natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Spravodajkyňa EP sa domnieva, že prvý cieľ treba splniť rozšírením Energetického spoločenstva, intenzívnou spoluprácou s Ruskom v rámci fóra konferencie o energetickej charte a v kontexte rokovaní o novej dohode o partnerstve a spolupráci s Ruskom.
The EP Rapporteur believes the first must be done via the extension of the Energy Community and a strong engagement with Russia within the Energy Charter Conference forum and in the context of the negotiations for a new Partnership and Cooperation Agreement with Russia.
Treba zablahoželať Moldavsku k ukončeniu jeho ratifikačného procesu, k harmonizácii jeho plynárenskej legislatívy s acquis EÚ a k vstupu do Energetického spoločenstva v máji 2010.
Moldova is to be congratulated on completing its ratification procedures and aligning its gas laws with the EU’s acquis and acceding to the Energy Community in May 2010.
Rovnaká úloha naďalej stojí pred Ukrajinou, ktorá do Energetického spoločenstva podmienečne vstúpila v decembri 2009 a musí sa naďalej usilovať o to, aby boli jej právne predpisy v oblasti plynárenstva v súlade s acquis EÚ.
The same task still awaits Ukraine which acceded conditionally in December 2009 and still has to ensure that its gas laws comply with the EU acquis .
Druhý cieľ by sa mal podporiť výstavbou nových terminálov pre LNG, z ktorých by sa do Európy mal privážať plyn z celého sveta.
The second point should be supported by the construction of new Liquefied Natural Gas terminals, able to bring gas to Europe from all over the word.
Prostredníctvom nich je možné rozšíriť portfólio nových zdrojov a nových ciest pre dovoz plynu.
LNG terminals can add both new sources and new routes of gas imports.
Európa by mohla získať nové zdroje, ako aj nové trasy pre dovoz plynu na základe realizácie projektov tzv. južného koridoru, akým je napríklad plynovod Nabucco.
The development of the Southern Corridor through projects like the Nabucco pipeline also could give Europe new sources, as well as a new route for gas imports.
Spravodajkyňa EP blahoželá Komisii k tomu, že sa usiluje kreatívne uvažovať o „ možných mechanizmoch využitia kúpnej sily EÚ “ a že skúma nové nástroje, napríklad tzv. Kaspické rozvojové združenie, s cieľom spojiť európsky dopyt po energii takým spôsobom, aby mali producenti plynu zo strednej Ázie motiváciu predávať plyn Európe.
The EP Rapporteur applauds the Commission for trying to think creatively about “ possible mechanisms to leverage the EU’s buying power ”, and to study new tools such as the Caspian Development Corporation, as a way of aggregating European energy demand in a way that would encourage Central Asian gas producers to sell to Europe.
Spravodajkyňa EP sa domnieva, že možno s výnimkou plynovodu Nabucco sú finančné prostriedky na zvýšenie odolnosti Európy voči vonkajším energetickým šokom vo všeobecnosti investované lepšie, ak zostanú v rámci EÚ, a nie mimo nej.
With the possible exception of Nabucco, the EP Rapporteur believes that funding for increasing Europe’s resilience to external energy shocks is, as a general rule, better spent inside the EU rather than outside the EU.
Dôvodom je to, že nové cezhraničné plynové prepojenia a zásobníky v rámci EÚ sú trvalým obohatením európskej energetickej infraštruktúry a praktickým prejavom energetickej solidarity medzi členskými štátmi.
This is because new gas cross-border interconnections and storage within the EU constitute a lasting addition to Europe’s energy infrastructure, and are a practical expression of energy solidarity among member states.
Tomuto procesu pomôže aktuálna revízia nariadenia o bezpečnosti dodávok plynu.
The current revision of the Gas Security Regulation will help this process.
V období, na ktoré sa vzťahuje nová energetická stratégia, sa však musí naďalej pokračovať v prehlbovaní integrácie trhu s plynom.
But work on creating a more integrated gas market needs to continue in the period covered by the new Energy Strategy.
Spravodajkyňa EP preto dúfa, že Komisia docieli vznik synergického efektu medzi vnútornými a vonkajšími aspektmi energie.
