works which are fragile and might cease to exist very soon and, among those, audiovisual materials.
Pôvodným cieľom bolo sústrediť sa na materiály, na ktoré zanikli autorské práva.
The initial aim was to concentrate on the potential provided by out-of-copyright text material.
Z právnych dôvodov Europeana neobsahuje ani knihy, ktoré sa prestali vydávať ( asi 90 % obsahu národných knižníc) ani diela neznámych autorov ( približne 10-20 % obsahu národných zbierok chránených autorskými právami ), ktorých autorov nebolo možno identifikovať.
For legal reasons, Europeana includes neither out-of-print books ( some 90% of the content of national libraries) nor orphan works ( estimated at 10% to 20% of national in-copyright collections), whose authors cannot be identified.
Rovnako je zrejmé, že by sa malo nájsť riešenie ako začleniť materiál, na ktorý sa vzťahuje ochrana autorských práv .
At the same time it is clear that solutions should be found on how to include in-copyright material.
Má to zásadný význam v záujme zabránenia vzniku „čiernej diery 20. storočia“, t.j. situácie, keď je na internete dostupné množstvo kultúrneho obsahu spred roka 1900, ale len veľmi málo z neskoršieho obdobia.
This is especially important in order to avoid a ‘20th century black hole’ - a situation in which much cultural material from before 1900 is accessible on the web, but very little material is available from the more recent past.
Vyžaduje si to úzku spoluprácu medzi kultúrnymi inštitúciami a držiteľmi práv za plného rešpektovania právnych predpisov týkajúcich sa ochrany autorských práv.
This requires close collaboration between cultural institutions and right holders, in full respect of copyright legislation.
Problém diel neznámych autorov nadobudol na aktuálnosti v dôsledku urovnania právneho sporu v súvislosti so službou Google Book Search v Spojených štátoch amerických, ktorý sa týka mnohých týchto diel.
The issue of orphan works has attracted increasing attention as a result of the Google Book Search legal case settlement in the United States of America which concerns many of these works.
(Google Books je komerčný projekt, ktorý vyvíja jeden z najvýznamnejších aktérov na trhu internetových služieb.
(Google Books is a commercial project developed by one of the most important players in the Internet services market.
Umožňuje užívateľom on-line prezerať knihy alebo úryvky kníh verejnej sféry po vyhľadaní na základe kľúčových slov.).
It allows users to view online public domain books or snippets of in-copyright books after having conducted a keyword-based search.)
Môže však viesť k vytvoreniu znalostnej priepasti medzi Európou a USA, ak budú v dôsledku tohto urovnania digitalizované knihy európskych autorov dostupné iba na území USA.
Nevertheless, it may lead to the creation of a knowledge gap between the Europe and the USA if the digitised books of European authors become available only from the territory of the USA as a consequence of this settlement.
Google by mohlo získať de facto monopolné postavenie ako jediný zdroj na hľadanie, distribúciu a predaj kníh.
Google could end up in de facto monopoly position as the sole source of ultimate power in book discovery, distribution and sales.
Komisia preto potrebuje podrobnejšie zhodnotiť ako sa situácie vyvinie.
The Commission therefore needs to have a close look at how the situation develops.
Mali by sa prijať všetky potrebné kroky na to, aby sa zabránilo novej digitálnej priepasti a aby sa ochránili európske spoločné a dlhodobé záujmy.
All necessary steps should be taken so as to avoid a new digital divide and to protect common long-term European interests.
V súčasnosti existujú veľmi užitočné nástroje uľahčujúce vyrovnanie práv pri dielach neznámych autorov, akým je napríklad iniciatíva ARROW (Prístupné zoznamy informácií o vlastníckych právach a dielach neznámych autorov), ktorá je projektom umožňujúcim užívateľovi použitím rozhrania na európskej úrovni overiť, či je dielo dostupné, či autorské práva naň vypršali alebo či ide o dielo neznámeho autora a získať informácie o držiteľoch autorských práv.
