natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Od roku 1998, keď bola ECB vytvorená, sa táto interakcia postupne zintenzívnila.
Looking back over the period since the creation of the ECB in 1998, this interaction has intensified over time.
Najmä finančný chaos v auguste 2007 znamenal začiatok intenzívnejšieho dialógu medzi ECB a Radou ECOFIN.
In particular, the financial turmoil in August 2007 marks the start of a more intense dialogue between the ECB and the ECOFIN Council.
Dohľad nad eurozónou si vyžaduje väčšiu koordináciu.
The surveillance of the euro area requires further co-ordination.
Platí to obzvlášť pre dve oblasti politiky, a to konkurencieschopnosť a vývoj rozpočtu.
This applies in particular to two policy areas, namely competitiveness and budgetary developments.
Euroskupina už túto potrebu rozpoznala a rozhodla sa začať dvojročný dohľad nad vývojom v oblasti konkurencieschopnosti v rámci eurozóny vrátane prijatia konkrétnych odporúčaní pre jednotlivé krajiny.
This has already been recognised by the Eurogroup, which decided to embark on a two-yearly surveillance of competitiveness developments within the euro area, including the adoption of country-specific recommendations.
Od zavedenia eura stratilo niekoľko krajín v rámci eurozóny trvale svoju konkurencieschopnosť a fungujú s relatívne veľkými deficitmi na bežnom účte.
Since the introduction of the euro, a number of countries within the euro area have persistently lost competitiveness and run relatively large current account deficits.
Ďalšia skupina krajín doplatila na štrukturálne nedostatky vo svojich exportných výstupoch.
Another group of countries have suffered from structural weaknesses in their export performance.
A napokon tu je skupina krajín, ktoré si nazhromaždili veľké prebytky na bežných účtoch.
Finally, there is a group of countries which have accumulated large current account surpluses.
Keďže tento trend rastúcich rozdielov nie je udržateľný, vyžaduje si intenzívnejšiu koordináciu politík a primerané reakcie politík na vnútroštátnej úrovni, ktoré by sa so skrytými nedostatkami dokázali vyrovnať.
As this trend of growing divergences is not sustainable, it calls for an intensified co-ordination of policies and for adequate policy responses at national level to tackle the underlying weaknesses.
Nová Lisabonská zmluva dáva krajinám eurozóny nové nástroje, najmä články 121 a 136 Zmluvy o fungovaní EÚ, na presadzovanie takýchto úprav politiky v prípade, že jednotlivé krajiny ich nie sú schopné prijať.
The new Lisbon Treaty provides the euro area countries with new instruments, in particular the Articles 121 and 136 TFEU, to enforce such policy adjustments, in case individual countries fail to adopt them.
Euroskupina je fórum, kde by sa tieto postupy mali aktivovať.
The Eurogroup is the forum in which these processes should be activated.
Nová zmluva okrem toho ďalej stanovuje, že rozhodnutia Rady prijaté v kontexte Paktu o stabilite a raste a týkajúce sa krajín eurozóny prijmú iba krajiny eurozóny s vylúčením dotknutých členských štátov.
Furthermore, the new Treaty stipulates that the Council decisions taken in the context of the Stability and Growth Pact concerning euro area countries shall be taken by the euro area countries only, with the exclusion of the Member State concerned.
Euroskupina by mala v plnej miere využiť svoje zákonné možnosti, a tak zabezpečiť udržateľnosť verejných financií.
The Eurogroup should fully exploit this legal possibility and thereby ensure the sustainability of public finances.
Teším sa na oznámenie Komisie o tejto záležitosti.
I am looking forward to the Commission Communication on this matter.
Ktoré ciele ďalšej Stratégie pre pracovné príležitosti a rast do roku 2020 sú podľa vás najdôležitejšie?
What do you think are the most important objectives for the next Strategy for jobs and growth until 2020?
Zoraďte štrukturálne reformy, o ktorých sa domnievate, že sú prioritami v EÚ, podľa ich dôležitosti a svoj výber odôvodnite.
