natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Existuje mnoho dôvodov, prečo by sa Európa mala dôkladnejšie zaoberať územiami divočiny.
There are many reasons, why Europe should have closer look at wilderness areas.
Predovšetkým preto, že poskytuje útočisko mnohým druhom a genetickým rezervám, najmä veľkým cicavcom, ako je medveď hnedý, vlk a rys, ktoré nie sú schopné prežiť čo i len v nepatrne zmenených podmienkach.
First of all, as a refuge many species and genetic reserve, which are unable to survive even in slightly altered conditions, especially large mammals, like brown bear, wolf and lynx.
Nachádza sa v nej tiež množstvo druhov, ktoré ešte len čakajú na to, že budú objavené a opísané.
There are also many species which are waiting to be discovered and describe.
Väčšina z nich žije v pôde alebo v rozkladajúcom sa dreve a je mimoriadne citlivá na zmenu.
Most of them live in the soil or in rotting timber and they are highly sensitive to changes.
Tieto nenarušené oblasti sú dokonale vhodné na skúmanie prirodzených zmien v prírode – evolúcie.
These undisturbed areas are perfect to examine the natural changes in nature, the evolution.
Takisto vedomie, že tieto oblasti riadi príroda, vytvára osobitné a jedinečné napätie, ktoré možno z hospodárskeho hľadiska využiť na rozvoj nových produktov cestovného ruchu.
Also the knowledge that these areas are ruled by nature, gives a special and unique tension, which can be used economically in developing new tourism products.
Tieto oblasti sú zároveň extrémne zraniteľné v dôsledku vplyvu ľudským zásahom spôsobených zmien životného prostredia mimo ich hraníc, ako je zmena klímy, zavádzanie inváznych nepôvodných druhov a zmeny na horných tokoch riečnych systémov týchto oblastí.
At the same time these areas are extremely vulnerable to the impacts of man-made environmental changes occurring outside their boundaries, such as climate change, the introduction of invasive alien species and changes to river systems upstream of these areas.
Napokon existuje pre zachovanie divej prírody v Európe aj mnoho čisto etických dôvodov.
Finally there are also many purely ethical reasons to keep wilderness in Europe.
Našou morálnou povinnosťou je zabezpečiť, aby budúce generácie mohli mať radosť a prospech zo skutočne nedotknutých oblastí Európy.
We have moral obligation to ensure the future generation can enjoy and benefit from Europe's real wild areas.
Rozvoj trvalo udržateľného cestovného ruchu sa využíva ako prostriedok, ktorý dáva divej prírode hospodársku hodnotu a získava podporu pre koncepciu ochrany prírody.
Sustainable tourism development is used as a means to give economic value to wilderness and to create support for conservation.
Trvalo udržateľný cestovný ruch je dôležitou súčasťou využívania divej prírody v Európe.
Sustainable tourism is an important part of the use of the Wilderness in Europe.
Trvalo udržateľný cestovný ruch povzbudzuje bežných občanov k tomu, aby objavovali skryté hodnoty prírody bez toho, aby v nej spôsobovali škodu.
Sustainable tourism encourages ordinary people to discover the hidden values of the nature without causing damage to it.
Trvalo udržateľný cestovný ruch podporuje prijatie politiky ochrany prírody, pretože občania vďaka nemu a prostredníctvom osobných skúseností porozumejú potrebe chrániť prírodu.
Sustainable tourism strengthens the acceptance of the conservation policy, as the citizens understand the need for protection through their persona experience.
Trvalo udržateľný cestovný ruch pomáha z hospodárskeho hľadiska zachovať divú prírodu a poskytuje pracovné príležitosti odborníkom v oblasti ochrany prírody.
Sustainable tourism helps to economically maintain Wilderness, and provides job opportunities for the conservation experts.
Prepojením programov týkajúcich sa divej prírody a trvalo udržateľného cestovného ruchu v Európe sa zaoberá zaujímavá iniciatíva, ktorá sa nazýva PAN (Protected Area Network) Parks Foundation – PPF.
