natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisia trvá na tom, že je potrebné uzatvárať a implementovať dohody o výmene daňových informácií, a to aj prostredníctvom mnohostranných mechanizmov, pričom by sa vychádzalo zo vzoru smernice EÚ o zdaňovaní príjmu z úspor na základe automatickej výmeny informácií.
The Commission insists on the need to conclude and implement Tax Information Exchange Agreements (TIEA), including through multilateral mechanism, by referring to the model of the EU Savings Taxation Directive, based on the automatic exchange of information.
Negatívne aspekty:
Negative aspects :
Colné príjmy
Customs revenue
Tento dokument sa nevenuje negatívnemu dosahu liberalizácie obchodu na krajiny s nízkymi príjmami, pokiaľ ide o colné príjmy.
This document does not address the negative impact on low-income countries of trade liberalisation in terms of customs revenue.
Zatiaľ čo sa v dokumente opätovne potvrdzuje potreba prechodu od systému, ktorého zdroje sa zakladajú na vonkajších spoločných tarifách, k iným systémom zdaňovania, obhajuje sa v ňom prehlbovanie regionálnej integrácie prostredníctvom ďalšej liberalizácie obchodu.
While reasserting the need to shift the resource base from external common tariffs towards other types of taxation, it advocates the deepening of regional integration, through further trade liberalisation.
Komisia takto úplne popiera problémy vznikajúce z dôvodu klesajúcich colných príjmov, najmä v prípade chudobných krajín, ktoré podľa štúdií MMF nahradili v najlepšom prípade 30 % výpadku svojich daní z obchodu.
In this way, the Commission completely denies the difficulties raised by the erosion of customs revenues especially for poor countries, that according to IMF studies, have at best replaced 30% of lost trade taxes.
Neboli predložené ani žiadne návrhy na rozšírenie daňového základu v záujme zabezpečenia spravodlivého a progresívneho daňového systému.
There is also an absence of proposals to expand the tax base, with the view to ensure a fair and progressive tax system.
Súčasné nedostatky OECD
Current flaws of the OECD
Cieľom Komisie je nabádať a podporovať rozvojové krajiny, aby prijímali a uplatňovali medzinárodné normy v oblasti daní, avšak bez toho, aby vyslovila kritiku či pripomienky k ich aktuálnym nedostatkom v rámci OECD.
The Commission aims to encourage and support developing countries to adopt and implement international standards in the tax area, without making critics or observations about their current flaws in the context of the OECD.
V tejto súvislosti treba pripomenúť, že kódex právania OECD umožňuje vládam vyhnúť sa zápisu na čiernu listinu OECD už len prísľubom, že budú dodržiavať zásady výmeny informácií, z ktorého však zostane len vyhlásenie o zásadách bez toho, aby boli tieto zásady aj skutočne dodržané.
In this regard, it should be recalled that OECD Code of Conduct allows governments to escape its blacklist merely by promising to adhere to the information exchange principles, turning it down into a mere ‘Declaration of Principles’, rather than being effectively implemented.
Prijatie a uplatňovanie usmernení OECD pre transferové oceňovanie
Adoption and Implemen tation of the OECD transfer pri cing guidelines
Hoci Komisia podporuje prijatie a vykonávanie usmernení OECD pre transferové oceňovanie v rozvojových krajinách, uvádza, že je potrebné preskúmať uplatňovanie zásady nezávislých trhových cien, pričom inú metodiku nenavrhuje.
While supporting the adoption and implementation of the OECD transfer pricing guidelines in developing countries, the Commission mentions the need to investigate the application of the arm's-length principle, not proposing other methodology.
Klesajúce daňové príjmy
Erosion of Tax revenues
V dokumente sa, žiaľ, nespomína pokles daňových príjmov spôsobený daňovou súťažou medzi krajinami v globalizovanej ekonomike.
Unfortunately, there is no reference to the erosion of tax revenues arising from tax competition between countries in a globalised economy.
