natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tieto nerovnosti vytvárajú výraznú nerovnováhu v ich účasti v európskom systéme normalizácie.
These inequalities create a significant imbalance in their participation in the European standardisation system.
Komisia, členské štáty a európske organizácie pre normalizáciu by mali prijať všetky potrebné opatrenia, aby umožnili slabším vnútroštátnym organizáciám pre normalizáciu, aby prevzali aktívnejšiu úlohu v procese normalizácie.
The Commission, the Member States and the European Standardisation Organisations (ESOs) should take all necessary measures in order to enable the weaker NSBs to assume a more active role in the standardisation process.
Treba tiež zdôrazniť, že väčšina členských štátov preukazuje len veľmi malý záujem o účasť na tvorbe noriem, napriek významu normalizácie ako nástroja na podporu právnych predpisov a verejných politík.
It should be also emphasised that in most Member States public authorities show a limited interest in participating in the standards development process, notwithstanding the importance of standardisation as tool to support legislation and public policies.
Členské štáty a najmä orgány dohľadu nad trhom by mali vyslať zástupcov do všetkých vnútroštátnych technických výborov sledujúcich tvorbu noriem na podporu politiky a právnych predpisov EÚ.
Member States, and in particular market surveillance authorities, should send representatives to take part in all national technical committees mirroring the development of standards in support of EU policies and legislation.
Zásada vnútroštátneho delegovania právomocí je základným prvkom európskeho systému normalizácie, najmä pokiaľ ide o tvorbu noriem organizáciami CEN a CENELEC.
The principle of national delegation is a cornerstone of the European standardisation system, particularly in the standards development process of CEN and CENELEC.
Treba však zdôrazniť – ako to potvrdzuje aj štúdia o prístupe k normalizácii –, že v prevažnej väčšine európskych krajín sa spoločenské subjekty vôbec nezapájajú do tvorby noriem, alebo sa zapájajú len vo veľmi malej miere.
It should be, however, emphasised that – as confirmed in the Study on Access to Standardisation – in the vast majority of European countries, the participation of societal stakeholders in the standard-setting process is non-existent or remains at a very low level.
S výnimkou niekoľkých význačných prípadov sú vnútroštátne odborné znalosti spotrebiteľov v oblasti normalizácie zvyčajne roztrieštené v rámci mnohých subjektov alebo jednoducho neexistujú, zatiaľ čo v malom počte krajín, v ktorých dochádza k zapájaniu spotrebiteľov na vnútroštátnej úrovni, sa v procese tvorby vnútroštátneho stanoviska od ich názoru často upúšťa.
With few notable exceptions, national consumer expertise in standardisation is usually fragmented across many bodies or simply does not exist, whereas in those few countries where consumer participation is effective at national level, their view may often be filtered out in the development of the national position.
Situácia je ešte menej uspokojivá v súvislosti so zapájaním zúčastnených strán zastupujúcich záujmy v oblasti životného prostredia: v súčasnosti existujú len dva členské štáty, v ktorých organizácie zaoberajúce sa ochranou životného prostredia systematicky prispievajú k tvorbe noriem.
The situation is even more unsatisfactory when it comes to the participation of stakeholders representing environmental interests: there are currently only two Member States in which environmental organisations contribute systematically to the standard-setting process.
Členské štáty by mali zabezpečiť efektívne zastúpenie všetkých príslušných zúčastnených strán vo vnútroštátnych technických výboroch vytvorením mechanizmov na monitorovanie a podávanie správ a prípadne poskytli finančnú podporu slabším zúčastneným stranám s cieľom uľahčiť ich účasť.
Member States should ensure effective representation of all relevant stakeholders on national technical committees by establishing monitoring and reporting mechanisms and providing, where necessary, financial support to weaker stakeholders in order to facilitate their participation.