The EP Rapporteur therefore hopes that a synergy here between internal and external aspects of energy will be implemented by the Commission.
k smerovaniu k novej energetickej stratégii pre Európu na roky 2011 – 2020
on towards a new Energy Strategy for Europe 2011-2020
2. nabáda členské štáty EÚ, aby pri reagovaní na energetické výzvy 21. storočia preukázali solidaritu a podporili tak opatrenia Únie vychádzajúce z článku 194 ZFEÚ pozitívnou energiou;
Encourages EU Member States to demonstrate solidarity in facing the energy challenges of the 21st century, thus fuelling the Union’s actions based on Article 194 TFEU with positive energy;
11. víta rozhodnutie ekvádorskej vlády upustiť od ťažby na ropnom poli Yasuni v amazonskom pralese s cieľom chrániť životné prostredie a znížiť závislosť tejto krajiny od vývozu energie z fosílnych zdrojov a domnieva sa, že EÚ by mala toto úsilie a ďalšie podobné snahy podporovať.
Welcomes the decision of the Ecuadorian government to renounce to the exploitation of the Yasuni oil field in the Amazonian forest in order to protect the environment and reduce its dependency on the exportation of fossil energy, and considers that the EU should support this effort and other similar ones.
o výročnej správe ECB za rok 2009
on the ECB annual report 2009
Spravodajca: Burkhard Balz
Rapporteur: Burkhard Balz
– so zreteľom na výročnú správu Európskej centrálnej banky (ECB) za rok 2009,
– having regard to the Annual Report 2009 of the European Central Bank (ECB),
– so zreteľom na článok 284 Zmluvy o Európskej únii,
– having regard to Article 284 of the Treaty on European Union,
– so zreteľom na článok 15 Protokolu o Štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, ktorý je pripojený k zmluve,
– having regard to Article 15 on the Protocol on the Statute of the European System of Central Banks and of the European Central Bank annexed to the Treaty,
ES L 138, 4.5.1998, s.
OJ C 138, 4.5.1998, p.
– so zreteľom na oznámenie Komisie zo 7. októbra 2009 o výročnom vyhlásení o eurozóne za rok 2009 ( KOM(2009)0527 ) a na pracovný dokument útvarov Komisie, ktorý je sprievodným dokumentom k tomuto oznámeniu ( SEK(2009)1313 /2),
– having regard to the Commission communication of 7 October 2009 on the Annual Statement on the Euro Area 2009 ( COM(2009)0527 ) and the Commission staff working document accompanying that communication ( SEC(2009)1313 /2),
– so zreteľom na správu skupiny na vysokej úrovni z 25. februára 2009, ktorej predsedal Jacques de Larosière,
– having regard to the Report of the High Level Group chaired by Jacques de Larosière of 25 February 2009,
– so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o makroprudenciálnom dohľade nad finančným systémom na úrovni Spoločenstva a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká ( KOM(2009)0499 ), ktorý predložila Komisia 23. septembra 2009,
–– having regard to the Commission proposal of 23 September 2009 for a regulation of the European Parliament and of the Council on Community macro prudential oversight of the financial system and establishing a European Systemic Risk Board ( COM(2009)0499 ),
– so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami týkajúcimi sa fungovania Európskeho výboru pre systémové riziká ( KOM(2009)0500 ), ktorý predložila Komisia 23. septembra 2009,
– having regard to the Commission proposal of 23 September 2009 for a Council decision entrusting the European Central Bank with specific tasks concerning the functioning of the European Systemic Risk Board ( COM(2009)0500 ),
– so zreteľom na svoje uznesenie z 25. marca 2010 o výročnej správe ECB za rok 2008
– having regard to its resolution of 25 March 2010 on the ECB Annual Report 2008
Prijaté texty, P7_TA(2010)0090 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0090 . ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 18. novembra 2008 o EMU@10: prvých desať rokov existencie Hospodárskej a menovej únie a výzvy do budúcnosti