Niektoré potrebné kroky
Some necessary steps
A. Boj proti daňovým rajom
A. Combating tax havens
Boj proti daňovým rajom je pre dosahovanie RCT kľúčový.
Combating tax havens is a key priority for achieving the MDGs.
Daňové raje sa vskutku podieľajú na oslabovaní kvality inštitúcií a politického systému v rozvojových krajinách.
Indeed, tax havens contribute to weakening the quality of institutions and the political system in developing countries.
Zvyšujú rentabilitu hospodárskej kriminality, podporujú tzv. vyhľadávanie renty (rent-seeking) a zvyšujú nerovné rozdelenie daňových príjmov.
They make economic crime more profitable, encourage rent-seeking and increase the inequitable distribution of tax revenues.
i) Utajovanie informácií v daňových rajoch vytvára informačnú asymetriu medzi investormi, a tak znižuje efektívnosť medzinárodných finančných trhov.
i) The secrecy practised in tax havens creates information asymmetry between investors, and consequently reduces the efficiency of international financial markets.
Tento stav vedie k vyšším prirážkam za riziko a zvyšuje tým náklady na pôžičky tak pre bohaté, ako aj pre chudobné krajiny.
This situation leads to higher risk premiums and thereby increases borrowing costs for both rich and poor countries.
ii) Na základe daňových dohôd sa daňové raje stávajú výhodnejším sídlom.
ii) Tax treaties help to make tax havens a more favourable location.
Cieľom rozsiahlej siete dvojstranných daňových dohôd je odstrániť potenciálny problém dvojitého zdanenia vyplývajúci zo toho, že podľa medzinárodného daňového práva má právo zdaniť príjmy z kapitálu tak krajina, kde má majiteľ sídlo alebo je registrovaný (zásada sídla), ako aj krajina, kde sa príjmy získavajú (zásada krajiny pôvodu).
A large network of bilateral tax treaties seeks to overcome the potential problem of double taxation resulting from the principle that under international tax law, both the country where an owner is domiciled or registered (domiciliary principle) and the country where the income is earned (source state principle) have the right to tax capital gains.
V prípade daňových rajov, v ktorých sa právnické osoby registrujú iba na daňové účely, vedie uplatňovanie zásady sídla k nerovnému rozdeleniu daňových príjmov, pretože v danom daňovom raji sa skutočne vykonáva len veľmi malá časť hospodárskej činnosti.
In case of tax havens, where legal entities merely register in a jurisdiction for tax facilities, the implementation of the domiciliary principle engenders an unequal division of tax revenues, since very little of the economic activity actually takes place in the tax haven.
Za takýchto okolností by podľa zásad spravodlivosti malo právo zdanenia patriť krajine pôvodu.
In such circumstances, principles of fairness suggest that the right to tax should lie with the source country.
iii) Zatiaľ čo v mnohých daňových dohodách medzi členmi OECD a rozvojovými krajinami bol vplyv zásady sídla na rozdelenie daní zohľadnený tak, že sa krajine pôvodu poskytlo právo uložiť zrážkovú daň do určitej stanovenej výšky (čím tento systém zabezpečuje, aby aj krajina pôvodu dostala určitú časť daňových príjmov), daňové dohody uzatvorené medzi daňovými rajmi a inými rozvojovými krajinami žiadne ustanovenie o takejto zrážkovej dani neobsahujú.
iii) While many tax treaties between OECD members and developing countries have taken account of the effect of the domiciliary principle on the distribution of taxes by giving the source country the right to impose a withholding tax up to a specified amount (this system ensures therefore that the source country also receives a share of the tax revenues), tax treaties established between tax havens and other developing countries make no provision for such a withholding tax.
iv) Daňové dohody medzi daňovými rajmi a rozvojovými krajinami často prispievajú k značnému zníženiu daňového základu rozvojových krajín, zatiaľ čo v mnohých rozvojových krajinách zostávajú jedným z hlavných problémov slabé verejné financie.
iv) Tax treaties between tax havens and developing countries often contribute to a significant reduction in the tax base of the latter, while weak public finances are one of the principal challenges in a number of developing countries.