Zlepšenie prístupu k postupu normalizácie
Improving access to the standardisation process
Účasť spoločenských subjektov zastupujúcich záujmy v oblasti zdravia a bezpečnosti, záujmy spotrebiteľov a záujmy v oblasti životného prostredia je pre systém významná z hľadiska jeho legitimity a zodpovednosti, zlepšuje kvalitu konsenzu a pomáha európskym normám, aby sa stali reprezentatívnejšími.
The participation of societal stakeholders - representing health and safety, consumer and environmental interests - offers to the system a significant aspect of legitimacy and accountability, improves the quality of the consensus and renders European standards more representative.
Európske organizácie zastupujúce spoločenské záujmy musia preto získať významnejšiu úlohu v rámci európskych organizácií pre normalizáciu, aby sa lepšie zohľadňovali záujmy zúčastnených strán, ktoré majú stále slabú pozíciu na vnútroštátnej úrovni.
The European organisations representing societal interests must therefore obtain a stronger role within the European Standardisation Organisations (ESOs) in order to better reflect the views of the respective stakeholders that remain weak at national level.
V rámci toho by tieto organizácie mali mať možnosť získať reálne členstvo v európskych organizáciách pre normalizáciu pod podmienkou, že sú pridruženými členmi alebo spolupracujúcimi partnermi;
This could include providing those organisations with an effective membership in the ESOs on condition they are associate members or cooperating partners.
V tejto súvislosti je zásadným prvkom tiež zavedenie alternatívneho systému, ktorý by zaručil vyrovnanejšie zastúpenie všetkých strán, ktoré sa zúčastňujú na procese normalizácie.
In this context, a vital element is also the introduction of an alternative system which would guarantee a more balanced representation of all stakeholders in the standardisation process.
Spravodajca víta aktuálny vývoj v Medzinárodnej organizácii pre normalizáciu (ISO), najmä model, ktorý bol použitý na tvorbu normy ISO 26000 pre sociálnu zodpovednosť, v ktorom vnútroštátne orgány pre normalizáciu mohli do príslušnej pracovnej skupiny menovať iba jedného zástupcu z každej zo šiestich určených kategórií zúčastnených subjektov.
The Rapporteur welcomes recent developments in the International Organisation for Standardisation (ISO), in particular the model used to develop the ISO 26000 standard on social responsibility, in which national standards bodies were entitled to nominate to the respective working group only one representative from each of six stakeholder categories that were identified.
Podobné postupy zahŕňajúce viacero zúčastnených strán, pri ktorých sa vopred stanoví počet miest pre jednotlivé zúčastnené subjekty, by sa mohli uplatniť ako alternatíva pri tvorbe európskych noriem v oblastiach mimoriadneho verejného záujmu.
Similar multi-stakeholder procedures, establishing a predetermined number of seats for the various stakeholder organisations, could be used as an alternative for the drafting of European standards in areas of exceptional public interest.
Uľahčenie prístupu k normalizácii
Facilitating access to standards
Hoci malé a stredné podniky tvoria chrbtovú kosť európskeho hospodárstva, ich účasť na normalizácii vždy nezodpovedá ich hospodárskemu významu.
Although small and medium-sized enterprises (SMEs) form the backbone of the European economy, their involvement in standardisation is not always commensurate with their economic importance.
Navyše, normy sa nie vždy tvoria a prijímajú tak, aby zohľadňovali charakteristické znaky a prostredie MSP, najmä malých podnikov, mikropodnikov a remeselníkov.
Moreover, standards are not always designed and adapted to take account of the characteristics and environment of SMEs, in particular small, micro and craft enterprises.
Je preto nevyhnutné zabezpečiť, aby boli normy zrozumiteľné a ľahko použiteľné, aby ich mohli lepšie uplatňovať všetci užívatelia.
It is necessary, therefore, to ensure that standards are comprehensible and easy to use so that they can be better implemented by all users.
Mali by sa prijať taktiež opatrenia na zabezpečenie plnej účasti MSP na tvorbe noriem a adekvátneho a lacnejšieho prístupu k nim.