Please list in order of importance the structural reforms which you believe are a priority in the EU and justify your choices.
Ako by mohla ECB a nástroje na koordináciu hospodárskej politiky (hlavné smery hospodárskej politiky, usmernenia pre zamestnanosť) prispieť k úspechu tejto stratégie?
How could the ECB and the instruments of economic policy co-ordination (Broad Economic Policy Guidelines, Employment guidelines) contribute to the success of this strategy?
Ako vnímate možnosti nárastu vnútorného dopytu a posilnenia investícií v rámci EÚ?
What is your perception as to the possibilities of increasing internal demand and fostering investments within the EU?
Stratégia EÚ do roku 2020 bude najefektívnejšia, keď sa bude jasne zameriavať na hlavné ciele udržiavania zvýšeného potenciálu rastu, vytvárania vysokej miery zamestnanosti a udržiavania udržateľných verejných financií.
The EU 2020 strategy will be most effective if it keeps a clear focus on the primary objectives of keeping raising potential growth, creating high levels of employment and keeping sustainable public finances.
Týmto spôsobom by mohla najlepšie prispieť k sociálnemu začleňovaniu a zlepšeniu životných podmienok európskych občanov.
This way, it would contribute best towards social inclusion and improving the living standards of European citizens.
Je potrebné posilniť dohľad nad politikami členských štátov v záujme zlepšenia dosiahnutia stanovených záväzkov v rámci novej stratégie EÚ do roku 2020.
There is a need for a strengthening of surveillance over Member States' policies in order to improve delivery on the commitments under the new EU 2020 strategy.
V tejto súvislosti je kľúčové, aby sa v stratégii EÚ do roku 2020 načrtol obmedzený počet ambicióznych a pre jednotlivé krajiny špecifických cieľov (vrátane cieľov na vnútornom trhu), ktoré sa pevne vzťahujú na úroveň členských štátov.
In this respect it is key that the EU 2020 strategy should lay out a limited number of ambitious and country-specific targets (including in the internal market), firmly owned at the level of Member States.
Novou stratégiou EÚ do roku 2020 sa najlepšie podporia štrukturálne politiky a politiky zamestnanosti, ak ostane zameraná na primárne ciele politiky zvyšovania potenciálu rastu a vytvárania vysokej miery zamestnanosti.
The new EU 2020 strategy would best support structural and employment policies if it remains focused on the primary policy targets of raising potential growth and creating high levels of employment.
Do stratégie by sa okrem toho mala začleniť väčšia vzájomná závislosť medzi členmi eurozóny a ich spoločná zodpovednosť za fungovanie eurozóny, a teda potreba väčšej súdržnosti a koordinácie hospodárskych a fiškálnych politík medzi členmi eurozóny.
Furthermore, the strategy should incorporate the greater interdependence among euro area members and their shared responsibility for the functioning of the euro area and hence the need for greater coherence and coordination of economic and fiscal policies among euro area members.
Mala by byť zameraná hlavne na rozdiely v konkurencieschopnosti, ktoré vznikli medzi členmi eurozóny od zavedenia jednotnej meny, s využitím nedávno stanoveného hodnotenia konkurencieschopnosti.
In particular, it should target the competitiveness divergences that have arisen among euro area members since the introduction of the single currency, drawing on the recently established competitiveness review.
Prakticky povedané, domnievam sa, že význam by malo definovať konkrétnejšie usmernenia politiky vrátane konkrétnejších usmernení určených výlučne pre členov eurozóny, ako to umožňuje nový článok 136 Zmluvy o fungovaní EÚ.
In practical terms, I see merits in defining more specific policy guidelines, including more specific guidelines addressed exclusively to euro area members, as made possible under the new Art. 136 TFEU in the Lisbon Treaty.
Teším sa preto na oznámenie Komisie o týchto otázkach, ktoré sa očakáva na jar 2010.