There is an interesting initiative for the combination of Wilderness programs and sustainable tourism in Europe, the PAN (Protected Area Network) Parks Foundation (PPF).
PPF riadi sieť chránených oblastí, ktoré sú poslednými nedotknutými územiami v Európe.
PPF manages a network of protected areas that are still the last untouched lands in Europe.
Cieľom v súčasnosti už desať rokov existujúcej iniciatívy PPF je trvalo udržateľný cestovný ruch v týchto oblastiach.
The aim of the already ten years old PPF is sustainable tourism in these areas.
V celej Európe od severného polárneho kruhu po Stredozemné more už existuje desať parkov zodpovedajúcich úrovni PAN Parks.
There are already ten PAN Parks throughout Europe from the Artic Circle to the Mediterranean.
PPF podporuje cestovný ruch c cieľom získať nových prívržencov ochrany prírody.
PPF stimulate tourism in order to create new supporters for conservation.
Územie divočiny je veľmi prísne vymedzená.
There is a very strict threshold for the wilderness area.
Minimálne 10 000 ha územia sa musí stále nachádzať v prirodzenom stave, čo vylučuje, aby ho ľudia využívali na ťažbu.
There must be at least 10.000 ha of the territory still in natural state, which excludes extractive human uses.
Norma pre oblasť divočiny iniciatívy PAN Parks:
PAN Parks wilderness zone standard:
Podmienkou sú ekologicky neroztrieštené jadrové územia/územia divočiny s rozlohou minimálne 10 000 ha, kde nie je povolená ťažobná činnosť a kde sú jedinými zásahmi v oblasti riadenia zásahy, ktorých cieľom je zachovanie alebo obnova prirodzených ekologických procesov.
It is required that there is an ecologically unfragmented core/wilderness zone of at least 10.000 ha where no extract uses are permitted and where the only management interventions are those aimed at maintaining or restoring natural ecological processes.
Rozloha jadrového územia/územia divočiny sa v minulosti nezmenšila.
The size of the core/wilderness zone has not been reduced in the past.
Oblasti divočiny, ktoré sú certifikované ako PAN Parks:
PAN Parks Wilderness Zones:
Ochrana divej prírody je najvýznamnejším úspechom koncepcie PAN Parks a súčasťou hlavných cieľov tejto iniciatívy.
Wilderness conservation is the most significant achievements of the PAN Parks concept and part of PAN Parks Core Purpose.
Krátke zhrnutie týchto úspechov:
Here is short summary of this achievement:
· Národný park Archipelago (Fínsko): 10 600 ha
· Archipelago National Park (Fi): 10.600 ha
· Národný park Bieszczady (Poľsko): 18 425 ha
· Bieszczady National Park (Pl): 18.425 ha
· Národný park Borjomi-Kharagauli (Gruzínsko): 50 325 ha (mimo EÚ)
· Borjomi-Kharagauli National Park (Ge): 50.325 ha (non EU)
· Národný park Fulufjället (Švédsko): 22 140 ha
· Fulufjället National Park (Se): 22.140 ha
· Národný park Oulanka (Fínsko) 12 924 ha
· Oulanka National Park (Fi): 12.924 ha
· Národný park Centrálny Balkán (Bulharsko): 21 019 ha
· Central Balkan National Park (Bg): 21.019 ha
· Národný park Majella (Taliansko): 25 500 ha
· Majella National Park (I): 25.500 ha
· Národný park Paanajärvi (Rusko): 30 000 ha (mimo EÚ)
· Paanajärvi National Park (Ru): 30.000 ha (non EU)
· Národný park Retezat (Rumunsko): 14 215 ha
· Retezat National Park (Ro): 14.215 ha
· Národný park Rila (Bulharsko): 16 350 ha
· Rila National Park (Bg): 16.350 ha
· V členských štátoch európskej únie: 146 173ha
· European Union member states: 146.173ha
Tento prístup ponúka jedinečnú príležitosť na to, aby sa aspoň čiastočne vyriešil problém narastajúceho počtu oblastí s veľkou prírodnou rozmanitosťou na celom území Európy a vytvorila malá, ale mimoriadne dôležitá sieť chránených území divočiny.
