natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(t) uznáva, že v súlade s Európskym konsenzom o humanitárnej pomoci a usmerneniami z Osla by sa vojenské a civilné obranné prostriedky na odstraňovanie následkov katastrof mali používať len ako posledná možnosť; pripomína, že vojenské prostriedky často predstavujú významný prínos v rámci reakcie na katastrofy spolu s civilnou ochranou a humanitárnou pomocou, a konštatuje, že vojenské prostriedky môžu byť potrebné na doplnenie kritických nedostatkov kapacít (najmä strategických prepravných kapacít, špecializovaných prostriedkov, ťažkej techniky a dopravy); zdôrazňuje preto, že treba vypracovať komplexný prístup a zlepšiť súčinnosť medzi civilnými a vojenskými kapacitami a určiť oblasti, v ktorých môžu členské štáty spojiť svoje úsilie a kapacity na úrovni EÚ s cieľom podporiť reakciu EÚ na katastrofy, čo je v ťažkej hospodárskej situácii obzvlášť dôležité;
(t) acknowledges that military and civil defence assets in disaster relief should be used as a last resort, in compliance with the European Consensus on Humanitarian Aid and the Oslo guidelines; recalls that military means often constitute an important contribution to disaster response, along with civil protection and humanitarian aid, and notes that military assets can be necessary for filling critical capacity gaps (particularly strategic lift, specialised assets, heavy engineering and transport); therefore stresses the need to develop a comprehensive approach and to improve synergies between civil and military capabilities, and to identify areas in which Member States can pool their efforts and capabilities at EU level to contribute to EU disaster response, which is particularly important in a difficult economic climate;
(u) zdôrazňuje, že v EÚ treba vybudovať civilné kapacity, ktoré budú trvalo k dispozícii a budú fungovať nezávisle od vojenských štruktúr, a určiť oblasti, v ktorých môžu členské štáty v tomto smere spojiť svoje úsilie a spôsobilosti na úrovni EÚ;
(u) emphasises the need to build up permanently available civilian capabilities in the EU which operate independently from military structures and to identify areas in which Member States can pool their efforts and capabilities at EU level in this respect;
(v) naliehavo vyzýva Radu a Komisiu, aby spolupracovali na realizácii akčného plánu na zviditeľňovanie, ktorý by mal zahŕňať konkrétne opatrenia na zvýšenie viditeľnosti reakcie EÚ na katastrofu;
(v) urges the Council and the Commission to cooperate on the implementation of a visibility action plan that should include concrete measures to enhance the visibility of the EU’s disaster response;
(w) nabáda na využívanie systému Globálneho monitorovania pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES) s cieľom trvalo sledovať oblasti, v ktorých by sa mohla vyskytnúť kríza, čo umožní zvýšiť pripravenosť na vysielanie humanitárnej pomoci, a zdôrazňuje, že je veľmi dôležité zriadiť mechanizmus kontroly zameraný na úsilie EÚ a posudzovanie vyslanej pomoci;
(w) encourages the utilisation of the Global Monitoring for Environment and Security (GMES) system to keep potential crisis areas under surveillance, allowing for better preparedness in sending humanitarian support, and stresses the critical importance of establishing a follow-up mechanism on EU efforts and assessment of deployed assistance;
(x) podporuje rozvoj rozpočtov na výskum a rozvoj priemyselnej kapacity (napríklad satelitné snímky v programe GMES), aby sa zlepšili jednotlivé fázy zvládania katastrof;
(x) encourages the development of research budgets and industrial capacity (for example satellite imagery in the GMES programme) to improve disaster management phases;
(y) vyzýva Komisiu, aby uvedené odporúčania zohľadnila pri skúmaní a prijímaní záverov týkajúcich sa nadchádzajúceho oznámenia Komisie o posilnení kapacít Európskej únie v oblasti reakcie na katastrofy, ktoré Európska komisia avizovala;
(y) invites the Council to take the above recommendations into consideration when examining and reaching conclusions on the forthcoming Commission Communication on reinforcing the European Union’s Disaster Response Capacity, announced by the European Commission;
Čoraz častejší výskyt závažných katastrof (prírodných alebo človekom spôsobených) v krajinách, ktoré nie sú súčasťou Európskej únie, viedol k nárastu počtu výziev k zlepšeniu efektívnosti existujúcich kapacít EÚ v oblasti reakcie na katastrofy.