Daňové dohody okrem toho nepostihnú škodlivé štruktúry, ktoré v daňových rajoch existujú (ako je používanie pravidiel o utajení a fiktívne sídla).
Furthermore, tax treaties will not affect the harmful structures that exist in tax havens (such as the use of secrecy rules and fictional domiciles).
Preto je dôležité zabezpečiť, aby daňové dohody neobmedzovali ďalšie konanie zamerané proti daňovým rajom, a preto ich treba zodpovedajúcim spôsobom zrevidovať.
Therefore, it is important to ensure that tax treaties will not constrain further action against tax havens and should be revised accordingly.
B. Nesprávne stanovovanie obchodných cien
B. Trade mispricing
Stanovovanie nesprávnych cien transakcií v rámci skupiny s cieľom previesť zisky z jurisdikcií s vysokým zdanením do jurisdikcií s nízkymi daňami je jednou z najvýznamnejších hnacích síl nezákonného odlevu finančných prostriedkov.
Incorrect pricing of intra-group transactions with the aim of transferring profits from a high-tax to low-tax jurisdictions, is one of the most prominent drivers of illicit financial outflows.
Predstavuje to veľký problém tak pre bohaté, ako aj pre chudobné krajiny: vedie to k závažnému narušeniu súťaže medzi vnútroštátnymi a nadnárodnými spoločnosťami a môže to spôsobiť značné straty daňových príjmov.
It constitutes a major problem for both rich and poor countries: it leads to extensive competitive distortions between national and multinational companies, and can cause a substantial loss of tax revenues.
Hoci existujú usmernenia OECD pre transferové oceňovanie nadnárodnými spoločnosťami, existuje aj priestor na ich vylepšenie.
Although OECD guidelines on transfer pricing by multinational enterprises exist, there is space to improve them.
C. Nedostatky medzinárodnej štruktúry z hľadiska boja proti daňovým rajom
C. Weaknesses of the international architecture to combat tax havens
Aj keď otázkami týkajúcimi sa škodlivého dosahu daňových rajov sa zaoberajú viaceré medzinárodné organizácie (OECD, MMF, FATF, FSF, OSN), mandát žiadnej z nich nie je priamo zameraný na daňové raje.
While a number of international organisations work on issues related to the harmful effects of tax havens (OECD, IMF, FATF, FSF, UN), none of these organisations have a mandate directed specifically at tax havens.
Medzinárodná spolupráca v tento oblasti sa sústreďuje predovšetkým na pranie špinavých peňazí a na uzatváranie daňových dohôd zahŕňajúcich právo na získanie informácií o špecifických daňových záležitostiach od iných štátov.
International collaboration in this area is aimed primarily at money laundering and at establishing tax treaties that include the right to obtain information from other states on specific tax matters.
Okrem toho má medzinárodný rámec viaceré zásadné nedostatky:
Moreover, the international framework suffers from several fundamental weaknesses:
· rozvojové krajiny sú z radu iniciatív vylúčené (ako napr. v prípade OECD a FATF);
· developing countries are excluded from a number of initiatives (as in the case of the OECD and FATF);
· žiadna z iniciatív nie je vhodná na odstránenie hlavných problémov týkajúcich sa nezákonných finančných tokov, čo zahŕňa napr. absenciu automatickej výmeny informácií o vlastníctve a nedostatočné informácie o transferovom oceňovaní v rámci spoločností;
· none of the initiatives are suited to overcoming the principal problems related to illicit financial flows, among which the lack of automatic exchange of information on ownership and insight into transfer pricing within companies;
· plná účasť na rôznych fórach a iniciatívach si často vyžaduje určitú úroveň odborných znalostí a kapacity, ktoré mnohé rozvojové krajiny nemajú.
· full participation in the various fora and initiatives often call for a level of expertise and capacity which many developing countries do not possess.
