natgillin/translations-raw huggingface dataset:
8. zdôrazňuje napríklad skutočnosť, že konkurencieschopnosť regiónov do veľkej miery závisí od produktivity, dostupnosti trhov a úrovne kvalifikácie pracovných síl, ktorá sa medzi regiónmi líši oveľa viac ako medzi členskými štátmi; konštatuje ďalej, že inštitucionálne faktory sa čoraz častejšie považujú za kľúčové prvky konkurencieschopnosti, k takýmto faktorom patrí podpora sociálneho kapitálu vo forme kultúry podnikania a spoločných noriem správania, ktoré uľahčujú spoluprácu a podnikanie a tiež zefektívňujú správu verejných vecí;
Points out, for example, that the competitiveness of the regions depends to a great extent on productivity, the accessibility of markets and level of qualification of the work force, which varies significantly more among regions than among Member States; notes furthermore that institutional factors are increasingly seen as key elements in competitiveness, such factors including the endowment of social capital in the form of business culture and shared norms of behaviour which facilitate co-operation and enterprise and also the efficiency of public administration;
12. zdôrazňuje, že je dôležité začleňovať problematiku rodovej rovnosti, rovnakých príležitostí a osobitných potrieb postihnutých osôb a starších občanov do každej etapy realizácie projektov kohéznej politiky;
Stresses the importance of integrating gender mainstreaming, equal opportunities and the special needs of persons with disabilities and senior citizens at every stage in the implementation of cohesion policy projects;
16. vyjadruje veľké prekvapenie nad tým, že Komisie v štvrtej správe o kohézii uvádza, že „sa nezdá, že samotná ostrovná poloha je prekážkou rozvoja“ a poukazuje na veľké sklamanie obyvateľov ostrovných regiónov z tohto vyjadrenia, pretože títo obyvatelia sa každodenne stretávajú s negatívnymi vplyvmi a ťažkosťami vyplývajúcimi z ostrovnej polohy;
Expresses its great surprise at the Commission's statement in the Fourth Cohesion Report that 'insularity does not seem to constitute in itself a major obstacle to development' and notes the strong disappointment of the people of island regions with that statement, for the reason that they are confronted on a daily basis with the negative impacts and difficulties of insularity,
Regionálna politika a Lisabonská stratégia
Regional policy and the Lisbon Strategy
18. zdieľa názor Komisie, že kohézna politika je hybnou silou Lisabonskej stratégie prostredníctvom nasmerovania verejných investícií do projektov, ktoré podporujú tvorbu dynamickejšej hospodárskej štruktúry, ktorá vedie k rastu, stimuluje inovácie a vychádza zo synergického účinku, ktorý vznikol účinnejšou harmonizáciou politík a programov;
Shares the opinion of the Commission on the leverage effect of cohesion policy vis-à-vis the Lisbon Strategy, which is achieved by virtue of the directing of public investments towards projects that favour the creation of a more dynamic, growth-generating, innovation-stimulating economic fabric based on synergy created by more efficient harmonisation of policies and programmes;
22. pripomína, že meškania pri vykonávaní štrukturálnej politiky sú spôsobené okrem iného prílišnou strnulosťou postupov a že sa preto treba zamyslieť nad zjednodušením týchto postupov a jasným vymedzením povinností a právomocí medzi EÚ a členskými štátmi;
Points out that the delays in implementing structural policy are due in part to the excessive rigidity of procedures and that, consequently, consideration should be given to simplifying those procedures and clearly dividing responsibilities and competences between the EU and the Member States;
24. požaduje, aby sa Lisabonská stratégia rozšírila tak, aby zahrnula územný rozmer, čo umožní zohľadniť vlastné charakteristiky regiónov a zároveň rozvíjať transeurópske synergie a spoluprácu a osobitne podporovať vytváranie a vykonávanie rozsiahlych inovačných činností;
Calls for the Lisbon Strategy to be broadened to include the territorial dimension, allowing characteristics specific to the regions to be taken into account, while encouraging trans-European synergies and cooperation, with special support for the creation and implementation of broad-based innovative activities;
Územná kohézia: smerom k integrovanému prístupu
Territorial cohesion: towards an integrated approach