The multiplication of major disasters (natural/ man made) outside the European Union in recent years has led to increased calls to improve the effectiveness of the existing EU disaster response capacity.
Hoci sa kapacity EÚ v oblasti reakcie na katastrofy neustále rozvíjajú od zriadenia mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany v roku 2001, spravodajkyňa sa domnieva, že na zabezpečenie koordinovanej, súdržnej a viditeľnej reakcie EÚ treba urobiť omnoho viac.
If the EU disaster response capacity has constantly evolved since the establishment of the community civil protection mechanism in 2001, the Rapporteur believes that much more needs to be done to ensure a coordinated, coherent and visible EU response.
Túto potrebu súdržnejšej reakcie zdôraznila aj Komisia vo svojom ostatnom oznámení o „posilnení kapacít Únie v oblasti reakcie na katastrofy“, ktoré bolo zverejnené v marci 2008.
This need for a more coherent response was also highlighted in the latest Communication from the Commission on "reinforcing the Union’s disaster response capacity", which dates back from March 2008.
Toto oznámenie malo byť prvým krokom na ceste ku komplexnej a integrovanej reakcii EÚ.
This communication was supposed to be a first step on the road to a comprehensive and integrated EU response.
Jeho súčasťou bol akčný plán s množstvom konkrétnych opatrení na postupné vytvorenie integrovanejšej koordinácie medzi rôznymi nástrojmi reakcie na katastrofy.
It included an Action Plan with a number of concrete actions to gradually build up a more integrated coordination between the various instruments for disaster response.
Zahrnutie civilnej ochrany a humanitárnej pomoci do právomoci jediného komisára bolo odvtedy jedným z najvýznamnejších krokov smerom k integrovanejšej reakcii.
Since then, one of the greatest steps towards a more integrated response has been the inclusion of civil protection and humanitarian aid under the portfolio of a single Commissioner.
Hoci je príliš skoro na hodnotenie výsledkov, niet pochýb, že toto prerozdelenie oblastí pôsobnosti je príležitosťou na zvýšenie súdržnosti reakcie EÚ na katastrofy a zlepšenie jej koordinácie.
While it is too early to assess results, there is no doubt that this portfolio rearrangement creates opportunities for enhanced coherence and coordination of the EU disaster response.
Dva roky po zverejnení oznámenia Komisie v roku 2008 však ešte množstvo opatrení z akčného plánu zostáva nevykonaných, zatiaľ čo reakcia EÚ na nedávne krízy odhalila nedostatky existujúceho systému.
However, two years after the publication of 2008 Commission Communication, many actions from the Action Plan still remain to be implemented while the EU response to recent crises have revealed the limitations of the existing system.
Spravodajkyňa sa domnieva, že je najvyšší čas uznať politický význam posilnenia kapacít EÚ v oblasti reakcie na katastrofy a že na dosiahnutie tohto cieľa by sa mali použiť všetky prostriedky.
The Rapporteur believes that it is high time to recognise the political importance of reinforcing the EU disaster response capacity and that all means should be mobilised to achieve this objective.
Spravodajkyňa v tejto súvislosti vyjadruje poľutovanie nad tým, že mnoho konkrétnych návrhov zahrnutých do Barnierovej správy z roku 2006 o zriadení jednotky civilnej ochrany EÚ nebolo zobratých na vedomie alebo sa v súvislosti s nimi dosiahol len nepatrný pokrok.
In this regard, the Rapporteur regrets that many concrete proposals included in the 2006 Barnier report on setting-up a European Civil Protection Force have been largely ignored or have only seen limited progress.
