natgillin/translations-raw huggingface dataset:
G. keďže negatívne dôsledky otepľovania klímy sa už prejavujú v poľnohospodárstve EÚ (vrátane poklesu zdrojov vody, zasoľovania a častejšieho sucha, dezertifikácie, výrazného zvýšenia objemu zimných zrážok a záplav na severe, ohrozenia nízko položených pobrežných oblastí v dôsledku nárastu morskej hladiny a hroziaceho zasoľovania, výskytu búrok a iných extrémnych poveternostných javov, erózie a zosuvy pôdy, šírenia škodlivého hmyzu a chorôb zvierat a rastlín) a keďže očakávaný častejší výskyt týchto úkazov môže mať vážne hospodárske, sociálne a environmentálne dôsledky pre odvetvia poľnohospodárstva, lesníctva a turistického ruchu,
G. whereas climate change is already having adverse effects on EU agriculture (including declining water resources, brackishness and more frequent drought, desertification, a significant increase in winter rainfall and flooding in the north, threats to low-lying coastal areas from rising sea levels and the danger of salination, storms and other extreme weather events, erosion and landslides and the proliferation of insect pests and animal and plant diseases), and whereas the expected acceleration of such problems could have serious economic, social and environmental repercussions for the agricultural, forestry and tourism sectors,
H. keďže poľnohospodárske odvetvie má schopnosť nielen prispôsobiť sa následkom zmeny klímy, ale aj zmierniť tieto účinky prostredníctvom využívania poznatkov a skúseností poľnohospodárov, silnej spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) a rozvoja výskumu a inovácií, ale keďže ide o prírodný proces, ktorý sa dá ťažko riadiť, vyžaduje si to mimoriadne úsilie,
H. whereas the agricultural sector is capable both of adapting and of mitigating climate change with the help of farmers’ know-how, a strong CAP and research and innovation developments but, since the natural processes involved are difficult to deal with, a great deal of effort must be made,
I. keďže európske poľnohospodárstvo je sektorom vytvárajúcim pracovné miesta, ktorý treba chrániť a rozvíjať,
I. whereas European agriculture constitutes a pool of jobs which should be protected and expanded,
J. keďže poľnohospodárstvo má naďalej zásadný význam pre zachovanie ľudskej činnosti v európskych vidieckych oblastiach, najmä prostredníctvom širokej škály služieb, ktoré môžu poľnohospodári poskytovať zvyšku spoločnosti,
J. whereas agriculture remains vital to the continuance of human activity in European rural areas, inter alia because of the wide range of services which farmers can provide for the rest of society,
K. keďže ciele Únie v oblasti rozvoja obnoviteľných zdrojov energie sa priamo týkajú poľnohospodárstva a tento vývoj môže citeľne prispieť k zníženiu emisií SP;
K. whereas the Union’s objectives for the development of renewable energies have a direct bearing on agriculture, and whereas this development can help substantially to reduce GHG emissions,
L . keďže jednou z prvoradých funkcií poľnohospodárstva EÚ je zabezpečiť obživu pre obyvateľstvo Únie,
L. whereas one of the primary functions of EU agriculture is to feed the Union’s population,
M. keďže Únia musí stáť na čele boja proti globálnemu otepľovaniu,
M. whereas the Union should be a leader in the fight against global warming,
Prínos poľnohospodárstva Únie k snahám o zmiernenie otepľovania
Contribution of EU agriculture to global warming mitigation efforts
2. domnieva sa, že pri aktívnom zapojení poľnohospodárstva do celosvetového boja proti zmene klímy sa musí zabrániť oslabeniu konkurencieschopnosti poľnohospodárskeho a potravinárskeho odvetvia EÚ na svetovom trhu;
Considers that, if agriculture is to be more actively involved in the global process of curbing climate change, care must be taken to ensure that the competitive position of the EU’s agri-foodstuffs sector in the world market does not suffer;
- techniky, súčasťou ktorých je upravené a zjednodušené obrábanie pôdy, pričom je zabezpečené vegetačné pokrytie (napríklad so zníženou mierou obrábania alebo bez obrábania, ponechanie zvyškov úrody na poliach), a ktoré umožňujú pestovanie medziplodín a striedanie plodín, čím sa maximalizuje fotosyntéza a podporuje obohacovanie pôdy organickými látkami, čo sa preukázalo na projekte SoCo, ktorý sa začal uskutočňovať na podnet Európskeho parlamentu;