Measures should be also taken to ensure that SMEs are able to fully take part in the development of standards and have easier, and less costly, access to them.
Normalizácia v oblasti služieb
Standardisation in the areas of services
Normy prispeli ku značnému zlepšeniu kvality a bezpečnosti tovaru, ale ich použiteľnosť v oblasti služieb zďaleka nezodpovedá hospodárskemu významu a potenciálu tohto odvetvia.
Standards have contributed to a considerable improvement in the quality and safety of goods, but their availability in the area of services lags considerably behind the economic importance and potential of this sector.
Hoci normy v oblasti služieb často reagujú na vnútroštátne osobitosti a potreby trhu, tvorba európskych noriem tak ako ju upravuje smernica 2006/123/ES o službách na vnútornom trhu bude prínosom pre ďalšiu harmonizáciu v odvetví služieb, zvýši transparentnosť, kvalitu a konkurencieschopnosť európskych služieb a podporí hospodársku súťaž, inovácie, zníženie obchodných prekážok a ochranu spotrebiteľa.
Although service standards often respond to national specificities and their development is related to the needs of the market, the development of European service standards, as provided for in Directive 2006/123/EC on services in the internal market, will benefit further harmonisation in the services sector, increase the transparency, quality and competitiveness of European services and promote competition, innovation, the reduction of trade barriers and the protection of the consumer.
Normalizácia na podporu inovácií
Standardisation in support of innovation
Hoci normalizácia môže výrazne uľahčiť využívanie nových technológií, pri prenose výsledkov výskumu a vývoja do tvorby noriem existujú veľké nedostatky.
Although standardisation can be a major facilitator for the exploitation of new technologies, there is a significant gap in the transfer of R&D results into the development of standards.
Je preto potrebné zlepšiť vzájomné povedomie a spoluprácu medzi tvorcami noriem, zlepšovateľmi, akademikmi a výskumníkmi.
It is necessary, therefore, to improve mutual awareness and cooperation between standardisers, innovators, academia and the research communities.
Zahrnutie nových znalostí do oblasti noriem, najmä z verejne financovaných výskumných a inovačných programov, podporí inovácie a konkurencieschopnosť.
The inclusion of new knowledge in standards, in particular from publicly-funded research and innovation programmes, will promote innovation and competitiveness.
Európa by mala taktiež aktívnejšie podporovať interoperabilné normy EÚ pre inovačné produkty a technológie, napr. v oblasti nízkouhlíkového hospodárstva a služieb a technológií v oblasti IKT.
Europe should also play a more active role in the promotion of EU-wide interoperable standards for innovative products and technologies, such as in the area of low carbon and ICT services and technologies.
Normalizácia v globalizovanom svete
Standardisation in a globalised world
Európsky systém normalizácie uznáva nadradenosť medzinárodných noriem.
The European standardisation system recognises the primacy of international standards.
Európske normy sú však dôležité v oblastiach, pre ktoré neexistujú medzinárodné normy alebo ktoré náležite nezodpovedajú európskym potrebám, najmä tým, ktoré sú určované európskymi politikami a právnymi predpismi.
European standards are, however, necessary where international standards do not exist or where they do not adequately serve European needs, in particular those needs determined by European policies and legislation.
Európa by mala posilniť svoje postavenie v rámci medzinárodného prostredia normalizácie, aby podporila tvorbu noriem so skutočným globálnym dosahom, zjednodušila obchod a zvýšila svoju konkurencieschopnosť.
Europe should strengthen its position within the international standardisation environment in order to promote the development of standards with genuine global relevance, facilitate trade and increase European competitiveness.
Okrem toho by Európa mohla presadzovať metódu „nového prístupu“ alebo rovnocenné regulačné modely prijímajúce normy v rámci spolupráce s obchodnými partnermi EÚ v regulačnej sfére.