30. navrhuje uprednostniť politiky, ktoré prispievajú k skutočnému polycentrickému rozvoju území, aby sa znížil tlak na hlavné mestá a podporil sa vznik druhotných centier; domnieva sa, že v tejto súvislosti by sa nemala prehliadať podpora vidieckych oblastí a dôležitá úloha malých a stredne veľkých miest vo vidieckych oblastiach;
Proposes that priority be given to policies that serve a genuinely polycentric development of territories, such that the pressures on capital cities are lessened and the emergence of secondary poles is encouraged; considers that support for rural areas and the important role played by small and medium-sized towns located in rural areas should not be overlooked in this connection;
33. varuje pred nebezpečenstvom sektorizácie politík a podporuje rozvoj integrovaného prístupu určujúci synergie, ktoré sa môžu vytvoriť medzi kohéznou politikou a politikami hlavných odvetví, ako je doprava, poľnohospodárstvo, rybné hospodárstvo, rozvoj vidieka, životné prostredie a energetika, výskum a technológie;
Warns against the dangers of the sectorisation of policies and favours the development of an integrated approach that identifies the synergies that are possible between cohesion policy and major sectoral policies such as transport, agriculture, fisheries, rural development, environment and energy, research and technology;
37. víta oznámenie Komisie o budúcej zelenej knihe o územnej kohézii, ktorej prijatie sa predpokladá v septembri roku 2008, a požaduje, aby obsahovala konkrétne usmernenia na uplatňovanie integrovaného prístupu;
Welcomes the announcement by the Commission of a future Green Paper on territorial cohesion, which is expected to be adopted in September 2008, and asks that it should contain concrete guidelines for the implementation of the integrated approach;
39. uvedomuje si, aká dôležitá je nepretržitá spolupráca medzi Parlamentom, prostredníctvom jeho Výboru pre regionálny rozvoj, a Výborom regiónov, ktorá sa týka budúcnosti regionálnej politiky;
Is aware of the importance of regular cooperation between Parliament, represented by its Committee on Regional Development, and the Committee of the Regions on the subject of the future of regional policy;
Nové úlohy v oblasti kohéznej politiky a všeobecný rozpočet Európskej únie
New challenges for cohesion policy and the general budget of the European Union
42. zdôrazňuje vážnosť problému znižovania počtu obyvateľstva v mnohých častiach EÚ, ktorý zahŕňa starnutie obyvateľstva, stratu ľudského kapitálu, únik kapitálu, drahšie služby atď.;
Emphasises the seriousness of the problem of depopulation in many parts of the EU, involving as it does the ageing of the population, the loss of human capital, capital flight, more expensive services, and so on;
45. v rámci formulovania účinnej globálnej politiky na ochranu pred prírodnými katastrofami pripomína tiež význam prijatia návrhu na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie ( KOM(2005)0108 ), ktorý zabezpečuje včasnejšiu a primeranejšiu reakciu na prírodné katastrofy regionálneho rozmeru, ktoré často pustošia určité regióny v dôsledku ich zemepisnej polohy;
Recalls also within the framework of the formulation of an effective global policy to provide protection from natural disasters the importance of adopting the proposal for a regulation of the European Parliament and the Council establishing the European Union Solidarity Fund ( COM(2005)0108 ), which provides a more timely and adequate response to natural disasters of regional scale, which are often devastating in certain regions because of their geographical situation;
48. domnieva sa, že zachovanie kohéznej politiky po roku 2013 je vhodnou odpoveďou na tieto nové výzvy a že táto politika sa musí diferencovaným spôsobom uplatňovať na celé územie Únie; zastáva názor, že kohézna politika by mala zostať politikou Spoločenstva v súlade so zmluvou a zásadou solidarity a odmieta preto všetky pokusy o vrátenie tejto politiky na vnútroštátnu úroveň;
Takes the view that retaining cohesion policy after 2013 is an appropriate response to these new challenges, that this policy must be applied in a differentiated way to the whole of the Union’s territory; takes the view that cohesion policy should remain a Community policy in accordance with the Treaty and the solidarity principle, and rejects, therefore all attempts to renationalise this policy;
DÔVODOVÁ SPRÁVA
EXPLANTORY STATEMENT
Základným cieľom Európskej únie je kohézia, ktorá je zameraná na zníženie hospodárskych a sociálnych rozdielov medzi európskymi regiónmi.