– having regard to its resolution of 18 November 2008 on Euro@10: The first 10 years of Economic and Monetary Union and future Challenges
– so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci ( A7-0314/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0314/2010 ),
A. keďže celkový reálny HDP v eurozóne zaznamenal v roku 2009 po finančných nepokojoch prehĺbených zrútením spoločnosti Lehman Brothers pokles o 4,1 %; keďže tento súhrnný údaj vyplýva z výrazných rozdielov medzi členskými štátmi eurozóny,
A. whereas overall real GDP in the euro area shrank by 4.1% in 2009 after the financial turmoil deepened following the collapse of Lehman Brothers; whereas behind such an aggregated figure there are strong disparities between euro-area Member States,
B. keďže priemerná ročná miera inflácie bola 0,3 % a strednodobý až dlhodobý výhľad týkajúci sa inflácie naďalej zodpovedal cieľu ECB udržať miery inflácie na nízkej úrovni, ale blízko 2 %,
B. whereas the average annual inflation stood at 0.3% and the medium to longer-term inflation expectations remained in line with the ECB aim to keep inflation rates below, but close to, 2%,
C. keďže priemerný všeobecný deficit verejných financií v eurozóne sa zvýšil na úroveň približne 6,3 % a pomer verejného dlhu k HDP v eurozóne vzrástol zo 69,4 % HDP v roku 2008 na 78,7 % v roku 2009,
C. whereas the average general government deficit ratio in the euro area increased to about 6.3% and the public debt-to-GDP ratio rose from 69.4% of GDP in 2008 to 78.7% in 2009 in the euro area,
D. keďže výmenný kurz eura voči USD klesol z úrovne 1,39 USD k 2. januáru 2009 na úroveň 1,26 USD v polovici marca 2009, následne stúpal a začiatkom decembra toho istého roku dosiahol maximálnu hodnotu 1,51 USD a v roku 2010 klesol až na minimum 1,19 USD k 2. júnu 2010,
D. whereas the exchange rate for the euro against the USD fell from USD 1.39 on 2 January 2009 to USD 1.26 in mid-March 2009, recovered to a peak at USD 1.51 in early December 2009 and depreciated in 2010 to reach a minimum of USD 1.19 on 2 June 2010,
E. keďže výmenný kurz čínskeho jüanu voči euru čínske orgány v roku 2009 nestanovili správne, čo malo za následok, že euro bolo voči čínskej mene umelo nadhodnotené;
E. whereas the exchange rate for the renminbi against the euro was misaligned by the Chinese authorities during 2009, with an artificially strong euro against the Chinese currency,
F. keďže ECB upravila úrokové sadzby smerom nadol na 1 % a pokračovala v prijímaní zásadných a bezprecedentných neštandardných opatrení na podporu úverov; keďže rozsah súvahy ECB sa v priebehu roku 2009 výrazne zvýšil;
F. whereas the ECB adjusted interest rates down to 1% and continued substantial and unprecedented non-standard measures to support credit; whereas the ECB balance sheet size has significantly increased throughout the year 2009,
G. keďže v druhej polovici roku 2009 sa v eurozóne objavili známky hospodárskej stabilizácie a štvrťročné miery rastu dosiahli kladné, i keď stále nízke hodnoty, a hoci tieto súhrnné hodnoty poukazujú na to, tento trend sa neprejavil vo všetkých jej členských štátoch, z ktorých niektoré boli v tom istom období naďalej v recesii,
G. whereas there have been signs of economic stabilisation in the euro area over the second half of 2009 and quarterly growth rates, though still weak, have turned positive, though these aggregated figures highlight that this trend has not been reflected in all its Member States, some of which remained in recession during the same period,
1. víta skutočnosť, že Lisabonská zmluva nadobudla platnosť 1. decembra 2009 a že Európskej centrálnej banke udeľuje štatút inštitúcie EÚ, čo zvyšuje zodpovednosť Parlamentu ako hlavnej inštitúcie, prostredníctvom ktorej sa ECB zodpovedá európskym občanom;
Welcomes the fact that the Treaty of Lisbon came into force on 1 December 2009 and gives the ECB the status of an EU institution, which increases the responsibility of Parliament as the primary institution through which the ECB is accountable to the European citizen;
3. súhlasí s tým, aby Estónsko 1. januára 2011 prijalo euro;