Moreover, Europe could promote the methodology of the ‘New Approach’, or equivalent standards-receptive regulatory models, in its regulatory trade-related cooperation with EU trading partners.
Spravodajca by rád pripomenul, že pri aktuálnych rokovaniach o prieskume európskeho systému normalizácie by sa malo vychádzať zo silných stránok existujúceho systému, ktorý predstavuje stabilnú základňu, na ktorej je možné stavať, a nemalo by dochádzať k žiadnym radikálnym zmenám, ktoré by podkopali základného hodnoty systému.
The Rapporteur would like to reiterate that the ongoing debate on the review of the European standardisation system should build on the strengths of the existing system which constitute a solid base for improvement, refraining from any radical changes that would undermine its core values.
V tomto zmysle predkladá niekoľko návrhov, ktorých cieľom je zlepšiť systém v rámci existujúcich obmedzení, a očakáva ďalšie návrhy.
In this spirit, he presents a number of proposals with the view to improving the system within its current boundaries, and looks forward to further suggestions.
k budúcnosti európskej normalizácie
on the future of European standardisation
3. zdôrazňuje, že medzinárodné normy vytvárajú priaznivé podmienky pre svetový trh tým, že používajú jedinú normu v mnohých krajinách, zameranú na prístup založený na výkone, zrozumiteľnosť pre spotrebiteľa a dôveru na trhu;
Stresses that international standards are enablers for a global market by virtue of the use of one identical standard in many countries, centred on a ‘performance-based’ approach, encouraging consumer understanding and market confidence;
6. uznáva, že európska normalizácia je kľúčovým nástrojom pre podporu inovácie, ktorá má rozhodujúci význam pre konkurencieschopnosť EÚ ako aj pre dokončenie vnútorného trhu a zdôrazňuje jej dôležitý hospodársky prínos, umožňujúci spoločnostiam urýchlenie prenosu znalostí, zníženie nákladov a rizík, skrátenie času potrebného na vstup na trh a zvýšenie hodnoty inovácií;
Recognises that European standardisation is a key instrument for promoting innovation of crucial importance for the competitiveness of EU as well as for the completion of the internal market, and underlines its important economic benefits, enabling companies to achieve faster knowledge transfer, cost and risk reduction, faster time to market and higher value for innovation;
10. vyzýva členské štáty a Komisiu, aby začali informačné kampane v oblasti normalizácie a postupov normalizácie s cieľom zvýšiť povedomie o tejto téme najmä v oblasti výskumu a vývoja, v akademickej obci a vzdelávacích inštitúciách;
Calls on the Member States and the Commission to launch information campaigns on standardisation and standardisation procedures in order to raise awareness, particularly in the R&D sector, academia and educational institutions;
13. vyzýva, aby každá z týchto organizácií zúčastnených strán zohrávala náležitú úlohu v procese európskej normalizácie, čo by malo posilniť ich postavenie vo formálnom schvaľovaní európskych noriem, na vytvorení ktorých sa podieľali, pričom by mohlo zahŕňať právo hlasovať; vyzýva, aby sa vytvoril rýchly mechanizmus riešenia sporov, ktorý umožní účinne riešiť nezhody pri stanovovaní noriem;
Calls for each of these stakeholder organisations to be given an appropriate role in the European standardisation process, which should empower them in the formal approval of European standards that they have contributed to elaborate, which could include a vote for them; calls for the development of a fast-track conflict-resolution mechanism that can efficiently resolve disagreements in the setting of standards;