I therefore look forward to the Commission’s Communication on these matters which is expected in spring 2010.
Európska centrálna banka môže najefektívnejšie prispieť k úspechu stratégie EÚ do roku 2020, keď sa bude vo svojej menovej politike zameriavať na cenovú stabilitu dôveryhodným spôsobom, a tým podporovať kúpnu silu domácností v eurozóne.
The ECB can contribute to the success of the EU 2020 Strategy most effectively when focusing in its monetary policy on price stability in a credible manner and thereby supporting the purchasing power of euro area households.
V tejto súvislosti by sa malo poukázať na to, že lepšie fungovanie jednotného európskeho trhu uľahčuje menovej politike dosiahnuť cenovú stabilitu a podporovať rast.
In this context it should be pointed out that a better functioning single European market makes it easier for monetary policy to achieve price stability and to support growth.
Opatrenia štrukturálnej reformy by sa následne mali zameriavať na zlepšenie hospodárskej súťaže v záujme zrýchlenia reštrukturalizácie a investícií a vytvorenia nových podnikateľských príležitostí, najmä v sektore služieb.
Consequently, structural reform measures should be aimed at enhancing competition to speed up restructuring and investment and to give way to new business opportunities, in particular in the services sector.
To je rozhodujúce pre vytvorenie trvalo udržateľného rastu produktivity podporujúceho potenciálny výstup a reálny príjem a na zabránenie vplyvu súčasnej krízy na potenciálny dlhodobý rast eurozóny.
This is crucial in order to engineer sustainable productivity growth supporting potential output and real income and in order to prevent the current crisis from affecting euro area potential growth in the long term.
Na úrovni EÚ je dôležitým míľnikom pri zlepšovaní hospodárskej súťaže a efektívnosti dokončenie jednotného trhu, náležitá transpozícia spoločných pravidiel do vnútroštátnych právnych predpisov a ich prísne presadzovanie.
At the EU level, an important milestone for enhancing economic competition and efficiency is the completion of Single Market, the proper transposition of the common rules into national laws, and their rigorous enforcement.
Okrem toho je potrebná väčšia pružnosť miezd, aby stanovovanie miezd prispievalo k úpravám nákladových jednotiek pracovnej sily v eurozóne zosúladením miezd s pozíciami konkurencieschopnosti, podmienkami miestneho pracovného trhu a vývojom produktivity, najmä v časoch hospodárskeho poklesu.
Furthermore, there is a need for higher wage flexibility so that wage setting contributes to an adjustment of unit labour costs in the euro area by aligning wages to competitiveness positions, local labour market conditions and productivity developments, in particular in downturns.
S cieľom vyhnúť sa ďalšiemu nárastu nezamestnanosti sa mzdy musia zmierniť za úroveň zohľadnenú v dohodnutých vývojoch miezd pre tie krajiny, ktoré sú poznamenané stratou konkurencieschopnosti z minulosti, a pre sektory, ktoré sú mimoriadne silno zasiahnuté krízou.
In order to avoid a further rise in unemployment, wages need to moderate beyond what has figured so far into negotiated wage developments for those countries marked by past competitiveness losses and for sectors being particularly hard hit by the crisis.
Oživenie vnútorného dopytu v súčasnej fáze nízkeho rastu si vyžaduje zlepšenie dôvery domácností a podnikov, najmä pokiaľ ide o budúce toky príjmov.
A revitalisation of internal demand in the current phase of low growth requires an improvement in households’ and business confidence, in particular about future income streams.
V tejto súvislosti sa doteraz prijali krátkodobé krízové opatrenia, najmä na podporu úpravy pracovného času, v niektorých prípadoch úspešné tým, že znížili straty pracovných pozícií.
In this respect, short-term crisis support measures taken so far – specifically those supporting an adjustment in hours worked – have been successful in some cases in reducing employment losses.