D. „Kliatba prírodných zdrojov“
D. The ‘ natural resource curse ’
Mnohé krajiny, ktoré možno označiť ako štáty „renty“ (plynú im veľké príjmy z prírodných zdrojov, najmä z ropy a nerastov) a ktoré nemusia ukladať svojim občanom dane, majú tendenciu:
A wide range of countries that can be dubbed ‘rentier’ states (they benefit from abundant natural resource rents, particularly those from oil and minerals) which do not need to tax their citizens tend to:
· byť nezávislé od občanov-daňovníkov, a teda ani nereagovať na ich potreby;
· be independent of citizen-taxpayers, and therefore unresponsive to them;
· k nízkej motivácii podporovať širší hospodársky rozvoj;
· have few incentives to promote broad economic development;
· využívať príjmy z ropy na to, aby si kúpili opozíciu, a na financovanie represívnej vnútornej bezpečnosti;
· use oil revenues to buy off opposition, and to fund repressive internal security;
· k nízkej motivácii budovať účinnú administratívu na výber a správu daní.
· have few incentives to establish effective bureaucracies to raise and manage taxes.
Boli prijaté iniciatívy na podporu väčšej transparentnosti, čo sa týka využívania príjmov z prírodných zdrojov vrátane inovatívnych podnikov, ako je napr. iniciatíva za transparentnosť v ťažobnom priemysle.
Initiatives have been taken to promote greater transparency in regard to the spending of natural resource rents, including innovative ventures such as the Extractive Industries Transparency Initiative (EITI).
Takéto iniciatívy treba podporovať, pričom nadnárodné obchodné spoločnosti by mali zverejňovať zisky a platené dane podľa jednotlivých krajín, aby bolo možné porovnať, koľko platia v každej rozvojovej krajine, v ktorej pôsobia.
Such initiatives need to be supported, while transnational corporate companies need to disclose profits and taxes paid on a ‘country-by-country’ basis so as to make it possible to compare what they pay in every developing country where they operate.
Vykazovanie podľa jednotlivých krajín je úzko prepojené s podnecovaním nadnárodných spoločností k sociálnej zodpovednosti.
Country-by-country reporting goes hand-in-hand with the support of multinational companies for corporate social responsibility.
E. Globalizácia a fiškálne problémy
E. Globalisation and fiscal problems
Globalizácia zhoršuje fiškálne problémy, pretože medzinárodne mobilný kapitál je čoraz ťažšie zdaniť.
Globalisation exacerbates fiscal problems, as internationally mobile capital becomes more difficult to tax.
Tento problém sa týka predovšetkým zdanenia príjmov z kapitálu, ktoré vznikajú spoločnostiam registrovaným v daňových rajoch.
This problem relates particularly to taxation of capital gains by companies registered in tax havens.
Rozvojové krajiny by mali mať potrebný politický priestor na zavedenie kontrol kapitálu a iných opatrení na zamedzenie špekulácií a zabezpečenie stability;
Developing countries should have the necessary policy space to impose capital controls and other measures to deflect speculation and ensure financial stability.
Rozšírenie daňového základu
Widening the tax base
Rozšírenie daňového základu je kľúčovou prioritou, aby chudobné krajiny mohli dosiahnuť RCT.
Widening the base is a key priority to enable poor countries to achieve the MDGs
Zatiaľ čo dane z osobných príjmov tvoria približne 7 % HDP v rozvinutých krajinách a platí ich približne 45 % obyvateľstva, v rozvojových krajinách sú to len 2 % HDP a platí ich menej ako 5 % obyvateľstva.
Where personal income tax generates around 7% of GDP in developed countries - and is paid by about 45% of the population, the corresponding number for developing countries is only 2% of GDP - paid by less than 5% of the population. .
Za posledných dvadsať rokov došlo v rámci daňových reforiem celosvetovo k posunu od využívania predovšetkým daní z obchodu k zavádzaniu široko koncipovaných spotrebných daní (DPH).