16. uznáva, že európska normalizácia pomáha vytvárať pre všetkých účastníkov trhu rovnaké podmienky, a to najmä pre malé a stredné podniky, ktorých prínos je významný; uznáva však tiež, že zložitosť noriem, účasti na ich vytváraní a náklady z nich vyplývajúce, môžu pre malé a stredné podniky predstavovať prekážku; víta a podporuje opatrenia navrhnuté pre malé a stredné podniky v rámci programu Európskeho výboru pre normalizáciu (CEN) a Európskeho výboru pre normalizáciu v elektrotechnike (Cenelec) s cieľom uľahčiť im používanie noriem;
Recognises that European standardisation helps create a level playing-field for all market actors, especially for SMEs which are vital contributors; acknowledges also, however, that the complexity of standards, participation in developing standards and cost of standards can represent an obstacle to SMEs; welcomes and encourages the measures proposed in the SME programmes of the European Committee for Standardisation (CEN) and the European Committee for Electrotechnical Standardisation (Cenelec) to facilitate the use of standards by SMEs;
19. zdôrazňuje, že potreba zamerať európske úsilie v oblasti inovácie na celosvetové stratégie boja proti zmene klímy a reakcie na energetické, spoločenské a environmentálne otázky sa musia odzrkadliť aj pri vytváraní nových usmernení pre modely normalizácie;
Stresses that the need to bring European innovation efforts to bear on global strategies to combat climate change and respond to the challenges of energy, society and the environment must also be reflected in the establishment of new guidelines for standardisation models;
Prijaté texty, P7_TA-PROV(2010)0150 . , v ktorom zdôrazňuje potrebu účinných postupov normalizácie v rôznych oblastiach s cieľom urýchliť uvádzanie vozidiel na elektrický pohon na trh v záujme konkurencieschopnosti a životného prostredia;
Texts adopted of that date ( P7_TA-PROV(2010)0150 ). , which stresses the need for effective standardisation processes in various areas to accelerate the market introduction of electric cars in the interests of competitiveness and the environment;
27. vyzýva Komisiu, aby do právneho rámca zahrnula možnosť odkazovať na výsledky fór a konzorcií, a to len v oblasti informačných a komunikačných technológií a len pod podmienkou dodržania určitých základných zásad normalizácie;
Calls on the Commission to introduce into the legal framework the possibility of referring, solely in the field of ICT and solely on the condition of compliance with certain basic standardisation principles, to deliverables of fora and consortia;
43. vyzýva Komisiu, aby Európskemu parlamentu predkladala výročné správy o postupe európskej normalizácie, povereniach na vypracovanie noriem vydaných Komisiou a o stave ich plnenia.
Calls on the Commission to present annual reports to Parliament on the European standardisation process – the standardisation mandates given by the Commission – and on progress with its fulfilment.
o obchodných vzťahoch Európskej únie s Latinskou Amerikou
on the European Union's trade relations with Latin America
EÚ C 259 E, 29.10.2009, s.
OJ C 259 E, 29.10.2009, p.
5. , z 25. marca 2010 o následkoch celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy pre rozvojové krajiny a rozvojovú spoluprácu
5. , of 25 March 2010 on the effects of the global financial and economic crisis on developing countries and on development cooperation
Prijaté texty, P7_TA(2010)0089 . a z 5. mája 2010 o stratégii EÚ pre vzťahy s Latinskou Amerikou
Texts adopted, P7_TA(2010)0089 . and of 5 May 2010 on the EU strategy for relations with Latin America
– so zreteľom na záverečné vyhlásenia zo zasadnutí parlamentnej konferencie o Svetovej obchodnej organizácii (WTO), ktoré boli prijaté 18. februára 2003 v Ženeve, 12. septembra 2003 v Cancúne, 26. novembra 2004 v Bruseli, 15. decembra 2005 v Hongkongu a 2. decembra 2006 a 12. septembra 2008 v Ženeve,
– having regard to the final declarations of the sessions of the Parliamentary Conference on the WTO adopted in Geneva on 18 February 2003, in Cancún on 12 September 2003, in Brussels on 26 November 2004, in Hong Kong on 15 December 2005 and in Geneva on 2 December 2006 and on 12 September 2008,