Cohesion, the aim of which is to reduce the economic and social disparities between European regions, is a fundamental objective of the European Union.
Už vyše 20 rokov sa v rámci regionálnej politiky vyvíja úsilie o harmonický a trvalo udržateľný rozvoj celého európskeho územia.
For over 20 years already, the regional policy has been working to achieve harmonious, sustainable development of the whole of Europe’s territory.
Ubehlo viac ako 20 rokov programov a štrukturálnych zmien s cieľom zbližovať stále rozdielnejšie regióny a zlepšovať životné podmienky všetkých európskych občanov.
More than twenty years of programmes and structural adjustments to bring about convergence between increasingly diverse regions and improve the living conditions of all Europe’s citizens.
Po poslednom rozšírení, ktoré podstatne zmenilo rozmery územia Európskej únie, je viac ako potrebné obnoviť cieľ územnej kohézie, aby sa úspešne zavŕšila integrácia, našla odpoveď na krízu v otázke, aký má Európa význam, a aby sa občania zblížili s európskym projektom.
After the latest enlargement, which profoundly changed the EU’s territorial dimension, there is a great necessity to revive the objective of territorial cohesion in order to make a success of integration, and also to respond to the crisis of meaning that is sweeping through Europe and to reconcile its citizens to the European project.
Parlament preto prijíma pozitívne túto prvú správu o kohézii od rozšírenia v rokoch 2004 a 2007.
Parliament therefore welcomes this first report on cohesion since the enlargements of 2004 and 2007.
zmiešaná bilancia stavu konvergencie v EÚ-27
Mixed verdict on the state of convergence in the EU of 27
Podľa údajov v štvrtej správe sa v rokoch 2000 – 2006 bezpochyby dosiahol úspech v oblasti konvergencie na národnej úrovni.
According to the data contained in the fourth report, the period from 2000 to 2006 has some success stories to show as regards convergence at national level.
Z kohézie najviac ťažili Grécko, Španielsko, Írsko a Portugalsko a zaznamenali pozoruhodnú mieru rastu.
The main beneficiaries of cohesion – Greece, Spain, Ireland and Portugal - recorded impressive growth rates.
Od roku 2000 bol najvyšší rast zaznamenaný v krajinách s najnižším HDP na obyvateľa, pokiaľ ide o kúpnu silu, ako sú Grécko alebo Portugalsko, s rastom 2,8 % a 2 % HDP v rokoch 2000 až 2006.
Since 2000, the highest rate of growth has been recorded in the countries where per-capita GDP was lowest in terms of purchasing power, Greece and Portugal for instance, with respective growth rates of 2.8% and 2% of their GDP between 2000 and 2006.
Počet regiónov s HDP na obyvateľa nižším ako 75 % priemeru v EÚ sa znížil zo 78 na 70.
And the number of regions with a per-capita GDP lower than 75% of the EU average went down from 78 to 70.
Aj keď dosiahli dynamickú mieru rastu, nové členské krajiny majú viac ťažkostí, pretože začínali na nízkej úrovni HDP na obyvateľa.