V strednodobom horizonte však dočasné politiky, ktoré oneskorujú štrukturálne zmeny v hospodárstve, predstavujú zbytočné rozpočtové náklady a vytvárajú neefektívnosť, ktorá narúša trvalo udržateľnú zamestnanosť a rast reálnych miezd.
However, in the medium term, temporary policies delaying structural changes in the economies carry unnecessary budgetary costs and create inefficiencies, which undermine sustainable employment and real income growth.
Preto sú na podporu rozvoja dopytu a zamestnanosti v strednodobom horizonte potrebné jasné a dôveryhodné stratégie ukončenia angažovanosti.
Therefore, clear and credible exit strategies are necessary to foster demand and employment in the medium term.
V tomto ohľade by fiškálne politiky mali zlepšiť efektívnosť a kvalitu verejných výdavkov s cieľom posilniť investície, a tým aj potenciálny výstup.
In this respect, fiscal policies should improve the efficiency and quality of public spending and with a view to bolster investment and thereby potential output.
Posledná oblasť, o ktorej si myslím, že by sa v rámci lisabonskej stratégie v nej malo pokračovať, je sektor energetiky.
A final area where I think that the Lisbon strategy should press forward regards the energy sector.
Popri otázkach spojených s klimatickými zmenami, prílišná závislosť od ropy a ďalších vyčerpateľných zdrojov predstavuje potenciálnu zraniteľnosť a možný zdroj makroekonomickej nestability.
Besides issues related to climate change, over dependence on oil and other exhaustible resources constitutes a potential vulnerability and a possible source of macroeconomic instability.
Nemali by sme prehliadať úlohu výkyvov v cenách ropy a ich vplyv na eurozónu počas nedávnej krízy.
In this respect the role of the gyrations in oil prices and their impact on the euro area in the recent crisis should not be overlooked.
Presadzovanie stratégií zameraných na spoľahlivé alternatívne zdroje energie a účinný sektor energetiky by sa preto malo zaradiť medzi priority ďalšej stratégie rastu a zamestnanosti.
Therefore, pushing forward strategies aiming at having alternative reliable sources of energy and an efficient energy sector should figure high in the next strategy on growth and employment.
Aký máte názor na tempo rozširovania eurozóny z pohľadu eurozóny i z pohľadu kandidátskych krajín?
What is your opinion regarding the pace of euro area enlargement both from the euro area's and the candidate countries point of view?
Ako hodnotíte zavedenie eura v nových členských krajinách?
How do you evaluate the introduction of the euro by New Member States up to now?
Vidíte potrebu zlepšenia alebo zmien v prístupovom procese a/alebo v období zavádzania eura?
Do you see a need for improvement or change in the accession process and/or the euro introduction period?
Po zavedení eura v 11 členských štátoch v roku 1999 prijalo euro ďalších päť členských štátov (vrátane štyroch krajín, ktoré pristúpili k EÚ v roku 2004).
Following the introduction of the euro in 11 Member States in 1999, five additional Member States have adopted the euro in the meantime (including four countries that joined the EU in 2004).
Výhody eura sa tak výrazne rozšírili aj na nové členské štáty, čo dokazuje, že eurozóna nie je len „klubom pre vyvolených“.
The benefits of the euro have thus increasingly spread also to new Member States, which shows that the euro area is not a "closed shop".
Neexistuje vopred definovaný časový rozvrh pre rozšírenie eurozóny.
There is no predefined timetable for the enlargement of the euro area.
Od všetkých členských štátov, ktoré vstúpili do EÚ po roku 2004, sa očakáva, že prijmú euro hneď, ako dosiahnu vysoký stupeň trvalo udržateľnej konvergencie stanovený v zmluve a v protokole.
All Member States that have joined the EU since 2004 are expected to adopt the euro once they have achieved a high degree of sustainable convergence as prescribed by the Treaty and Protocol.
Na to je potrebná dôkladná príprava, ktorá by sa nemala brať na ľahkú váhu.
This requires thorough preparation and should not be taken lightly.