This approach create unique opportunity to least partially solve a problem with growing number of abundant areas throughout Europe and create small but vital network of wilderness protected areas.
Existuje združenie európskych mimovládnych organizácií, ako je PAN Parks Foundation, Europarc Federation, Eurosite, Wild Europe, Birdlife International a WWF, ktoré podporujú zdokonalenú ochranu dedičstva európskych území divočiny.
There is a coalition of European NGOs such as the PAN Parks Foundation Europarc Federation, Eurosite, Wild Europe, Birdlife International and WWF, which support the improved protection of Europe’s wilderness heritage.
Najhodnotnejšie a biologicky najrozmanitejšie oblasti Európskej únie už pokrýva európska sieť Natura 2000.
The European network of Natura 2000 already covers the most valuable and bio-diverse areas of the European Union.
Znamená to, že prinajmenšom veľká časť divej prírody Európy sa nachádza pod ochranou siete Natura 2000.
This means that at least a big part of European wilderness is protected under the Natura 2000.
Na túto výzvu však musíme zareagovať.
What we need to do is respond to this challenge.
Podľa smernice EÚ o vtáctve a o biotopoch je 13 % rozlohy lesov v 27 členských štátoch EÚ označených za lokality Natura 2000.
13% of the forest zone of the 27 EU member states is designated as Natura 2000 sites, under EU Birds and Habitats directive.
Natura 2000 poskytuje flexibilný rámec, ktorý vyžaduje, aby členské štáty sformulovali ciele v oblasti ochrany prírody a chránili a spravovali lokality s cieľom obnoviť alebo udržať priaznivý stav ochrany druhov a biotopov, kvôli ktorým príslušné lokality toto označenie získali.
Natura 2000 provides a flexible framework which asks Member States to formulate conservation objectives, and protect and manage the sites in a way that restores or maintains the favourable conservation status of the species and habitats for which the sites are designated.
Nová legislatíva týkajúca sa divej prírody nie je potrebná, dôrazne sa však odporúča, aby územia divočiny zohrávali v rámci siete Natura 2000 osobitnú úlohu a aby boli prísne chránené.
There is no need for a new legislation concerning Wilderness, but it is highly recommended to give a special role and extra protection for Wilderness zones inside Natura 2000.
Preto by Európska komisia mala vypracovať vhodné odporúčania, ktoré by členským štátom slúžili ako usmernenia týkajúce sa najlepších spôsobov na zabezpečenie ochrany súčasných a potenciálnych oblastí divej prírody a neobrobenej pôdy a ich prirodzených procesov, ktoré pravdepodobne pokrýva sieť Natura 2000.
That's why European Commission should develop appropriate recommendations that provide guidance to the EU Member States on best ways of ensuring the protection of present and potential wilderness or wildlands and their natural processes, which are likely covered by the Natura 2000.
Tieto odporúčania by mali zahŕňať: vymedzenie pojmu divočina pre Európsky parlament, zmapovanie posledných oblastí divej prírody Európy, pretože by sme mali poznať súčasný stav výskytu a rozšírenie dosiaľ nedotknutých oblastí (rozdelených podľa hlavných typov biotopov na lesné, sladkovodné a morské oblasti divej prírody), vypracovanie štúdie o význame/prínose ochrany divej prírody, vypracovanie usmernení týkajúcich sa divej prírody pre sieť Natura 2000 vrátane európskej stratégie v oblasti divej prírody.
This should include: definition of wilderness for European Parliament, mapping of Europe's last wilderness area, because we shall know the distribution and the current cover of still untouched area (divided in major habitats types: forest, freshwater and marine wilderness areas), establishment of a study on the value / benefits of wilderness protection, development of wilderness guidelines for the Natura 2000 network, including an European wilderness strategy.