– simplified, appropriate cultivation techniques that provide plant cover (such as reduced or no-tillage and leaving crop residues on the ground) and facilitate intercropping and crop rotation, thereby maximising photosynthesis and helping to enrich the soil with organic matter, as demonstrated by the SoCo project launched at the European Parliament’s instigation;
- zachovanie a rozvoj zalesňovania, ako aj opätovného zalesňovania, rozvoj agrolesníctva, živých plotov, zalesnených zón na pozemkoch, pastevných systémov trvalých alebo dočasných pasienkov,;
– the preservation and development of afforestation, reforestation, agroforestry, hedges, wooded areas on farmland, permanent or temporary grassland pasture systems and reforestation;
- zavedenie metód hospodárenia, pomocou ktorých možno dlhšie uskladňovať v lesoch viazaný uhlík;
– the introduction of farming methods which will increase the carbon storage period in existing forests;
- lepšie hospodárenie s pôdou a minerálmi a primeraná ochrana pôd bohatých na uhlík, ako sú slatiny, a vlhkých oblastí (uprednostňovanie pestovania vhodných rastlín, napr. trstiny, pred odvodňovaním);
– better management of soil and of minerals and appropriate protection of carbon-rich land (peatland) and wetlands (growing suitable crops, such as reeds, as an alternative to drainage);
- modernizácia poľnohospodárskych podnikov (izolácia budov, energeticky úsporné zariadenia, používanie obnoviteľných zdrojov energie) a výrobných reťazcov s vyššou účinnosťou;
– farm modernisation (building insulation, energy-efficient equipment and the use of renewable energies) and more efficient production chains;
- moderné technológie kŕmenia, skladovania a používania hnoja alebo technológie hnojenia, pomocou ktorých by sa dali výrazne znížiť emisie metánu;
– modern techniques of feeding, animal keeping and manure treatment and use, which will significantly reduce methane emissions;
- energetické zhodnocovanie biomasy vznikajúcej pri výrobe potravín, vďaka ktorému nielenže možno využívať vedľajšie produkty a odpady, ale ktoré tiež prispieva k zníženiu emisií CO2;
– the use of biomass energy integrated into food production, which will contribute to reducing CO 2 emissions in addition to making use of by-products and waste;
- pestovanie drevnatých a bylinných energetických rastlín (plodín) v záplavových a vo vlhkých oblastiach, na piesočnatých plochách a plochách, ktoré sú menej vhodné na poľnohospodárske účely, s cieľom zachytávať CO2 a zvýšiť viazanie uhlíka;
– the planting of woody and herbaceous energy crops (cultures) in floodplains, areas which are wet or sandy and areas less suitable for agriculture, with the aim of increasing CO 2 absorption and carbon sequestration;
Preto zdôrazňuje, že členské štáty treba podporovať v snahe o také lesné hospodárstvo, ktoré bude znižovať rozdiely vo vodnom režime medzi obdobiami sucha a povodní, čím sa znížia ich negatívne vplyvy na poľnohospodárstvo, výrobu energie a obyvateľstvo;
Member States must therefore be encouraged to undertake forest management which will reduce differences in the water regime between periods of drought and flood, thereby reducing the negative effects of droughts and floods on agriculture, energy production and the population;
- plán činnosti týkajúci sa najviac postihnutých území: používanie rastlinných druhov odolných voči novým klimatických podmienkam, prispôsobenie časových plánov pre poľnohospodárstvo novým rámcovým podmienkam, opatrenia týkajúce sa zalesňovania, vybudovanie skleníkov, hospodárenie s vodnými zdrojmi v rámci poľnohospodárstva, sanácia kontaminovanej pôdy;
– an action plan for the most affected areas: using certain plant varieties which are resistant to the new climate conditions, adapting the calendar of farming activities to the new conditions, forestation, building greenhouses, managing water resources for agriculture and making polluted land more environmentally friendly;