Nonetheless, having started from very low per-capita GDP levels, and despite dynamic growth rates, more difficulties are recorded in the new Member States than in the old ones.
Zdá sa, že Poľsko a tiež Bulharsko a Rumunsko budú na základe súčasnej miery rastu potrebovať viac ako 15 rokov na to, aby HDP na obyvateľa dosiahol úroveň 75 % priemeru v EÚ-27.
On the basis of current growth rates, it looks as if Poland, as well as Bulgaria and Romania, will take more than 15 years to reach a per-capita GDP of 75% of the EU-27 average.
V posledných rokoch sa bezpochyby pokračovalo vo vyrovnávaní medzi členskými štátmi, ale rozdiely v rozvoji vo vnútri členských štátov sa prehlbovali.
While narrowing of gaps between Member States has certainly progressed in recent years, the development gaps within Member States have widened.
Prehlbovanie regionálnych a subregionálnych rozdielov sa dá pozorovať z viacerých hľadísk, či už z pohľadu zamestnanosti, produktivity, príjmov, úrovne vzdelania a schopnosti inovácie.
The widening of regional and infraregional disparities can be observed in a number of areas, whether in terms of employment, productivity, income, education levels or innovation capacity.
Niektoré z najrozvinutejších regiónov začínajú dokonca zaznamenávať veľmi nízku dokonca až negatívnu mieru rastu.
Some of the most developed regions are even beginning to experience very weak, or even negative, growth rates.
V rokoch 1995 až 2004 sa konštatovalo, že produktivita sa znížila v 29 regiónoch Talianska, Francúzska, Španielska a Nemecka, zamestnanosť sa znížila v 16 regiónoch, najmä vo východnej časti Nemecka, na severovýchode Francúzska a severe Anglicka.
It is noted that between 1995 and 2004 productivity has fallen in 29 regions in Italy, France, Spain and Germany, while employment rates have fallen in 16 regions, essentially in the eastern part of Germany, the north-east of France and the north of England.
Tieto regióny sa musia prispôsobiť tlakom svetového obchodu pomocou rozvoja inovačného hospodárstva a špičkovej technológie.
These regions will have to adapt to the pressures of world trade by developing innovative, high-technology economies.
Často tieto regióny patria tiež medzi tie, ktoré sú najviac postihnuté demografickou zmenou a najmä starnutím obyvateľstva.
Often these regions are also the most affected by demographic change, particularly the ageing of their populations.
Znižovanie počtu obyvateľstva zvyšuje hospodárske problémy, pretože sa znižuje regionálna kúpna sila a z týchto regiónov odchádza predovšetkým kvalifikovaná pracovná sila.
Depopulation accentuates economic problems, since regional purchasing power goes down and the qualified workforce emigrates from these regions in large numbers.
Kohézna politika musí čeliť tejto veľkej výzve, aby sa zachovala demografická a územná rovnováha EÚ.
Cohesion policy must respond to this major challenge so that the demographic and territorial balance of the EU is maintained.
Správa tiež podáva zaujímavé porovnanie s hlavnými svetovými konkurentmi.
The report also carries out an interesting comparison with the EU’s main global competitors.
Ukazuje sa, že regionálne rozdiely posudzované podľa HDP na obyvateľa sú oveľa výraznejšie v EÚ-27 ako v Spojených štátoch alebo v Japonsku: Vo všetkých štátoch USA a v 40 zo 47 japonských regiónov je HDP na obyvateľa vyšší ako priemer v EÚ.
From this it emerges that regional disparities, measured in terms of per-capita GDP, are much more marked within the EU-27 than in the United States or Japan: all the states of the USA, and 40 of the 47 regions of Japan, have a per-capita GDP that is higher than the EU average.
Čiastočne sa to dá zdôvodniť osobitosťou územia EÚ, ktoré na malej ploche sústreďuje veľkú geografickú a kultúrnu rôznorodosť a historickú osobitosť spojenú s rozdelením kontinentu, ku ktorému došlo po dvoch svetových vojnách.