Vzhľadom na to, že na vypracovanie tejto iniciatívnej správy dala podnet situácia na Haiti, sa táto správa zameriava na vonkajší rozmer kapacity EÚ reagovať na katastrofy.
As the decision to draft an own-initiative report was originally triggered by the situation in Haiti, this report limits its scope to the external dimension of the EU disaster response capacity.
Ponaučenia z nedávnych kríz s osobitným zameraním na Haiti
Lessons from recent crises with a special focus on Haiti
Reakcia EÚ na zemetrasenie na Haiti, ktorá bola kombináciou aktivovania mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany, použitia vojenských prostriedkov a nasadenia významných a rozsiahlych prostriedkov humanitárnej pomoci, jasne poukázala na zložitosť existujúcich nástrojov a postupov.
The EU’s response to the earthquake in Haiti, combining notably the activation of the EU civil protection mechanism, the use of military assets and the deployment of a significant and large scale humanitarian assistance response, clearly showed the complexity of existing tools and procedures.
Spravodajkyňa síce uznáva, že reakcia členských štátov a inštitúcií EÚ bola rýchla a rozsiahla, ale riadenie tejto krízy vyvolalo mnohé otázky v oblasti efektívnosti, koordinácie a viditeľnosti.
While the Rapporteur acknowledges that the response by the Member States and the EU institutions was swift and large scale, the management of the crisis also raised a number of challenges in terms of efficiency, coordination and visibility.
· Výzvy v oblasti efektívnosti
· The efficiency challenge
V oblasti humanitárnej pomoci treba uznať, že reakcia bola obzvlášť rýchla a efektívna, pričom došlo k rýchlemu nasadeniu expertov ECHO v oblasti a k rýchlemu prideleniu prostriedkov na humanitárnu pomoc (vo výške 3 miliónov EUR) do 24 hodín.
In terms of humanitarian aid , it has to be acknowledged that the response was extremely fast and effective with the quick deployment of ECHO experts on the field and the allocation of fast track humanitarian funds (3 million EUR) within 24 hours.
Túto prvotnú reakciu neskôr doplnili ďalšie zdroje v celkovej výške 120 miliónov EUR.
This initial response was later on complemented by additional resources for a total amount of 120 million EUR.
Mechanizmus EÚ v oblasti civilnej ochrany bol aktivovaný v ten istý deň, keď došlo k zemetraseniu, a pomoc poskytovaná prostredníctvom Monitorovacieho a informačného strediska (MIS) bola pomerne významná – jej súčasťou boli pátracie, záchranárske a zdravotnícke tímy, zásobovanie, poskytnutie prístrešia a úprava vody.
The EU civil protection mechanism was activated on the very day the earthquake struck and the assistance provided through the Monitoring and Information Centre (MIC) was quite significant - with urban search and rescue teams, medical teams and the provision of supplies, shelter and water sanitation.
Aj keď v prípade Haiti systém fungoval pomerne dobre, nasadenie pomoci EÚ v oblasti civilnej ochrany sa nevyhnutne spomaľuje z dôvodu spôsobu fungovania mechanizmu súčasného systému, ktorý vychádza z dobrovoľných príspevkov a ad-hoc príspevkov v závislosti od národných rozhodovacích procesov.
Although in the case of Haiti the system worked relatively well, the deployment of the EU civil protection assistance is inevitably delayed by the mechanics of the current system which is based on voluntary and ad-hoc contributions subject to different national decision-making processes.
Jedným z najslabších miest tohto systému je to, že nie je možné vopred zabezpečiť, aby kľúčové prostriedky boli dostupné a aby sa predišlo významným nedostatkom.
One of the major weaknesses of the system is that it is impossible to guarantee in advance that key assets will be available and that major gaps will be avoided.
Jednou z pozitívnych skúsenosti z Haiti je skutočnosť, že Európska komisia bola po prvýkrát spôsobilá priamo nasadiť čističku vody (prevádzkovanú Francúzskom) a ošetrovňu s operačnou sálou (prevádzkovanú Talianskom), ktoré boli udržiavané v pohotovostnom režime v rámci opatrení financovaných prostredníctvom Prípravnej činnosti týkajúcej sa spôsobilosti rýchlej reakcie EÚ (rozpočet na rok 2008).