Skúsenosť členských štátov, ktoré prijali euro, potvrdzuje, že keď prijímame nových členov do eurozóny, musíme pozorne dbať na trvalú udržateľnosť konvergencie.
The experience of Member States that have adopted the euro confirms that, when accepting new members into the euro area, we have to pay close attention to the sustainability of convergence.
Dosiahnuť vysoký stupeň trvalo udržateľnej konvergencie je veľmi dôležité, a to najmä pre samotnú krajinu (ak chce plne využívať výhody vyplývajúce z prijatia eura).
Achieving a high degree of sustainable convergence is essential, first and foremost for the country itself (so that it can reap the full benefits of euro adoption).
Je to dôležité aj pre krajiny eurozóny (pretože dosiahnutie trvalo udržateľnej konvergencie všetkých zúčastnených krajín je kľúčové pre súdržnosť eurozóny a efektívne fungovanie jednotnej menovej politiky).
In addition, it is also important for the euro area (as the achievement of the sustainable convergence of all participating countries is key for the coherence of the euro area and the efficient functioning of the single monetary policy).
Stanovenie dôveryhodnej stratégie na prijatie eura (sprevádzané vykonávaním nevyhnutných dôkladných makroekonomických politík a štrukturálnych reforiem) by mohlo pomôcť podporiť odhodlanie všetkých zúčastnených strán presadzovať tento cieľ.
Setting out a credible strategy towards euro adoption (accompanied by the implementation of the necessary sound macroeconomic policies and structural reforms) could help to foster the commitment of all relevant parties towards this goal.
Pokiaľ ide o proces prijatia eura, základná logika zmluvy ostáva správna: krajiny musia zabezpečiť, že vykonávajú dôkladné makroekonomické politiky.
As regards the euro adoption process, the fundamental logic of the Treaty remains correct: countries have to make sure that they pursue sound macroeconomic policies.
Inštitucionálny rámec, ktorým sa riadi proces prijatia eura zakotvený v zmluve a v protokole, je navrhnutý tak, aby sa zabezpečilo splnenie predpokladov pre úspešnú účasť v eurozóne.
The institutional framework governing the process of euro adoption as enshrined in the Treaty and Protocol is designed to ensure that the preconditions for successful euro area participation are met.
Prísne dodržiavanie tohto rámca je preto rozhodujúce.
Strict adherence to this framework is, therefore, crucial.
Takisto je nesmierne dôležité, aby sa hodnotenie konvergencie zakladalo na kvalitných a dôveryhodných štatistických údajoch.
It is also extremely important that the convergence assessment is based on high quality and trustworthy statistical data.
Čo si myslíte o otázke daní z finančných transakcií, o ktorej sa v súčasnosti živo diskutuje?
What do you think about the currently lively debated issue of financial transaction taxes?
Viedla by takáto daň iba k zvýšeniu príjmov z finančného sektora, alebo je pravdepodobnejšie, že by obmedzila spoločensky nežiaduce transakcie?
Would such a tax rather merely raise revenues from the financial sector or is it more likely that it would limit socially undesirable transactions?
Aká by bola úloha Európskej centrálnej banky (ECB) pri zavádzaní dane z finančných transakcií EÚ?
What would be the role of the ECB in the implementation of an EU financial transaction tax?
Na základe už existujúcich daní z finančných transakcií (napr. kolkový poplatok v Spojenom kráľovstve), aký by mohol byť rozsah takýchto daní, aby boli efektívne?
Based on currently existing financial transaction taxes (e.g. stamp duty in the UK ), which could be the scope of such taxes in order to be effective?
Aké by boli riziká a nevýhody takýchto daní?
Which would be the risks and drawbacks of such taxes?
Dala by sa takáto daň realizovať, ak by sa niektoré krajiny neriadili jej zásadami?
Would such a tax be feasible if some countries do not adhere to its principles?
Aké by mohli byť iné možnosti, povedané slovami skupiny G20, „ako by mohol finančný sektor spravodlivo a výrazne prispieť“ k znášaniu celej záťaže spojenej s vládnymi intervenciami na zlepšenie stavu bankového systému?