This is partially explained by the specificity of the EU’s territory, which presents great geographical and cultural diversity within a restricted area, and a historical specificity which is linked to the division of the continent following the two world wars.
Naopak v Číne HDP na obyvateľa ledva dosahuje pätinu priemeru Spoločenstva a v Indii osminu.
In China, on the other hand, per-capita GDP barely reaches one fifth of the Community average, and in India one eighth.
Smerovanie fondov na roky 2007 – 2013 k lisabonskej stratégii
Steering 2007-2013 funds towards the Lisbon Strategy
Nový program štrukturálnych fondov 2007 – 2013 sa oficiálne začal uskutočňovať 1. januára 2007 v Európe, ktorá sa rozšírila na 27 krajín.
The new programming of the structural funds for 2007-2013 was officially launched in a Europe enlarged to include 27 Member States on 1 January 2007.
Hoci sú rozpočtové prostriedky ešte značne vysoké (308 miliárd EUR pre celú EÚ), potreby nových štátov vyžadujú veľké investície, a preto je potrebné, aby v starých členských štátoch prehodnotili priority financovania so zníženým rozpočtom.
While the budget is still substantial (308 billion euros for the whole Union), the needs of the new Member States call for major investment, which means, for the old Member States, a refocusing of funding priorities to cope with reduced budgets.
Okrem integračných cieľov sa program na roky 2007 – 2013 jasne orientuje na podporu inovačných politík a konkurencieschopnosti, keďže EÚ vyjadrila želanie dobehnúť ostatné veľmoci (Spojené štáty a Japonsko) a venovať 3 % svojho HDP na výskum a rozvoj.
Above and beyond integration objectives, the 2007-2013 programming is firmly centred around the promotion of innovation and competitiveness policies, the European Union having declared its desire to catch up with the other great powers (the United States and Japan) and to devote 3% of its GDP to research and development.
Štvrtá správa o kohézii ukazuje, že existujú obrovské rozdiely v oblasti investícií do výskumu a rozvoja: 27 regiónov prekročilo cieľ z Barcelony investovať viac ako 3 % zo svojho HDP do výskumu a rozvoja, ale vo viac ako 100 regiónoch výdavky na výskum a rozvoj nedosahujú ani 1 %.
The 4 th cohesion report shows up enormous disparities in research and development investment: while 27 regions exceeded the Barcelona objective of spending more than 3% of GDP on research and development, in more than 100 regions expenditure on research and development did not even reach the level of 1%.
Je potrebné tiež poznamenať, že výskumné a rozvojové činnosti sa sústreďujú predovšetkým vo veľkých mestách, avšak niektoré výkonné regióny bez významnej mestskej aglomerácie dokazujú, že vysoká miera investícií a zamestnanosti vo výskume a rozvoji nemusí byť vždy spojená s veľkou mestskou koncentráciou obyvateľstva.
We also note that research and development activities are concentrated mainly in the metropolises, although some high‑performing regions without major cities show that a high level of investment and employment in research and development does not necessarily go hand in hand with a major urban population concentration.
V rámci revidovanej Lisabonskej stratégie sa zaviedol systém earmarkingu s cieľom nasmerovať rozpočtové prostriedky na výdavky spojené s týmto postupom.
In the framework of the revised Lisbon Strategy, an earmarking system has therefore been introduced in order to steer appropriations towards expenditure in this area.
V porovnaní s vypracovanými operačnými programami správa ukazuje, že v priemere 64 % zdrojov cieľa konvergencie a 80 % pre konkurencieschopnosť budú zamerané na investície orientované na dosiahnutie lisabonských cieľov, čo zodpovedá asi 210 miliardám EUR, čo je o 55 miliárd EUR viac ako v predchádzajúcom období.