11. zdôrazňuje, že emisie oxidu dusného je možné výrazne znížiť účinnejším využívaním dusíkatých hnojív (presné poľnohospodárstvo); okrem toho zdôrazňuje, že hnojivá využívajúce odpad pochádzajúci z výroby bioplynov ponúkajú príležitosť na presné organické hnojenie a tým na zníženie emisií;
Emphasises that nitrous oxide emissions can be cut by making more effective use of nitrogen fertilisers (precision farming); also points out that fertilisation using the residual mass from biogas production provides opportunities for organic precision fertilisation and thus the reduction of emissions;
15. v tejto súvislosti upozorňuje na to, že treba umožniť používanie digestátu z fermentoru na výrobu bioplynov ako náhradu umelých hnojív, avšak bez toho, aby spadal do kategórie „živočíšnych hnojív“, čím by sa dalo výraznejšie obmedziť používanie umelých hnojív;
Draws attention, in this context, to the need to be able to use digestate from manure fermentation installations for biogas production as a substitute for artificial fertiliser without its falling into the category of ‘livestock manure’, so that the use of artificial fertiliser can be further reduced;
17. zdôrazňuje, že zásada udržateľnosti sa musí pri používaní biomasy posilniť. preto sa domnieva, že treba podporovať jej využitie čo najbližšie k miestu výroby poľnohospodárskych plodín, aby sa znížila strata energie spôsobená prepravou
Stresses that the principle of sustainability must be enforced when using biomass; considers therefore that its use as close as possible to the place of production of the agricultural raw materials must be encouraged as this would reduce energy loss caused by transport;
Opatrenia na prispôsobenie európskeho poľnohospodárstva dôsledkom otepľovania
Measures to help EU agriculture adapt to the effects of global warming
- na jednej strane bežnému otepľovaniu klímy;
– overall global warming;
26. domnieva sa, že SPP sa musí zamerať na udržateľnejšie a účinnejšie riadenie zdrojov a že tento zámer je nutné zohľadniť v rámci nadchádzajúcej reformy SPP vrátane napr. týchto oblastí:
Takes the view that the CAP must focus on the management of resources in a more sustainable and efficient way and that this must be taken into account in the forthcoming reform of the CAP, including for example:
optimálne hospodárenie s vodnými zdrojmi (účinnejšie systémy zavlažovania, využívanie upravovanej vody, šetrnejšie zaobchádzanie s vodou na poliach, umelé nádrže v pahorkovitom teréne atď.) účasť užívateľov na zodpovednosti;
– optimising water resource management (more efficient irrigation systems, use of recycled water, economical use of water on the land, hillside reservoirs, etc.), making users responsible;
- výber odrôd, najmä tých, ktoré boli vybraté pre svoju robustnosť a schopnosť odolávať extrémnym udalostiam, a striedanie plodín upravených v závislosti od sucha, chorôb atď.;
– choosing crop varieties, particularly those selected for their ability to resist extreme weather events, and practising crop rotation according to considerations such as drought and disease;
- ochrana pôdy (zabezpečením organických látok) pred vodnou a veternou eróziou;
– protecting the soil from water and wind erosion by ensuring organic matter content;
- vysádzanie alejí, živých plotov a zalesnených plôch na okraji pozemkov, ktoré budú slúžiť na zadržiavanie vody, obmedzenie jej odtekania a ako vetrolamy a útočisko pre ďalšie organizmy užitočné pre plodiny, ako je opeľujúci hmyz;
– planting rows of trees, hedges or wooded areas on the edges of farmland to retain water, limit runoff, act as windbreaks and provide shelter for crop auxiliaries such as pollinating insects;
- zachovanie pastvín a podpora živočíšnej výroby na pastvinách;
– preserving pastureland and promoting animal production on pastureland;
opatrenia zamerané na monitorovanie a kontrolu chorôb; v tejto súvislosti sa ako potrebné javí vytvorenie vnútroštátnych, a neskôr európskych nástrojov na monitorovanie výskytu a opätovného výskytu;
– monitoring and controlling disease; in this context, there is a need to develop national and European instruments to monitor outbreaks and repeat outbreaks;