Among the positive lessons to be drawn from Haiti is the fact that, for the first time, the European Commission was able to directly deploy a water purification unit (run by France) and an advanced medical post with surgery (run by Italy), that were kept on stand-by under arrangements financed through a Preparatory Action for an EU rapid response capability (2008 budget).
Spravodajkyňa sa domnieva, že by sa mali podrobnejšie vyhodnotiť povzbudivé výsledky prípravnej činnosti v roku 2008 a že by sa mala ďalej rozvinúť myšlienka dobrovoľného zlučovania prostriedkov členských štátov v pohotovostnom režime s cieľom okamžitého použitia v operáciách EÚ.
The Rapporteur believes that the encouraging results of the 2008 Preparatory Action should be further assessed and that the idea of a voluntary pool of Member States assets on stand-by for immediate deployment in EU operations should be further developed.
V tejto súvislosti by spravodajkyňa chcela pripomenúť Rade a Komisii tieto odporúčania z Barnierovej správy: „Európsku jednotku civilnej ochrany bude možné vytvoriť len prostredníctvom preventívneho usporiadania a zlučovania súčasných prostriedkov.“
In this context, the Rapporteur would like to remind Council and Commission of the following recommendation from the Barnier report: "Only preventive organisation and a pooling of existing resources can bring about the emergence of a European civil protection force".
Kríza na Haiti poukázala aj na skutočnosť, že používanie vojenských prostriedkov môže byť mimoriadne užitočné na doplnenie poskytnutej núdzovej pomoci.
The Haiti crisis has also shown that the deployment of military assets can be extremely useful to complement the provision of relief assistance.
Bude dôležité skúmať možnosti zvýšenia efektívnosti správneho využívania vojenských prostriedkov v rámci reakcie na katastrofy.
It will be important to explore how the correct use of military assets in disaster response can be made more effective.
V tejto súvislosti sa spravodajkyňa domnieva, že využívanie vojenských prostriedkov a spôsobilostí v rámci civilnej reakcie na prírodnú katastrofu by aj naďalej malo byť za všetkých okolností v súlade s existujúcimi usmerneniami, ako sú Európsky konsenzus o humanitárnej pomoci a usmernenia z Osla o využívaní vojenských prostriedkov a prostriedkov civilnej ochrany pri odstraňovaní následkov katastrof (aktualizované v novembri 2006);
In this respect, the Rapporteur believes that the use of military assets and capabilities as part of a civilian-led response to a natural disaster should under all circumstances continue to be governed by existing guidelines such as the European Consensus on humanitarian aid and the Oslo Guidelines on the use of military and civil defence assets in disaster relief (updated in November 2006).
· Výzvy v oblasti koordinácie
· The coordination challenge
Vzhľadom na rozsah tejto krízy a počet zapojených subjektov sa proces koordinácie bezprostredne po zemetrasení ukázal ako pomerne náročný na operačnej, ako aj strategickej/politickej úrovni.
Given the magnitude of the crisis and the number of actors involved, the coordination process in the aftermath of the earthquake proved quite challenging, both a the operational and at the strategic/political level.
Ako už bolo uvedené, proces koordinácie prostredníctvom Monitorovacieho a informačného strediska (MIS) bol v Haiti pomerne efektívny, no existovali (a stále existujú) prípady, keď sa vnútroštátna pomoc poskytovala bez akejkoľvek predchádzajúcej koordinácie.
As mentioned above, the coordination process through the Monitoring and Information Centre (MIC) has been quite effective in Haiti but there were (and still are) instances of national assistance being provided without any prior coordination.
ECHO a MIS v súvislosti s Haiti rýchlo vykonali vyhodnotenie spoločných potrieb, ale ukázalo sa, že počas bezprostrednej fázy odstraňovania následkov bolo zložité vymieňať si informácie a organizovať spoločné vyhodnocovanie potrieb s členskými štátmi EÚ.