At the moment, initiatives such as ARROW (Accessible Registries of Rights Information and Orphan Works), a project which allows any user to verify whether a work is available, expired or orphan by using an interface developed at European level, and to obtain information on copyright holders, are very useful tools in facilitating the rights clearance for orphan works.
Prebiehajúce projekty digitalizácie v Európe odhaľujú problém s materiálmi verejnej sféry po zmene formátu.
Ongoing digitisation projects in Europe show an emerging problem with public domain materials after the format shift.
Je nevyhnutné, aby knihy z verejnej sféry v analógovej forme ostali vo verejnej sfére aj v digitálnej forme a aby ich mohla využívať čo najširšia verejnosť.
It is essential that books in the public domain in the analogue world, remain in the public domain in the digital world and that they can be enjoyed by the widest possible audience.
V Európe existuje množstvo prístupov, pri ktorých vznikajú otázky v súvislosti s právami vyplývajúcimi z digitalizácie.
There exists a wide range of approaches in Europe, which raise legal questions about rights created by digitisation.
Úskaliami materiálu verejnej sféry sú napríklad predpoklad novej úrovne práv, ktorá by sa vytvorila digitalizáciou, zaručenie výhradných práv dielam verejnej sféry pre spoločnosť, ktorá ich digitalizuje, ako aj územné obmedzenia prístupu ku kultúrnemu obsahu, ktoré môžu vzniknúť v procese digitalizácie.
Among problematic points for public domain material is, e.g., the assumption of a new layer of rights that would be created by digitization, the granting of exclusive rights on public domain works to the digitizing company, as well as territorial limitations to access cultural content which may accrue during the process of digitisation.
Otázky financovania
Financing issues
Model financovania európskej digitálnej knižnice prešiel vývojom z výlučného financovania Spoločenstvom (do roku 2009 prostredníctvom projektu EDL-net spolufinancovaného z programu e Content plus ) na model, pri ktorom finančné prostriedky nepochádzajú iba od Komisie (prostredníctvom programu pre konkurencieschopnosť a inováciu), ale aj od členských štátov, niektorých kultúrnych ustanovizní a zo sponzorských príspevkov súkromného sektora (od roku 2009 do konca roku 2013).
The financing model for the European digital library has evolved from an exclusively Community-funded one (until 2009 through the EDL-net project co-funded by the e Content plus programme) to a model where financing does not come only from the Commission (through the Competitiveness and Innovation Programme) but also from the Member States, some cultural institutions, and from private sector sponsorship (from 2009 until the end of 2013).
Pre trvalo udržateľný model financovania po roku 2013 sa musia vypracovať nové metódy financovania.
New methods of financing must be developed so as to find a sustainable financing model from 2013 onwards.
Jedným z plánovaných spôsobov je odklon od súčasného financovania závislého na projektoch smerom k verejno-súkromným partnerstvám a štruktúrovanejším príspevkom verejných inštitúcií.
One of the ways envisaged is to move away from the present project-based financing towards public-private partnerships and more structured contributions by public institutions.
Verejno-súkromné partnerstvá sa môžu rozvíjať rôznymi spôsobmi, napríklad ako súkromné sponzorstvo, platby za odkazy poskytnuté Europeanou na obsah organizácií, ktoré získavajú príjmy s tohto obsahu, ako aj rozsiahlejšími modelmi partnerstiev, pri ktorých by bol súkromný sektor priamo zapojený do prevádzky Europeany a vytváral pri príjmy na prevádzku tejto internetovej stránky.
Public private partnerships can be developed in various forms, such as private sponsoring, payment for the links provided by Europeana to the content of organisations that generate income from this content, as well as further-reaching partnership models, where the private sector would be directly involved in running Europeana and generating revenues to operate the site.
Malo by sa tak diať vždy na základe riadne stanovených podmienok a spoločných usmernení.
This should be always done on the basis of well-understood conditions and common guidelines.
Po roku 2013 by modely verejného financovania mali zahŕňať zvýšenie príspevkov členských štátov a nepretržité príspevky Spoločenstva.
Public funding models should include both an increased contribution by the Member States and a continuous Community contribution after 2013.
Bezodkladnou úlohou je riešiť nákladný proces masovej digitalizácie v rámci vyvíjajúcej sa Lisabonskej stratégie v súčasnosti.