- opatrenia zamerané na monitorovanie a kontrolu hmyzu; v tejto súvislosti je potrebné posilniť kontrolovanie potenciálnych invázií a opatrenia týkajúce sa zdravotného stavu (posilnené kontroly na hraniciach a na citlivých miestach, akými sú semeniská a letiská, opatrenia v oblasti biologickej bezpečnosti);
– undertaking monitoring and control of insects; in this context, monitoring of invasiveness potential and cross compliance measures concerning plant health (increased controls at borders and sensitive locations such as tree nurseries and airports, biosecurity measures) must be developed;
- obnova poškodených plôch;
– restoring damaged areas;
- zachovanie lesov, ktoré sa prispôsobia zmene klímy, a spravovanie lesov s cieľom znížiť riziko požiarov;
– maintaining forests which can adapt to climate change and managing forests in such a way as to limit the risk of fire;
Dôsledky pre európsky poľnohospodársky model
Implications for the European agricultural model
- obnovenie výrobných kapacít a ochranu prírodných ekosystémov, plodín a iných aktív, ktoré sú postihnuté suchom, rozširovaním púští a záplavami;
– restoring the production and protection capacities of natural ecosystems, agricultural crops and other assets that are affected by drought and desertification or flooding;
- zlepšenie metód využívania vodných zásob, pôdnych zdrojov a vegetácie, ak sa tieto v priebehu času ukázali ako ohraničené;
– improving practices with regard to the use of water resources, soil and vegetation which have proved to be unsustainable over time;
- opatrenia na preskúmanie, vyšľachtenie a šírenie rastlinných odrôd a živočíšnych druhov v suchých územiach alebo v územiach vystavených riziku rozširovania púští;
– identifying, improving and promoting plant species and animal breeds in areas affected by drought and/or at risk of aridity;
- zlepšenie preventívnych opatrení;
– improving preventive measures;
33. uznáva, že SPP musí stanoviť najvyššie normy ochrany životného prostredia na svete; poukazuje na to, že tento zámer si vyžiada mieru nákladov, ktorá sa nedá pokryť z trhu, hoci sčasti ju možno považovať za dodanie verejného tovaru, a že európski výrobcovia budú potrebovať ochranu pred konkurenciou z tretích krajín, ktoré nespĺňajú environmentálne normy EÚ;
Recognises that the CAP needs to set world-leading standards in environmental protection; points out that this will mean a level of cost which cannot be recovered from the market, although in part that can be regarded as delivery of public goods, and that European producers will need protection from third-country competition which does not meet EU environmental standards;
43. zdôrazňuje, že hoci SPP nie je európskou politikou v oblasti klímy, predsa však môže poskytovať základ na vykonávanie účinných opatrení a podnetov na boj pri zmene klímy, čo by sa tiež malo zohľadniť pri diskusiách o budúcom rozpočte EÚ;
Stresses that, although the CAP is not a European climate policy, it must nevertheless be the basis for the introduction of effective instruments and incentives to combat climate change, something which should also be borne in mind when discussing the future of the EU budget;
Zmena klímy je nepopierateľnou skutočnosťou.
Climate change is an irrefutable fact.
Priemerné teploty planéty sa zvýšili o takmer 0,8 °C v priebehu jedného storočia a väčšina vedcov sa domnieva, že otepľovanie by sa malo do konca 21. storočia ešte viac zrýchliť z dôvodu historicky najväčšieho nahromadenia skleníkových plynov v atmosfére.
Global average temperatures have risen by nearly 0.8°C in a century, and most scientists expect global warming to speed up further by the end of the 21st century as a result of the historical build-up of greenhouse gases (GHGs) in the atmosphere.
Skupina IPCC odhadla toto zvýšenie v rozmedzí od 1,1 °C (v najlepšom prípade) do 6,4 °C, so všetkými negatívnymi dôsledkami pre ekosystémy, ktorých rozsah si môžeme dnes len ťažko predstaviť.
The IPCC estimates that temperatures will increase by between 1.1°C (best-case scenario) and 6.4°C, with numerous adverse effects on ecosystems, on a scale difficult to imagine at present.