Favours the adoption of the euro by Estonia on 1 January 2011;
5. upozorňuje, že táto nerovnováha spôsobuje značné ťažkosti pre vhodnú menovú politiku v eurozóne; preto vyzýva vlády, aby koordinovali svoje hospodárske politiky;
Points out that these imbalances pose considerable difficulties for a suitable monetary policy within the euro zone; calls on governments, therefore, to coordinate their economic policies;
Hospodárska a finančná stabilita
Economic and financial stability
7. domnieva sa, že finančná kríza v niektorých krajinách eurozóny je pre eurozónu ako celok vážnym problémom a odráža jej nefunkčnosť; poukazuje to na potrebu reformy a výraznejšej koordinácie hospodárskych politík v eurozóne;
Considers that the financial crisis in some countries within the euro area is a serious matter for the euro area as a whole and reflects a dysfunction of the euro area; this shows the need for reform and for stronger coordination of the economic policies within the euro area;
19. požaduje včasné vykonávanie nariadenia o ratingových agentúrach (č. 1060/2009) a víta návrh Komisie na zmenu a doplnenie nariadenia č. 1060/2009 o ratingových agentúrach z 2. júna 2010, ale zároveň vyzýva Komisiu, aby pokročila ďalej a predložila návrhy na prísnejší dohľad nad činnosťou týchto agentúr, zlepšenie zodpovednosti ratingových agentúr a posúdenie možnosti vytvoriť Európsku ratingovú agentúru; zdôrazňuje, že rating štátneho dlhu eurozóny sa počas krízy ukázal ako problematický;
Asks for a timely implementation of the Regulation on Credit Rating Agencies (No 1060/2009) and welcomes the Commission proposal on amending Regulation No 1060/2009 on Credit Rating Agencies of 2 June 2010, but at the same time calls on the Commission to go further with proposals for the more rigorous surveillance of the operation of these agencies, for improving the liability of Credit Rating Agencies and for assessing the possibility of create a European Credit Rating Agency; underlines the fact that the rating of euro area sovereign debt has proved problematic during the crisis;
Riadenie a rozhodovanie
Governance and decision-making
Východisko z krízy
Exit from the crisis
31. pripomína, že pred začiatkom finančnej krízy pomer verejného dlhu k HDP eurozóny a celej EÚ, ako aj pomer v prípade väčšiny členských štátov v rokoch 1999 až 2007 klesol a že naopak miera zadlženia domácností, firiem a pákový efekt vo finančnom sektore zaznamenali v tom istom období značný nárast;
Recalls that, before the outbreak of the financial crisis, the ratio of public debt to GDP of the euro area and the EU as a whole, as well as the ratio for the majority of Member States, declined between 1999 and 2007 and that, by contrast, debt levels of households, firms and the leverage of the financial sector experienced a significant increase over the same period;
33. konštatuje, že kríza spolu s následnou finančnou pomocou a balíkmi hospodárskych stimulov viedla k ďalekosiahlym úsporným opatreniam, ktoré sú často oneskorené, ale zároveň veľmi obmedzujú schopnosť vlády konať;
Notes that the crisis, together with subsequent ‘bail-outs’ and economic stimulus packages, has led to far-reaching austerity measures which are often overdue but which at the same time heavily constrain the capacity of governments to act;
35. zdôrazňuje, že nedostatok úverov zasahujúci reálnu ekonomiku, najmä MSP, vyplynul z nižšieho dopytu z dôvodu obmedzenej aktivity v reálnej ekonomike, ako aj z neochoty bánk poskytovať úvery;
Underlines that the lack of credit reaching the real economy, specifically for SMEs, stemmed from lower demand due to diminished activity in the real economy as well as from the reluctance of banks to grant credit;
37. konštatuje, že neštandardné opatrenia, ktoré ECB zaviedla od októbra 2008 na podporu úverov, boli úspešné, pokiaľ ide o zabránenie hlbšej recesii a následným finančným nepokojom; opäť pripomína, že zrušenie týchto opatrení sa musí vhodne načasovať a starostlivo koordinovať s vládami jednotlivých štátov a ich aktivitami, najmä so zreteľom na kolektívne a súbežné prijímanie úsporných opatrení v mnohých členských štátoch;