Over the last twenty years, tax reforms worldwide have seen a shift away from reliance on trade taxes, and the introduction of broad-based consumption taxes (VAT).
Problémom tu zostáva relatívny pokles daní z obchodu (v dôsledku liberalizácie taríf) a zavádzanie spotrebných daní, ako sú DPH alebo energetické dane.
One problem to address is the relative decline of trade taxes (as a result of tariff liberalisation) and the introduction of consumption taxes such as VAT or energy taxes.
Hoci nepriame dane sú praktickým spôsobom na rozšírenie daňového základu v ekonomikách s rozsiahlym neoficiálnym sektorom, DPH nie je ideálnym nástrojom, keďže spočíva v regresívnom systéme zdanenia.
Although indirect taxation is a practical way forward to widen the tax base in economies with large informal sector, VAT is not an ideal instrument since it consists of a regressive system of taxation.
DPH má navyše tú nevýhodu, že jej výber je ťažší ako v prípade daní z obchodu, ktoré nahradila.
Moreover, VAT has the disadvantage of being harder to collect than the trade taxes it has replaced.
Daňová reforma by mala byť zameraná na rozvoj priameho zdanenia, pričom by sa malo zabezpečiť, aby nadnárodné spoločnosti platili spravodlivý podiel daní.
Tax reform should be geared to developing direct taxation, while ensuring that multinational enterprises pay a fair share of taxes.
Zodpovednosť za stratégiu zdanenia
‘ Ownership ’ of taxation strategy
Daňový systém nie je iba technickou záležitosťou, ktorú možno preniesť z jedného kontextu do druhého bez toho, aby sa vzali do úvahy miestne orgány.
Taxation is not just a technical issue which can be transferred from one context to another without taking account of local authorities.
Prístup darcov musí citlivo zohľadňovať špecifické sociálno-hospodárske prostredie každej krajiny.
Donor's approach must be sensitive to each country's specific socio-economic environment.
Lepšia koordinácia medzi darcami
Better coordination between donors
Darcovia môžu vynaložiť viac úsilia na podporu získavania príjmov v partnerských krajinách spôsobmi, ktoré môžu prispieť k zlepšeniu správy.
Donors can do more to support revenue-raising efforts in partner countries in ways that are likely to improve governance.
Zo štúdie, ktorú v roku 2005 uskutočnil MMF, vyplynulo, že zo 7,1 miliardy USD vynaložených v roku 2005 na dvojstrannú pomoc pre verejnú správu, hospodársku politiku a finančné hospodárenie vo verejnom sektore, bolo len 1,7 % určených na pomoc týkajúcu sa oblasti daní.
A study led by the IMF in 2005 shows that of the USD 7.1 billion spent in 2005 on bilateral aid for government administration, economic policy and public sector financial management, only 1.7% went on tax related assistance.
Údaje za roky 2004, 2003 a 2002 sú 2,7 %, 2,2 % a 3,5 % (v tomto poradí)
The figures for 2004, 2003 and 2002 were 2.7%, 2.2% and 3.5% respectively
Zdroj: „Governance, Taxation and Accountability: issues and practices“ (Správa, dane a zodpovednosť: otázky a postupy), OECD 2008. .
Sources: ‘Governance, Taxation and Accountability: issues and practices’, OECD 2008. .
Okrem toho je potrebné lepšie zohľadniť dosah rôznych spôsobov pomoci na vnútroštátnu zodpovednosť a dane.