Poľnohospodárstvo je priamo ovplyvnené, lebo vytvára pozemské zdroje umožňujúce ľudstvu žiť.
Agriculture is directly affected, since it manages the land resources necessary to human survival.
Poľnohospodárska výroba je pôvodcom časti emisií skleníkových plynov a zároveň je vo veľkej miere vystavená dôsledkom zmien klímy.
It is responsible for a percentage of GHG emissions while also being very vulnerable to the effects of climate change.
V rámci EÚ predstavuje poľnohospodárstvo takmer 9 % týchto emisií a dôsledky otepľovania sa už citeľne prejavujú, pričom najvýraznejší vplyv má zvýšenie sucha v južných krajinách a zvýšenie vodnej hladiny v krajinách na severe.
Agriculture accounts for 9% of the EU’s GHG emissions, and the effects of global warming are already being felt, most notably increased drought in southern countries and the rising sea level in northern countries.
Poľnohospodárstvo však môže takisto prispieť k vyriešeniu týchto problémov.
However, agriculture can also contribute to solving these problems.
Má významný potenciál, aby mohlo aktívne a pozitívne prispievať k snahám o zmiernenie otepľovania v rámci hospodársky životaschopnej spoločnej poľnohospodárskej politiky prospešnej pre trvalo udržateľný rozvoj.
It has considerable potential to play an active, positive role in global warming mitigation efforts as part of a strong common agricultural policy geared to sustainable and economically viable development.
Takisto je schopné prispôsobovať sa dôsledkom prebiehajúcich zmien, využitím poznatkov a skúseností poľnohospodárov, odbornej prípravy, poľnohospodárskeho poradenstva a rozvoja výskumu a inovácie.
It is also capable of adapting to the effects of the changes taking place, with the help of farmers’ know-how, vocational training, the farm advisory system and research and innovation developments.
Zodpovednosť poľnohospodárstva v rámci zmeny klímy
Agriculture ’ s responsibility for climate change
Podľa Európskej environmentálnej agentúry sa poľnohospodárstvo v roku 2007 podieľalo na celkových emisiách skleníkových plynov EÚ s 27 členmi 9,3 % (z toho 5 % tvorili emisie oxidu dusného a 4,3 % emisie metánu, keďže podiel CO2 súvisiaci s poľnohospodárskou výrobou je nepatrný), oproti 11 % v roku 1990.
According to the European Environment Agency, agriculture accounted for 9.3% of total GHG emissions in the EU-27 in 2007 (including 5% of nitrous oxide emissions and 4.3% of methane emissions, but only a minimal proportion of CO 2 emissions), compared with 11% in 1990.
Oxid dusný (N2O) sa uvoľňuje z dusíkatých hnojív organického a minerálneho pôvodu, kým metán (CH4) vzniká predovšetkým pri zažívacom procese dobytka, pri skladovaní a rozmetávaní hnojnice.
Nitrous oxide (N 2 O) is emitted by organic and mineral nitrogen fertilisers, while methane (CH 4 ) comes primarily from livestock digestive processes and the storage and application of liquid manure.
Konštatovaný pokles poľnohospodárskych emisií v EÚ od roku 1990 súvisí so znížením množstva dobytka, s udržateľnejším používaním hnojív a s lepším hospodárením s hnojom.
The drop in agricultural emissions recorded in the EU since 1990 is the result of smaller herds, more sustainable fertiliser use and better manure management.
Prínos európskeho poľnohospodárstva k snahám o zmiernenie
EU agriculture ’ s contribution to mitigation efforts
- Vnútorný rozmer
– Internal aspects
Európske poľnohospodárstvo môže prispieť k cieľom zmiernenia otepľovania stanoveným EÚ troma spôsobmi: tým, že ponúkne riešenia na obmedzenie a zníženie vlastných emisií skleníkových plynov, podporou uskladňovania uhlíka v pôde a rozvojom výroby trvalo udržateľných zdrojov obnoviteľnej energie.
EU agriculture can make a threefold contribution to the Union’s global warming mitigation objectives: finding ways to limit and reduce its own GHG emissions, promoting carbon storage in the soil and developing the production of sustainable renewable energies.