An immediate task would be to deal with the costly process of mass digitisation under the currently evolving Lisbon strategy.
Jedným spôsobom, ako napredovať, je kryť časť nákladov digitalizácie z ďalšej generácie programov Spoločenstva a zohľadniť to v ďalšom viacročnom finančnom rámci.
One way forward would be to cover part of the costs of digitisation from the next generation of Community programmes and to take account of this in the next Multiannual Financial Framework.
Recesia v súčasnosti nemôže byť dôvodom na krátenie financovania pre informačnú spoločnosť, digitalizáciu a ostané oblasti.
The current recession cannot be a reason to cut funding for the information society, digitization, and the like.
Je potrebná riadna kampaň zameraná na budúce financovanie vrátane konferencií o zvyšovaní finančných prostriedkov, a to s cieľom zvýšiť povedomie o Europeane a v širšom meradle o celkovom množstve práce a úsilia potrebného na dosiahnutie významného pokroku pri rozsiahlej digitalizácii európskeho kultúrneho dedičstva.
A proper campaign for future funding is needed, including fund-raising conferences, in order to heighten awareness of Europeana and more broadly, of the sheer volume of work and effort needed to make significant progress in the task of large-scale digitisation of European cultural heritage.
o Europeane – ďalších krokoch
on Europeana - the next steps
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko: Ioan Enciu
Rapporteur: Ioan Enciu
A. keďže bezplatný prístup ku kultúrno-vzdelávacím informáciám musí byť prioritou, aby sa zlepšila životná úroveň a úroveň vzdelania,
A. whereas access to cultural and educational information must be a priority in order to improve educational and living standards,
2. zdôrazňuje, že vzhľadom na prínos, ktorým Europeana bude pre všetkých občanov EÚ, mala by sa plánovať jej dostupnosť vo všetkých úradných jazykoch čo najskôr;
Emphasises that, in view of the benefits for all EU citizens of accessing ‘Europeana’, its availability in all the official languages should be envisaged as soon as possible;
5. navrhuje vypísať verejnú súťaž s cieľom čo najúčinnejšie koordinovať správu knižnice Europeana, stanoviť jasné, realistické ciele a v prípade potreby projekt prehodnotiť;
Suggests issuing a public call for tenders with a view to coordinating the administration of ‘Europeana’ as effectively as possible, defining clear, realistic objectives and re-evaluating the operation if necessary;
7. žiada Komisiu, aby vypracovala pravidlá na stanovenie štandardného postupu vydávania diel a zasielania ich digitálnych verzií národným archívom v rovnakom čase, ako sa dielo dostáva do tlače, pričom národné archívy pridajú uvedený obsah do databázy Europeany za prísneho dodržiavania autorských práv;
Asks the Commission to establish rules for a standard procedure for publishing a work and forwarding its digital version to the national archives at the same time as the work goes to the printers, with the national archives adding the content to the ‘Europeana’ database on a basis of strict respect for copyright;
10. odporúča Komisii, aby v budúcnosti zvážila možnosť stanovenia požiadavky, aby sa všetky digitálne zdroje vyvinuté v rámci budúcich projektov výskumu a vývoja spolufinancovaných Európskou úniou zahrnuli do digitálnej knižnice Europeana, pričom sa zohľadnia všetky obmedzenia vyplývajúce z práv duševného vlastníctva;
Recommends to the Commission that, in the future, it consider the option of making it a requirement that all digital resources developed under future research and development projects co-funded by the European Union be submitted to the ‘Europeana’ digital library, taking into account any restrictions arising from intellectual property rights;
17. odporúča Komisii, aby pre osoby so zdravotným postihnutím zabezpečila špeciálne digitálne verzie čo najväčšieho množstva digitálneho obsahu, ako napr. audio nahrávky textov;
Recommends to the Commission that it ensure the provision of special digital versions for people with disabilities, such as audio reading, for as much of the digital content as possible;
19. odporúča Komisii, aby trvala na štandardnom elektronickom formáte digitalizovaných diel s cieľom zabezpečiť kompatibilitu digitalizovaných dokumentov s on-line rozhraním a databázou;