In the context of Haiti, ECHO and the MIC quickly conducted joint needs assessments, but it proved difficult to exchange information and to organize joint needs assessments with EU Member States during the immediate relief phase.
Táto situácia vyústila do spleti rôznych a prekrývajúcich sa správ, čo skomplikovalo primeranú mobilizáciu dostupných prostriedkov pri odstraňovaní následkov.
This situation resulted in various and overlapping flows of reports, complicating the adequate mobilization of available relief assets.
Ako už bolo uvedené, na úrovni Komisie bol proces koordinácie uľahčený nedávnym začlenením civilnej ochrany a humanitárnej pomoci do jedného generálneho riaditeľstva.
As already mentioned above, at the Commission level, the coordination process was facilitated by the recent inclusion of civil protection and humanitarian aid under a single DG.
Nové prerozdelenie právomocí viedlo k širšej konzultácii v rámci útvaru a vytvorilo predpoklady pre spoločné vyhodnotenia a lepšie vzájomné využívanie informácií.
This new distribution of portfolios led to greater in-service consultation and created opportunities for joint assessments and better information sharing.
V tejto súvislosti je dôležité znovu pripomenúť, že „využívanie zdrojov civilnej ochrany v akejkoľvek humanitárnej kríze by malo vychádzať z potrieb a malo by dopĺňať humanitárnu pomoc a byť v súlade s ňou“ tak, ako sa uvádza v Európskom konsenze o humanitárnej pomoci.
In this context, it is important to recall that the "use of civil protection – where deployed in any humanitarian crisis- should be needs-driven and complementary to and coherent with humanitarian aid" as stipulated in the European humanitarian consensus.
Kríza na Haiti vznikla zároveň v čase inštitucionálnych zmien v súvislosti s nadobudnutím účinnosti Lisabonskej zmluvy a diskusií o zriadení Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ).
The crisis in Haiti also occurred at a time of institutional transition with the entry into force of the Lisbon Treaty and discussions on the establishment of the European External Action Service (EEAS).
V súvislosti s riadením krízy na Haiti informácie poukázali na úsilie, ktoré sa vyvinulo s cieľom vniesť podstatu Lisabonskej zmluvy do praxe, najmä prostredníctvom zvýšenej interakcie medzi útvarmi Komisie a Rady.
For the management of the Haiti crisis, it has been reported that efforts have been made to put the Lisbon Treaty spirit into practice through increased interaction between the Commission services and the Council.
Bezprostredne po zemetrasení však nasledovalo obdobie nezrovnalostí v súvislosti s tým, kto bude viesť koordináciu celkovej činnosti EÚ.
However, the earthquake was immediately followed by a period of confusion over who should take the lead for the coordination of the EU’s overall action.
Vzhľadom na rozsah krízy nakoniec zabezpečovala koordináciu pomoci EÚ vysoká predstaviteľka/podpredsedníčka Komisie Ashton v úzkej spolupráci s komisárkou Georgievovou zodpovednou za humanitárnu pomoc, civilnú ochranu a medzinárodnú spoluprácu.
Given the magnitude of the crisis, the coordination of the EU assistance was finally ensured by High Representative/Vice President Ashton in close coordination with Commissioner Georgieva in charge of humanitarian aid, civil protection and international cooperation.
V budúcnosti sa očakáva, že ESVČ zavedie jednotnú reakciu na krízy, čo si vyžiada racionalizáciu existujúcich krízových platforiem.
In the future, it is expected that the EEAS will create a single crisis response, which will require a rationalisation of the existing crisis platforms.
Mechanizmy koordinácie medzi útvarmi Komisie a sekretariátom Rady bude treba objasniť aj v súvislosti s koordináciou a využívaním vojenských prostriedkov EÚ v reakcii na katastrofu.
Clear mechanisms for coordination between the Commission services and the Council secretariat will have to be clarified also in relation to the coordination and the use of EU military assets in a disaster response.