Notes that the non-standard measures which the ECB has introduced since October 2008 to support credit have been successful in avoiding a deeper recession and additional financial turmoil; reiterates that lifting these measures needs to be well timed and carefully coordinated with national governments and their activities, especially in view of the collective and simultaneous resorting to austerity measures in many Member States;
40. zdôrazňuje, že postupné prekonanie verejných deficitov a dlhodobá udržateľnosť verejných financií majú kľúčový význam pre celú eurozónu;
Emphasises that a gradual exit from public deficits and the long-term sustainability of public finances are of crucial importance for the euro area as a whole;
43. zdôrazňuje, že je potrebné rozhodujúcim spôsobom zvýšiť kapitálové rezervy bánk a kvalitu kapitálu, a víta návrhy bazilejského výboru na užšie vymedzenie základného kapitálu a zavedenie vyšších kapitálových pomerov; takisto upriamuje pozornosť na prepojenie medzi finančnou a reálnou ekonomikou a na vplyv, ktorý môže mať regulácia jednej ekonomiky na druhú;
Highlights the need for a decisive increase in banks’ capital buffers and to enhance the quality of capital, and welcomes the Basel Committee’s proposals for a narrower definition of core capital and the introduction of higher capital ratios; also draws attention to the link between the financial and the real economy and the impacts that regulating one can have on the other;
Vonkajší rozmer
The external dimension
50. domnieva sa, že prijatie eura Estónskom je dôkazom postavenia tejto meny napriek kríze verejného dlhu; domnieva sa, že tento stav povzbudí členské štáty, aby sa usilovali o členstvo v eurozóne;
Believes that the adoption of the euro by Estonia shows the status of the euro, despite the public debt crisis; believes that this status will encourage Member States to seek membership of the euro area;
Táto správa hodnotí výročnú správu Európskej centrálnej banky (ECB) za rok 2009 a prácu vykonanú ECB počas neho.
This report evaluates the 2009 annual report of the European Central Bank (ECB) and the work done by the ECB during that year.
Keďže vyhlásenie Európskeho parlamentu o výročnej správe ECB za rok 2008 bolo oneskorené z dôvodu volieb v roku 2009, od posledného vyhlásenia Európskeho parlamentu o činnosti ECB neuplynulo veľa času.
As the statement of the European Parliament on the ECB annual report 2008 had been delayed due to the elections in 2009, there has not much time passed since the last European Parliament’s statement on ECB activity.
Správa o roku 2008 sa zaoberala najmä činnosťou ECB v čase finančnej a hospodárskej krízy.
The report on 2008 dealt mainly with the performance of the ECB in the financial and economic crisis.
Nanešťastie, okolnosti sa odvtedy nezmenili.
Unfortunately, this background hasn’t changed since.
Hospodárske, finančné a čoraz viac aj politické kroky sú stále vo veľkej miere ovplyvnené krízou.
Still, economic, financial and to an increasing part political actions are widely dominated by the crisis.
Výročná správa ECB za rok 2009 sa preto tiež zaoberá najmä reakciou ECB na krízu, stratégiou úniku z krízy a témami riadenia.
The ECB annual report 2009 therefore still deals primarily with the ECB’s reaction to the crisis, the exit strategy and governance topics.
Finančná kríza
The financial crisis
Finančná a hospodárska kríza sa začala približne pred dvoma rokmi hypotekárnou krízou v USA a dosiahla svoj prvý vrchol pádom spoločnosti Lehman Brothers a následným nepokojom na finančných trhoch.
The financial and economic crisis started about two years ago with the US sub-prime mortgage crises and reached a first peak with the clash of Lehman Brothers and the following turmoil in financial markets.
Zo začiatku to bola finančná kríza, z ktorej sa po tom, ako zasiahla reálnu ekonomiku, stala aj hospodárska kríza.