Which could be, to-put in the G-20 wording, other options “as to how the financial sector could make a fair and substantial contribution” toward paying for any burdens associated with government interventions to repair the banking system?
Dovoľte mi začať vyjadrením podpory myšlienke, že „finančný sektor by mohol spravodlivo a výrazne prispieť k znášaniu celej záťaže spojenej s vládnymi intervenciami na zlepšenie stavu bankového systému“.
Let me start by stating my support to the idea that «the financial sector could make a fair and substantial contribution” toward paying for any burdens associated with government interventions to repair the banking system.»
Predstava, že tento cieľ by sa ľahšie dosiahol zavedením všeobecnej dane z finančných transakcií, si však vyžaduje starostlivé posúdenie.
Nevertheless the notion that this objective would be better served by introducing a general financial transaction tax requires careful assessment.
Po prvé, je potrebné si vyjasniť, či by skutočným účelom zavedenia takejto dane nebolo zvýšiť príjmy z bankového sektora a až v druhom rade znížiť nestabilitu finančných trhov alebo obmedziť podnety na podstupovanie nadmerného rizika.
First, it needs to be clarified what the actual purpose of introducing such a tax would be to raise revenues from the financial sector and not so much to lower volatility in financial markets or to reduce incentives of excessive risk-taking.
Okrem ťažkostí s dosahovaním potrebnej medzinárodnej dohody o zavedení takejto dane na celosvetovej úrovni a skutočnosti, že takáto daň by v konečnom dôsledku viedla k zvýšeniu nákladov pre klientov finančných služieb, je potrebné starostlivo zhodnotiť aj to, či vôbec dokáže daň z finančných transakcií zabezpečiť príjem.
Besides the difficulty in reaching the necessary international agreement to impose such a tax at worldwide level, and the fact that the tax would be paid ultimately by an increased costs to clients of financial services, even the revenue generation capacity of a financial transactions tax needs to be carefully evaluated.
Predovšetkým nie je možné jednoducho mechanicky stanoviť sadzbu dane napríklad 0,01 percenta na celkovú výšku transakcií na finančnom trhu, aby sa vypočítal možný príjem, bez toho, aby sa bral do úvahy možný dosah na (i) celkový objem transakcií, (ii) ceny, pri ktorých sa transakcie realizujú, a (iii) ďalšie druhotné účinky.
In particular, one cannot simply mechanically apply a tax rate of, for instance, 0.01 percent to the total amount of financial market transactions in order to estimate potential revenues, without taking into account its potential impact on (i) the overall volume of transactions, (ii) the prices at which transactions are executed, and (iii) other second-round effects.
Preto vzhľadom na veľkú neistotu v súvislosti s efektívnosťou dane z finančných transakcií a neistotu, či táto daň dokáže zabezpečiť príjem, je potrebné akúkoľvek daň z finančných transakcií starostlivo posúdiť v porovnaní s možnými alternatívami.
Hence, given the large uncertainty with respect to the effectiveness of a financial transactions tax, and its uncertain revenue generation potential, any financial transactions tax should be carefully assessed against possible alternatives.
Aby však takéto alternatívy poskytovali účinný nástroj na podporu stability finančného trhu, museli by predstavovať viac než iba jednoduché systémy získavania finančných prostriedkov.
Such alternatives, however, in order to provide an efficient tool for promoting financial market stability in the future, would have to go beyond mere fund-raising schemes.
Na rozdiel od spomínanej dane, ktorá by bola uvalená iba na finančné transakcie, sa tieto riešenia zameriavajú na jednotlivé inštitúcie s cieľom posilniť odolnosť finančného systému ako celku a jeho schopnosť absorbovať straty.
Contrary to the above mentioned tax - which is levied on financial transactions only - these options focus on individual institutions with the purpose of strengthening the resilience and the loss-absorbing capacity of the financial system as a whole.