· Náročná úloha týkajúca sa viditeľnosti
· The visibility challenge
Ako jeden z hlavných nedostatkov zásahov EÚ v Haiti bola tiež zdôraznená nedostatočná viditeľnosť reakcie EÚ.
The lack of visibility of the EU response has also been highlighted as one of the main shortcomings of EU interventions in Haiti.
Rovnako bola kritizovaná aj reakcia EÚ na povodne v Pakistane v júli/auguste 2010.
The same criticism has been made in relation to the EU response to the floods in Pakistan in July/August 2010.
Spravodajkyňa sa domnieva, že by sa mali stanoviť jasné dohody a postupy na zabezpečenie dvojitej viditeľnosti (tak členských štátov, ako aj Európskej únie), pokiaľ ide o prostriedky civilnej ochrany použité členskými štátmi prostredníctvom mechanizmu v oblasti civilnej ochrany.
The Rapporteur believes that clear agreements and procedures should be established to ensure a dual visibility (for both the member states and the European Union) for civil protection assets deployed by Member States through the EU civil protection mechanism.
Prvým a základným predpokladom takejto dvojitej viditeľnosti je však politická vôľa členských štátov združovať informácie a prostriedky pod zjednotenou vlajkou EÚ, a nie pod ich národnou vlajkou.
A first and essential precondition for such dual visibility will however be the political willingness from Member States to pool information and assets under a unified EU flag rather than under their national banner.
Čo sa týka otázky viditeľnosti, spravodajkyňa je tiež presvedčená, že by sa malo venovať viac pozornosti zlepšeniu monitorovania, ako aj celkovej komunikácii o reakcii EÚ na katastrofy.
In relation to the visibility issue, the Rapporteur also believes that more attention should be paid to improve the monitoring as well as the overall communication around the EU disaster response.
Mal by sa zabezpečiť neustály tok informácií s údajmi, ktoré by mali byť naďalej aktualizované aj po skončení etapy núdzovej situácie.
A continued flow of information should be provided with data that should continue to be updated even after the emergency phase.
Mali by sa sprístupňovať informácie o kontrole využívania rozpočtových prostriedkov a o výsledkoch, s cieľom poskytnúť európskej verejnej mienke dôkaz o tom, že pomoc bola skutočná, konkrétna a riadne riadená.
Control over the use of budgets and information on results should be made available to provide evidence to the European public opinion that aid has been real, concrete and properly managed.
Stručná analýza skúseností získaných z Haiti jasne poukazuje na potrebu ďalších reforiem kapacity EÚ v oblasti reakcie na katastrofy.
The brief analysis of lessons learned from Haiti clearly shows the need for further reforms of the EU disaster response capacity.
V tejto súvislosti takisto treba zdôrazniť, že efektívnejšia a rýchlejšia reakcia na naliehavé situácie si bude vyžadovať silnú politickú vôľu rôznych zúčastnených strán.
In this context, it also needs to be underlined that a more efficient and rapid response to emergencies will require a strong political will from the different parties in presence.
Napriek nedávnym snahám o posilnenie koherentnosti a koordinácie rozmerov civilnej ochrany a humanitárnej pomoci v rámci reakcie EÚ sa prijali len minimálne opatrenia na vytvorenie európskej jednotky civilnej ochrany.
If efforts have recently been made to reinforce the coherence and coordination between the civil protection and humanitarian aid dimensions of the EU response, steps towards the creation of a European civil protection force have remained minimal.
Spravodajkyňa súhlasí s tým, že je najvyšší čas dosiahnuť ďalší pokrok v tejto oblasti, najmä tým, že sa do praxe zavedie niekoľko konkrétnych návrhov, ktoré boli zahrnuté do Barnierovej správy v roku 2006 (Smerom k európskej jednotke civilnej ochrany).
The Rapporteur argues that it is high time to make further progress in this field, notably by putting into practice a number of concrete proposals that were included in the 2006 Barnier report (Towards a European Civil Protection Force).
NÁVRH ODPORÚČANIA PRE RADU B7‑0228/2010
PROPOSAL FOR A RECOMMENDATION TO THE COUNCIL B7‑0228/2010