Having been a financial crisis at first, it then turned into an economic crisis as well, hitting the real economy in a second surge.
Vlády, centrálne banky a ECB museli reagovať na najvážnejšiu krízu od tridsiatych rokov dvadsiateho storočia.
Governments, central banks and the ECB had to react to the severest crisis since 1930s.
HDP sa znížil v eurozóne aj mimo nej, hospodárska činnosť sa znížila na celom svete a rozpočtové deficity rástli.
The GDPs both within and without the euro area shrank, economic activity diminished worldwide and budgetary deficits increased.
Znižujúce sa daňové príjmy a zvýšené výdavky v sociálnej oblasti z dôvodu krízy spôsobili vládny dlh, ktorý sa na úrovne z obdobia pred krízou vráti možno až o niekoľko rokov.
Falling tax revenues and increased welfare spending due to the crisis brought about government debt that may take years to return to the before crisis level.
Dodatočné rozpočtové stimulačné opatrenia prispeli k tomuto vplyvu, ale nie sú hlavnou príčinou dlhov.
Additional budgetary stimulus measures contributed to this effect, but are not the main cause to the debts.
Údaje z roku 2009 však naznačili, že záruky za záväzky bánk, kapitálové injekcie a programy na podporu aktív sa vyplatili a že oživenie hospodárskej činnosti v druhej polovici roku 2009 svedčilo o konci hospodárskej krízy.
However, figures indicated in 2009 that guarantees for bank liabilities, capital injections and asset support schemes paid off and the revival of economic activity in the second half of 2009 indicated the end of the economic crisis.
V roku 2010 sa očakával mierny rast.
There was a slight growth expected for 2010.
Medzičasom zvyšujúci sa dlh prinútil vlády v celej EÚ pristúpiť k ďalekosiahlym úsporným balíkom.
Meanwhile the increasing debt pushed governments all over the EU to decide on far reaching austerity packages.
Tieto balíky sú nevyhnutné a v niektorých prípadoch boli dokonca prijaté neskoro.
These packages are necessary and in some cases were even overdue.
Dlh však veľmi obmedzuje schopnosť vlád konať a v niektorých krajinách predstavuje riziko, že vláda nebude schopná podporiť hospodársku obnovu.
However, the debt puts heavy restraints on governments’ capacity to act and in some countries risks to undermine government’s ability to promote economic recovery.
Existuje hrozba, že do roku 2010 sa finančná a hospodárska kríza v tretej fáze zmení aj na krízu verejných dlhov.
By 2010, the financial and economic crisis risks therefore also to develop into a public debt crisis in a third surge of the crisis.
Reakcia ECB na krízu
The ECB ’ s response to the crisis
ECB pokračovala vo svojej politike začatej v roku 2008, s cieľom udržať nízku infláciu tesne pod úrovňou 2 % a pritom zvyšovať likviditu na trhoch.
The ECB continued its policy from 2008, aiming for an inflation rate below, but close to 2%, while increasing liquidity in the markets.
Preto upravila úrokovú mieru na 1 % a v priebehu roka 2009 pokračovala v prijímaní neštandardných opatrení zavedených v roku 2008.
The ECB therefore adjusted interest rates down to 1% and continued the non standard measures introduced in 2008 throughout the year 2009.
Päť kľúčových prvkov rozšírenej podpory úverov zahŕňalo: plné prideľovanie s pevnou sadzbou, rozšírenie zoznamu záruk, dlhšie lehoty splatnosti na refinancovanie, poskytovanie likvidity v cudzích menách a podpora finančného trhu prostredníctvom obozretného, ale významného programu nákupu krytých dlhopisov.
The five key elements of the enhanced credit support were fixed rate full allotment, an expansion of the list of collateral, longer maturities for refinancing operations, liquidity provisions in foreign currencies, and financial market support through a measured but significant covered bond purchase program.
Tieto opatrenia sa ukázali ako veľmi úspešné a zachránili mnohé finančné inštitúcie pred zrútením.
These measures proved to be widely successful and kept many financial institutions from collapse.