Na zníženie fragmentácie divej prírody, dôsledné riadenie pri obnovy oblastí divej prírody, vytvorenie kompenzačných mechanizmov a programov, zvyšovanie informovanosti, rozvoj porozumenia, turistické balíky, meranie a zvyšovanie účinnosti riadenia treba poskytnúť finančné prostriedky.
Funding should be allocated for reducing fragmentation, careful management of re-wilding areas, development of compensation mechanism and programmes, awareness, building interpretation, tourism packages, measuring and improving management effectiveness.
o situácii v oblasti základných práv v Európskej únii v rokoch 2004 – 2008
on the situation of fundamental rights in the European Union 2004-2008
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
MOTION FOR A EUROPEN PARLIAMENT RESOLUTION
o situácii v oblasti základných práv v Európskej únii v rokoch 2004 – 2008
on the situation of fundamental rights in the European Union 2004‑2008
– so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie („charta“) zo 7. decembra 2000, prijatú 12. decembra 2007,
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union (the Charter) of 7 December 2000, as adopted on 12 December 2007,
– so zreteľom na ciele vytvoriť z Únie priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a zároveň zaviesť zásady slobody, demokracie, dodržiavania základných práv a právneho štátu stanovené v článkoch 6 a 7 Zmluvy o Európskej únii (EÚ),
– having regard to the objectives of making the Union an area of freedom, security and justice and of implementing the principles of liberty, democracy and respect for fundamental rights and the rule of law, as set out in Articles 6 and 7 of the Treaty on European Union (EU),
– so zreteľom na inovácie, na ktorých sa vlády členských štátov dohodli 13. decembra 2007 podpísaním Lisabonskej zmluvy, z ktorých medzi najdôležitejšie patrí priznanie právne záväzného charakteru charte a povinnosť dodržiavať Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd (EDĽP),
– having regard to the innovations to which the governments of the Member States gave their agreement on 13 December 2007 by signing the Lisbon Treaty, the most significant of which are the conferral of binding legal status on the Charter and the requirement to accede to the European Convention on the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (the ECHR),
ES L 303, 2.12.2000, s.
OJ L 303 2.12.2000, p.
16. , a so zreteľom na Rámcový dohovor Rady Európy na ochranu národnostných menšín,
16. , and to the Council of Europe’s Framework Convention for the Protection of National Minorities,
1. (ďalej len „agentúra“),
1. (hereinafter the Agency),
– so zreteľom na správy agentúry a Európskeho strediska pre monitorovanie rasizmu a xenofóbie a správy príslušných mimovládnych organizácií (MVO),
– having regard to the reports of the Agency, the European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia and the non-governmental organisations (NGOs) concerned,
– so zreteľom na rozhodnutia Súdneho dvora Európskych spoločenstiev (ESD) a Európskeho súdu pre ľudské práva,
– having regard to the decisions of the Court of Justice of the European Communities (ECJ) and of the European Court of Human Rights,
– so zreteľom na výročné správy o situácii v oblasti základných práv v Európskej únii vypracované sieťou nezávislých expertov Európskej únie,
– having regard to the annual reports on fundamental rights in the European Union drawn up by the European Union’s network of independent experts,
– so zreteľom na správy orgánov Rady Európy, najmä správy parlamentného zhromaždenia a komisára pre ľudské práva o situácii v oblasti ľudských práv v Európskej únii,
– having regard to the reports by the bodies of the Council of Europe, in particular the reports on the human rights situation drawn up by the Parliamentary Assembly and the Commissioner for Human Rights,
– so zreteľom na svoje správy o návštevách záchytných centier pre prisťahovalcov bez povolenia na pobyt,
– having regard to its reports on visits to detention centres for immigrants in an irregular situation,
– so zreteľom na svoje uznesenia v oblasti základných práv a ľudských práv,