Preto treba podporovať rozvoj takého poľnohospodárstva, ktorým sa lepšie zosúladia hospodárske, sociálne a environmentálne požiadavky s prirodzenými možnosťami každého ekosystému.
To this end, it is essential to foster the development of a different kind of agriculture better able to reconcile economic, social and environmental imperatives with the natural potential of each ecosystem.
· ochrana pôdy s cieľom znížiť a uskladniť emisie CO2
· Soil conservation with a view to reducing and storing CO 2 emissions:
Poľnohospodárstvo a lesníctvo sú hlavné hospodárske odvetvia schopné zachytávať CO2 pochádzajúce z ľudskej činnosti, zadržiavať a uskladňovať uhlík v pôde vďaka schopnosti ukladať a viazať ho v rastlinách prostredníctvom fotosyntézy.
Agriculture and forestry are the main economic sectors able to capture the CO 2 produced by human activities, to accumulate and store carbon in the soil by acting as reservoirs, and to fix carbon in plants through photosynthesis.
V rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky je preto potrebné podporovať poľnohospodárske postupy umožňujúce obmedziť vypúšťanie skleníkových plynov a/alebo zlepšiť viazanie uhlíka.
The CAP must therefore encourage farming practices that limit GHG emissions and/or improve carbon fixation.
Treba rozvíjať biologické poľnohospodárstvo a postupy integrovaného boja, ktoré sú súčasťou účinných systémov z ekologického hľadiska.
Organic farming and integrated pest management practices are among the ecologically effective systems necessitating further development.
Takisto je však potrebné vyriešiť otázku prechodu smerom k udržateľnejšiemu poľnohospodárstvu v súvislosti s ostatnými systémami, ktoré zaberajú väčšinu poľnohospodárskych plôch.
However, ways must also be found to facilitate a transition to more sustainable agriculture in the case of the other systems used on most farmland.
Tieto riešenia existujú.
Such solutions do exist.
V spoločnej poľnohospodárskej politike treba najmä zohľadniť skúsenosti, z ktorých vyplýva, že postupy (ako je pôdoochranné poľnohospodárstvo), ktoré spájajú ľahšie obrábanie pôdy zabezpečujúce vegetačné pokrytie (so zníženou mierou obrábania alebo bez obrábania, ponechanie zvyškov z úrody na poliach) a ktoré uprednostňujú medziplodiny a striedanie plodín, umožňujú maximalizovať fotosyntézu a podporiť obohacovanie pôdy organickými látkami.
In particular, the CAP must take account of experiments showing that practices (such as conservation farming) involving simplified cultivation techniques (such as reduced or no-tillage and leaving crop residues on the ground) provide plant cover and facilitate intercropping and crop rotation, thereby maximising photosynthesis and helping to enrich the soil with organic matter.
Preukázalo sa to na projekte SoCo, ktorý sa začal uskutočňovať na podnet Európskeho parlamentu.
This has been demonstrated, inter alia , by the SoCo project launched at the European Parliament’s instigation.
Tieto postupy sú aj hospodársky výhodné, keďže znižujú využívanie energie a niektorých vstupov.
Such practices also have an economic benefit insofar as they reduce the use of energy and of certain inputs.
K ďalším riešeniam, ktoré treba podporiť, patria:
Additional solutions that should be encouraged include:
- rozvoj agrolesníctva, živých plotov, zalesnených zón na pozemkoch, pastevných systémov trvalých alebo dočasných pasienkov, ako aj opätovné zalesňovanie;
– the development of agroforestry, hedges, wooded areas on farmland, permanent or temporary grassland pasture systems and reforestation;
- rozvoj trvalých pasienkov a zatrávnených oblastí;
– the development of permanent pasture and areas of grass;
- ochrana pôd bohatých na uhlík, ako sú slatiny (zákaz pestovania) a vlhké oblasti (namiesto odvodňovania pestovanie prispôsobených rastlín, napr. trstiny);
– protection of carbon-rich land such as peatland (through crop bans) and wetlands (by growing suitable crops, such as reeds, as an alternative to drainage);