On the basis of the operational programmes already received, the report indicates that on average 64% of convergence objective resources and 80% of competitiveness objective resources will be allocated to investment in Lisbon objectives, which corresponds to some 210 billion euros, representing 55 billion euros more than in the previous period.
Kohézna politika má bezpochyby skutočný efekt hybnej páky na konkurencieschopnosť a rast zóny najmä spolu s rozvojom verejno-súkromného partnerstva, územných synergií pre zamestnanosť, inováciu a výskum, kde MSP môžu bez problémov spolupracovať s univerzitami a miestnymi štruktúrami pre rozvoj.
There is no doubt that the cohesion policy has a real leverage effect on the competitiveness and growth of an area, with, inter alia, the development of public-private partnerships and territorial synergies in favour of employment, innovation and research, within which SMEs can easily cooperate with universities and local development structures.
Ak má kohézna politika prispieť k financovaniu inovácie a výskumu v rámci Lisabonskej stratégie, je pri nasmerovaní fondov potrebný pružný prístup, ktorý zabezpečí rovnomerný rozvoj území.
But, while cohesion policy must make its contribution to innovation and research in the framework of the Lisbon Strategy, a flexible approach to earmarking funds is needed in order to ensure balanced development of territories.
Považovať kohéznu politiku za finančný nástroj Lisabonskej stratégie by neumožnilo dosiahnuť ciele kohéznej politiky a ani lisabonské ciele.
This because to regard cohesion policy as a financial instrument of the Lisbon Strategy would mean that neither the objectives of cohesion policy nor those of the Lisbon Strategy were achieved.
Kohézna politika nemôže byť považovaná za jednoduchý nástroj na dosiahnutie cieľov iných sektorových politík, je to politika Spoločenstva s vysokou pridanou hodnotou, ktorá má svoj vlastný cieľ, ktorým je kohézia.
Cohesion policy cannot be seen as a mere tool for achieving the objectives of other sectoral policies; rather, it is a Community policy of high European added value with its own raison d’être – cohesion.
Vzhľadom na slabé výsledky, ktoré odhalilo hodnotenie v polovici obdobia, ale tiež preto, že kohézna politika je veľmi závislá od európskeho rozpočtu v Európe zloženej z 27 štátov, jej prvotným cieľom nie je umožniť EÚ, aby mala hospodárstvo založené na vedomostiach najkonkurencieschopnejšie na svete.
Given the weak results brought to light by the mid-term review, but also because it is subjected to serious constraints under the European budget in a Europe of 27, the cohesion policy does not have as its first objective the goal of making Europe the most competitive knowledge-based economy in the world.
To je jedným z dôvodov, prečo sa k štrukturálnym politikám nemá pristupovať ohraničeným, tematicky zameraným spôsobom, ale je potrebné ich zahrnúť do integrovaného prístupu spolu s inými politikami Únie a s verejnými politikami členských štátov.
This is one of the reasons why structural policies must not be situated within a perspective that is compartmentalised by topic, but rather within an approach that is integrated with the other policies of the Union and the public policies pursued by the Member States.
Prijatie Územnej agendy a Lipskej charty počas ministerskej schôdze v Lipsku 24. a 25. mája 2007 predstavuje dôležitý krok na podporu integrovaného prístupu.
The adoption of the European Territorial Agenda (ETA) and the Leipzig Charter on Sustainable European Cities at the ministerial meeting in Leipzig on 24 and 25 May 2007 was an important step in promoting the integrated approach.
Je potrebné, aby sa ich ciele vyjadrili prijatím konkrétneho akčného programu na lepšiu integráciu územnej dimenzie do všetkých verejných politík na úrovní Spoločenstva i štátov.
Their objectives should be achieved through the adoption of a programme of concrete action and implementation, such that the territorial dimension will be better integrated into all public policies, both Community and national.
pokračovať v územnej kohézii
Continuing to steer towards territorial cohesion