– having regard to its resolutions on fundamental rights and human rights,
– so zreteľom na sériu verejných stretnutí a výmen názorov, ktoré v rámci príprav na vypracovanie tohto uznesenia zorganizoval Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, najmä na stretnutie so sudcami ústavných a najvyšších súdov dňa 8. októbra 2007, na stretnutie s komisárom Rady Európy pre ľudské práva dňa 19. mája 2008 a na stretnutie so zástupcami mimovládnych organizácií dňa 6. októbra 2008,
– having regard to the series of public meetings and exchanges of views organised in preparation for the drafting of this resolution by its Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, in particular those held on 8 October 2007 with constitutional and supreme court judges, on 19 May 2008 with the Council of Europe’s Commissioner for Human Rights and on 6 October 2008 with representatives of non-governmental organisations,
– so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci a stanovisko Výboru pre kultúru a vzdelávanie ( A6-0479/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinion of the Committee on Culture ( A6-0479/2008 ),
A. keďže v článku 6 Zmluvy o EÚ sa uvádza, že Európska únia sa zakladá na spoločenstve hodnôt a dodržiavaní základných práv, ktoré zaručuje EDĽP a ktoré vyplývajú zo spoločných ústavných tradícií členských štátov,
A. whereas Article 6 of the EU Treaty states that the European Union is based on a community of values and on respect for fundamental rights, as guaranteed by the ECHR and as they result from the constitutional traditions common to the Member States,
B. keďže Parlament je ako priamo volený zástupca občanov Únie garantom ich práv, považuje presadzovanie týchto zásad za svoju významnú povinnosť, najmä vzhľadom na skutočnosť, že právo jednotlivca odvolať sa na súdy Spoločenstva a úrad Európskeho ombudsmana je za súčasného stavu zmlúv veľmi obmedzené,
B. whereas Parliament, as the directly elected representative of the citizens of the Union and guarantor of their rights, believes that it has a clear responsibility to uphold these principles, in particular as the Treaties in their current form greatly restrict the individual’s right to bring actions before the Community courts and the European Ombudsman,
C. keďže zavedenie postupu kontroly zlučiteľnosti legislatívnych návrhov s chartou je jedným z nevyhnutných dôsledkov jej prijatia 7. decembra 2000, čo uznala aj Komisia prijatím ustanovení v tejto oblasti v roku 2001 a ako pripomenul samotný Parlament prijatím uznesenia 15. marca 2007 o dodržiavaní Charty základných práv v legislatívnych návrhoch Komisie: metodika systematickej a prísnej kontroly,
C. whereas the introduction of a procedure for monitoring the compatibility of legislative proposals with the Charter is an inevitable consequence of its adoption on 7 December 2000, as the Commission acknowledged when adopting corresponding provisions in 2001 and as Parliament pointed out when adopting its resolution of 15 March 2007 on compliance with the Charter in the Commission’s legislative proposals: methodology for systematic and rigorous monitoring,
D. keďže v Lisabonskej zmluve predloženej na ratifikáciu sa výslovne uvádza odkaz na chartu a priznáva sa jej rovnaká právna sila, akú majú zmluvy,
D. whereas the Lisbon Treaty, which is currently undergoing ratification, makes explicit reference to the Charter and confers on it the same legal value as the Treaties,
E. keďže v prípade začlenenia charty do primárneho práva Únie nadobudnú práva, ktoré sú v nej ustanovené, záväzný charakter prostredníctvom sekundárneho práva, ktorým sa budú vykonávať,
E. whereas, should the Charter be incorporated into Union primary law, the rights defined therein will acquire binding force by means of the secondary law implementing them,
F. keďže charta sa nezávisle od svojho právneho štatútu stala v priebehu rokov zdrojom inšpirácie v judikatúre európskych súdov, ako sú Súd prvého stupňa (SPS)a ESD, Európsky súd pre ľudské práva a mnohé ústavné súdy,
F. whereas, irrespective of its legal status, the Charter has over the years become a source of inspiration in the case-law of the European courts, such as the Court of First Instance (CFI) and the ECJ, the European Court of Human Rights and many constitutional courts,