Recommends to the Commission that it insist on a standard electronic format for the digitised works, so as to ensure that the digitised documents are compatible with the online interface and the database;
k Europeane – ďalším krokom
on ‘Europeana – the next steps’
Spravodajkyňa výboru požiadaného o stanovisko: Marielle Gallo
Rapporteur: Marielle Gallo
3. vyzýva Európsku komisiu, aby vytvorila európsku databázu diel neznámych autorov, ktorá by umožnila výmenu informácií o vlastníctve práv, a teda aj racionalizáciu nákladov na dôkladné vyhľadávanie;
Calls on the Commission to develop a European database of orphan works which would make it possible to exchange information on the ownership of rights and thereby reduce costs incurred in making diligent searches for rights-holders;
7. zdôrazňuje význam jednotného prístupu na európskej úrovni k podmienkam verejno-súkromných partnerstiev a potrebu uskutočniť dôkladný prieskum partnerských dohôd s partnermi zo súkromného sektora o plánoch na digitalizáciu, najmä pokiaľ ide o trvanie doložiek o výlučnosti, indexáciu a zoraďovanie podľa systému vyhľadávania digitalizovaných súborov pre vlastnú potrebu knižníc, nepretržitosť poskytovanej služby, nedôverný charakter takýchto dohôd a kvalitu digitalizácie;
Stresses the importance of a concerted approach at European level to the issue of the terms and conditions governing public-private partnerships and the need for an in-depth examination of partnership agreements with private stakeholders on digitisation plans, notably as regards the duration of exclusivity clauses, the indexing and referencing via search engine by libraries of digitised files held for their own use, service continuity, the non-confidential nature of such agreements and digitisation quality;
o politike kvality poľnohospodárskych výrobkov: akú stratégiu zvoliť?
on Agricultural product quality policy: what strategy to follow?
Spravodajca: Giancarlo Scotta'
Rapporteur: Giancarlo Scotta'
STANOVISKO Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín 17
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 16
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 28. mája 2009 o politike kvality poľnohospodárskych výrobkov ( KOM(2009)0234 ),
– having regard to the communication from the Commission of 28 May 2009 on agricultural product quality policy ( COM(2009)0234 ),
– so zreteľom na zelenú knihu Komisie z 15. októbra 2008 o kvalite poľnohospodárskych výrobkov: normy pre výrobky, požiadavky na hospodárenie a systémy kvality ( KOM(2008)0641 ),
– having regard to the Commission’s green paper of 15 October 2008 on agricultural product quality: product standards, farming requirements and quality schemes ( COM(2008)0641 ),
– so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 10. marca 2009 o zabezpečení kvality potravinárskych výrobkov vrátane harmonizácie alebo vzájomného uznávania noriem
– having regard to its resolution of 10 March 2009 on ensuring food quality including harmonisation or mutual recognition of standards
– so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z októbra 2008 o systémoch certifikácie kvality potravín,
– having regard to the Commission staff working document of October 2008 on food quality certification schemes,
– so zreteľom na správu Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a stanovisko Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín ( A7-0029/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinions of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A7‑0029/2010 ),
A. keďže Európska únia má najvyššie normy kvality potravinárskych výrobkov na svete, ktoré vyžadujú európski spotrebitelia a ktoré predstavujú prostriedok, ako čo najviac zvýšiť pridanú hodnotu,
A. whereas the European Union has the highest quality standards for food products in the world and these high standards are demanded by Europe’s consumers and represent a means of maximising added value,
B. keďže podpora malých a stredných poľnohospodárskych podnikov, ktoré uspokojujú miestne požiadavky na objem výroby a spotreby, udržiava tradičné a empirické spôsoby poľnohospodárstva a zabezpečuje ich uplatňovanie v súlade s najprísnejšími zásadami kvality a bezpečnosti;
B. whereas support for small and medium-sized farms, whose production and consumption levels meet local requirements, sustains both traditional and empirical farming methods and ensures they are applied in accordance with the highest standards of quality and safety,