– so zreteľom na vyhlásenia zo šiestich samitov vedúcich predstaviteľov štátov a vlád krajín Európskej únie a Latinskej Ameriky a Karibiku, ktoré sa doposiaľ konali v Riu de Janeiro (28. a 29. júna 1999), Madride (17. a 18. mája 2002), Guadalajare (28. a 29. mája 2004), vo Viedni (12. a 13. mája 2006), v Lime (16. a 17. mája 2008) a Madride (18. mája 2010),
– having regard to the declarations of the six Summits of Heads of State and Government of the European Union and Latin America and the Caribbean held to date in Rio de Janeiro (28 and 29 June 1999), Madrid (17 and 18 May 2002), Guadalajara (28 and 29 May 2004), Vienna (12 and 13 May 2006), Lima (16 and 17 May 2008) and Madrid (18 May 2010),
– so zreteľom na spoločné vyhlásenia z 5. samitu EÚ – Mexiko (16. mája 2010), zo 4. samitu EÚ – Mercosur (17. mája 2010), zo 4. samitu EÚ – Čile (17. mája 2010), zo 4. samitu EÚ – CARIFORUM (17. mája 2010), zo 4. samitu EÚ – Stredná Amerika (19. mája 2010) a zo samitu EÚ– Andské spoločenstvo (19. mája 2010),
– having regard to the Joint Statements of the Fifth EU-Mexico Summit (16 May 2010), the Fourth EU-MERCOSUR Summit (17 May 2010), the Fourth EU-Chile Summit (17 May 2010), the Fourth EU-CARIFORUM Summit (17 May 2010), the Fourth EU-Central America Summit (19 May 2010) and the EU-Andean Community Summit (19 May 2010),
– so zreteľom na Ženevskú dohodu o obchode s banánmi medzi Európskou úniou a Brazíliou, Kolumbiou, Kostarikou, Ekvádorom, Guatemalou, Hondurasom, Mexikom, Nikaraguou, Panamou, Peru a Venezuelou a Dohodu o obchode s banánmi medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi americkými,
– having regard to the Geneva Agreement on Trade in Bananas between the European Union and Brazil, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Mexico, Nicaragua, Panama, Peru and Venezuela and to the Agreement on Trade in Bananas between the European Union and the United States,
– so zreteľom na Dohodu, ktorou sa ustanovuje pridruženie medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Čílskou republikou na druhej strane, a pridruženie pre rozvoj a inováciu medzi EÚ a Čile,
– having regard to the Agreement establishing an association between the European Community and its Member States, of the one part, and the Republic of Chile, of the other part, and to the EU-Chile Association for Development and Innovation,
– so zreteľom na Dohodu o hospodárskom partnerstve, politickej koordinácii a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Spojenými štátmi mexickými na druhej strane a na strategické partnerstvo medzi Mexikom a EÚ,
– having regard to the Economic Partnership, Political Coordination and Cooperation Agreement between the European Community and its Member States, of the one part, and the United Mexican States, of the other part, and to the Strategic Partnership between Mexico and the EU,
– so zreteľom na záver rokovaní o Dohode o pridružení medzi EÚ a Strednou Amerikou,
– having regard to the conclusion of the negotiations on an Association Agreement between the EU and Central America,
– so zreteľom na záver rokovaní medzi EÚ a Kolumbiou a Peru o viacstrannej obchodnej dohode,
– having regard to the conclusion of the negotiations between the EU and Colombia and Peru on a Multi-Party Trade Agreement,
– so zreteľom na opätovné začatie rokovaní medzi EÚ a združením Mercosur týkajúcich sa ambicióznej a vyváženej dohody o pridružení medzi oboma regiónmi, ktorá by mohla posilniť vzťahy medzi stranami a bola by pre ne veľmi užitočná z politického i hospodárskeho hľadiska,
– having regard to the re-launch of the EU-MERCOSUR negotiations with a view to an ambitious and balanced Association Agreement between the two regions, which could strengthen relations between the parties and be greatly beneficial to them in both political and economic terms,