1. domnieva sa, že účinná ochrana a podpora základných práv je základom demokracie v Európe a je kľúčovou podmienkou upevňovania európskeho priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti;
Considers that the effective protection and the promotion of fundamental rights form the basis of democracy in Europe and are prerequisites for the consolidation of the European area of freedom, security and justice;
4. pripomína, že v súlade s článkom 6 ods. 2 Zmluvy o EÚ je poslaním ESD dbať na dodržiavanie základných práv, ktoré vyplývajú zo spoločných ústavných tradícií členských štátov, z EDĽP a z iných nástrojov medzinárodného práva;
Points out that, pursuant to Article 6(2) of the EU Treaty, the role of the ECJ is to enforce fundamental rights as they result from the constitutional traditions common to the Member States, the ECHR and other instruments of international law;
7. víta článok 53 charty, ktorý ESD umožňuje prehĺbiť jeho judikatúru v oblasti základných práv, čo týmto právam poskytne právny základ, ktorý je nevyhnutný z hľadiska rozvoja práva EÚ;
Welcomes Article 53 of the Charter, which will enable the ECJ to develop its case-law on fundamental rights, thereby giving them a basis in law which is vitally important in the context of the development of EU law;
Všeobecné odporúčania
General recommendations
12. žiada Komisiu a Radu, aby využili informácie dostupné vďaka monitorovaniu, ktoré v rámci Európskej únie vykonávajú agentúra, Rada Európy, kontrolné orgány OSN, vnútroštátne inštitúty pre ľudské práva a mimovládne organizácie, a aby na ich základe prijali nápravné opatrenia alebo preventívny právny rámec;
Calls on the Commission and the Council to use the information available as a result of the monitoring carried out within the European Union by the Agency, the Council of Europe, United Nations monitoring bodies, national human rights institutions and NGOs and to translate that information into corrective measures or a preventive legal framework;
14. poukazuje na skutočnosť, že aktívnu politiku v oblasti práv nemožno obmedziť iba na verejne najznámejšie prípady a že vážne porušenia práv nepodliehajú kritickej verejnej kontrole v uzavretých inštitúciách pre mládež, staršie a choré osoby alebo vo väzniciach; zdôrazňuje, že členské štáty a Európska únia by mali zabezpečiť odborné monitorovanie životných podmienok v týchto uzavretých inštitúciách, a to ako z hľadiska predpisov, tak aj postupov;
Draws attention to the fact that an active rights policy cannot be confined to those cases that receive the greatest public exposure and that serious rights violations are not subject to critical public scrutiny in closed institutions for juveniles, the elderly and the sick or in prisons; stresses that the Member States and the European Union should ensure expert monitoring of living conditions in such closed institutions, in terms of both regulations and practices;
17. naliehavo žiada Radu, aby pretvorila svoju pracovnú skupinu ad hoc pre ľudské práva a občianstvo na stálu pracovnú skupinu, ktorá by pracovala súbežne s pracovnou skupinou pre ľudské práva (COHOM), a nabáda Komisiu, aby portfólio základných ľudských práv a slobôd zverila len jednému komisárovi;
Urges the Council to transform its ad hoc working party on fundamental rights and citizenship into a standing working party, which would work in tandem with the Working Party on Human Rights (COHOM), and calls on the Commission to allocate the human rights and fundamental freedoms portfolio to a single Commissioner;
Spolupráca s Radou Európy a inými medzinárodnými inštitúciami a organizáciami zodpovednými za ochranu základných práv
Cooperation with the Council of Europe and the other international institutions and organisations responsible for the protection of fundamental rights
Rada Európy – Európska únia: „Spoločná ambícia pre európsky kontinent“, správa Jean-Claudea Junckera, 11. apríl 2006, s.
Council of Europe - European Union: ‘A sole ambition for the European continent’, report by Jean-Claude Juncker, 11 April 2006, p.