In addition, there is a need to better reflect the impact of different aid modalities on domestic accountability and tax.
k daniam a rozvoju – spolupráci s rozvojovými krajinami na podpore dobrej správy v daňových záležitostiach
on Tax and development - cooperating with developing countries on promoting good governance in tax matters
2. pripomína, že dobrú správu v daňovej oblasti nemožno exportovať alebo vnucovať zvonka a že každý štát má možnosť rozhodovať o svojej daňovej politike; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu a vlády jednotlivých štátov, aby sa nebránili a spolupracovali s každou krajinou, ktorá by sa rozhodla dôsledne a spravodlivo zvýšiť daňové zaťaženie zahraničných podnikov pôsobiacich na jej území, najmä v oblasti ťažby primárnych zdrojov, ktoré sú pre rozvojové krajiny významným bohatstvom;
Points out that good governance in tax matters cannot be exported or imposed from outside, and that it is up to each of the countries to decide its own tax policy; in that context, calls on the Commission and the national governments not to hamper, and to cooperate with, any countries which opt, consistently and fairly, for an increase in taxation that affects foreign undertakings present on their territory, particularly those operating in the fields of extraction of primary resources, which are an important source of wealth in developing countries;
6. vyzýva na zavedenie dane z finančných transakcií, príjem z ktorej by zlepšil fungovanie trhu tým, že by sa obmedzili špekulácie, a prispelo by sa k financovaniu globálnych verejných statkov, ako je rozvoj a boj proti zmene klímy, a k zníženiu verejných deficitov; domnieva sa, že takáto daň by mala mať čo najširší základ, ale ak to tak nebude, daň z finančných transakcií by sa mala zaviesť ako prvý krok na úrovni EÚ; vyzýva Komisiu, aby urýchlene vypracovala štúdiu uskutočniteľnosti, pričom by zohľadnila rovnaké podmienky na celosvetovej úrovni a prípadne predložila konkrétne legislatívne návrhy;
Calls for the introduction of a tax on financial transactions, the revenue from which would improve the functioning of the market by reducing speculation and help to finance global public goods such as development and the fight against climate change, and reduce public deficits; considers that such a tax ought to be as broadly based as possible but, failing that, that the financial transaction tax should be introduced as a first step at the EU level; calls on the Commission to swiftly produce a feasibility study taking into account the global level playing field and, if appropriate, to come forward with concrete legislative proposals;
9. požaduje posilnenie súladu medzi finančnou podporou od EÚ a poskytovaním prístupu na trhy EÚ určitým krajinám a stupňom ich spolupráce, pokiaľ ide o zásady dobrej správy v oblasti daní;
Calls for coherence between EU financial support and the provision of access to EU markets for particular countries and for their level of cooperation with the principles of good governance in the area of taxation to be enforced;
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
RÉSULTAT DU VOTE FINAL EN COMMISSION
k daniam a rozvoju: spolupráca s rozvojovými krajinami na podpore dobrej správy v daňových záležitostiach
on tax and development: cooperating with developing countries on promoting good governance in tax matters
4. zdôrazňuje, že príjmy z daní sa nesmú považovať za alternatívu k zahraničnej pomoci, ale skôr za kľúčový prvok verejných príjmov umožňujúci rozvoj týchto krajín;
Stresses that tax revenue must not be regarded as an alternative to foreign aid, but rather as an integral part of public revenue facilitating these countries’ development;
8. domnieva sa, že vypracovanie účinného daňového systému v rozvojových krajinách sa musí stať kľúčovým prvkom ich verejných financií; domnieva sa, že nová investičná politika EÚ v rozvojových krajinách by mala prispieť k vytvoreniu prostredia, ktoré bude priaznivejšie pre súkromné zahraničné a domáce investície, a podmienok na účinnejšiu medzinárodnú pomoc; pripomína, že investičná politika EÚ sa musí zameriavať na rozvoj MSP, okrem iného aj poskytovaním mikroúverov, a podporovať inovácie, efektívnosť verejných služieb, verejno-súkromné partnerstvá a transfer vedomostí v záujme podpory rastu;
Considers that the development of an efficient tax system in developing countries must become the backbone of their public finances; considers that the new EU investment policy in developing countries should contribute to establishing an environment more favourable to foreign and domestic private investment and to creating the conditions for more effective international assistance; recalls that the EU’s investment policy must focus on SME development, including through the provision of micro-credit, and encourage innovation, public service efficiency, public-private partnerships and knowledge transfer in order to promote growth;