natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pracovné miesta, ktoré sociálna ekonomika vytvára, poskytujú zamestnancom sociálne záruky, právo na vzdelávanie, možnosti profesionálneho rozvoja a príležitosti začlenenia primerané k typu činnosti.
The jobs it creates provide employees with social security, a right to training, career development, and opportunities in suitable activities.
Je tiež dôležité spojiť sociálnu ekonomiku s cieľmi sociálnej súdržnosti a aktívneho občianstva vzhľadom na ich územnú príslušnosť a úlohu pri podpore aktívnej účasti.
Finally, it is important to relate the social economy to the objectives of social cohesion and active citizenship, taking into account its local roots and its role in encouraging active participation.
Cieľom jej činností je aktivácia sociálnych sietí, ktoré sú tým významnejšie, že existujú vo svete, kde sa šíri izolácia a uzavretosť.
Such activities tend to activate social networks that are all the more important in a world where isolation and exclusion are on the increase.
Jasný právny štatút: právne uznanie
Clear legal status : legal recognition
Toto vymedzenie sociálnej ekonomiky musí sprevádzať právne uznanie jej zložiek.
This conceptual definition of the social economy should be backed up by legal recognition of its components.
Druhé odporúčanie v správe sa týka uplatňovania európskych štatútov združení, nadácií a vzájomných spoločností.
The report’s second recommendation concerns the establishment of European statutes for associations, foundations and mutual societies.
I keď sa podniky sociálnej ekonomiky často považujú za rovnoprávne s kapitálovými podnikmi, sú znevýhodnené nedostatkom právnych nástrojov, ktoré by im umožnili konať na celoeurópskej úrovni, a následne musia čeliť nespravodlivej hospodárskej súťaži.
While social economy enterprises are often regarded as being on a par with capital enterprises, they are handicapped by a lack of legal instruments to act at pan-European level and consequently have to face unfair competition.
Európske štatúty by umožnili riešiť nedostatočnú viditeľnosť týchto foriem podnikov pri vypracúvaní európskych a medzinárodných právnych predpisov.
European statutes would deal with the lack of visibility of these forms of enterprise when drafting European and international legislation.
Tretím odporúčaním obsiahnutým v správe je zintenzívniť štatistické úsilie týkajúce sa sociálnej ekonomiky a pracovných miest, ktoré vytvára, a podporovať lepšie porozumenie rôznych skúseností jednotlivých štátov v oblasti sociálnej ekonomiky.
A third recommendation of the rapport is to step up statistical efforts concerning the social economy and the employment it generates, and to improve understanding of the wide range of national experience with the social economy.
Toto úsilie by sa mohlo podporiť vytvorením štatistického registra spoločností sociálnej ekonomiky v každom členskom štáte Európskej únie, zriadením vnútroštátnych satelitných účtov podnikov sociálnej ekonomiky podľa inštitucionálnych odvetví a typu činnosti a umožnením vkladania týchto údajov do európskeho štatistického systému EUROSTAT.
Such efforts could be supported by creating a statistical register of social economy companies in each EU Member State, establishing satellite accounts for social economy enterprises by institutional sector and branch of activity in each Member State and enabling such data to be input into the Eurostat system of European statistics.
Metóda súboru ukazovateľov, ktorá už bola vypracovaná, spočíva v zostavení orientačného zoznamu kritérií, ktorých splnenie sa overuje pri príslušnej operácii alebo organizácii, a umožňuje tiež obnovenie určitej nestrannosti medzi subjektmi sociálnej ekonomiky a tradičnými subjektmi.
The ‘indicator-bundling’ method that has been devised consists in drawing up an indicative list of criteria which are verified for their fulfilment by the operation or organisation concerned, thus enabling some degree of objectivity to be restored between social economy operators and ‘traditional’ operators.
Sociálna ekonomika a sociálny dialóg
The social economy and social dialogue
Uznanie sociálnej ekonomiky ako osobitného partnera v rámci sociálneho dialógu na európskej úrovni predstavuje náročnú úlohu.
Recognition of the social economy as a specific partner in the social dialogue at European level is a considerable challenge.
Sociálna ekonomika sa stále viac presadzuje ako významný hospodársky a sociálny činiteľ.
The social economy is every day becoming more conspicuous as a major actor on the economic and social scene.
Výslovné uznanie zložiek sociálnej ekonomiky v európskom sociálnom dialógu medzi odvetviami je preto cieľom štvrtého odporúčania obsiahnutého v tejto správe.
Express recognition of the components of the social economy in the European intersectoral social dialogue is thus the aim of this report’s fourth recommendation.
Sociálna ekonomika a trhy
The social economy and markets
Rôzne podniky a organizácie, ktoré sú súčasťou sociálnej ekonomiky, riešia otázku začlenenia účinných výrobných procesov a cieľov sociálneho blahobytu do svojich činností.
The various enterprises and organisations making up the social economy are facing the challenge of integrating effective manufacturing processes and the aims of social well-being in their activities.
Treba podporovať subjekty sociálnej ekonomiky, aby zavádzali stratégie, ktoré by boli v súlade s novými požiadavkami trhov, na ktorých sa čoraz viac zvyšuje konkurencia a ktoré by im umožnili posilniť ich úlohu, ktorou je uznanie blahobytu členov, uspokojovanie potrieb všeobecného záujmu a posilnenie sociálnej súdržnosti.
The social economy’s actors must be encouraged to put in place strategies that comply with the new demands of the markets that are increasingly competitive and enable them to strengthen their task of recognising their members’ well-being, responding to the needs of the general interest and strengthening social cohesion.
Medzi týmito stratégiami hospodárskej súťaže musí mať významné miesto zavádzanie sietí a združení podnikov, ako aj hľadanie osobitných prostriedkov na financovanie podnikov, inovácie v oblasti produktov a postupov alebo podpora politík odborného vzdelávania a politík rozvíjania poznatkov o sociálnej ekonomike.
Among those competitive strategies the implementation of business networks and alliances must take an important place, as must the search for particular ways of funding businesses innovation in goods and services or the stimulation of training policies and the development of social economy skills.
Výmena skúseností na miestnej, vnútroštátnej a európskej úrovni
Exchanging exp e rience at local, national and European level
Sociálna ekonomika je najčastejšie súčasťou miestneho a regionálneho rozvoja.
The social economy more often than not forms part of a local and regional dynamic.
Mnoho inovatívnych organizácií je malých a pôsobia na miestnej úrovni.
Many of the most innovative organisations are small in scale and operate at local level.
Hrozí teda riziko, že ich skúsenosti by sa mohli len ťažko a pomaly šíriť.
There is thus a risk that their experience can only be shared with difficulty and slowly.
Je preto dôležité, aby sa na vnútroštátnej a európskej úrovni vhodným financovaním podporovala výmena skúseností a aby sa koordinovane vytvárali inovatívne sociálno-ekonomické prostriedky, ktoré by podporovali najviac inovatívne projekty sociálnej ekonomiky.
For this reason it is important that national and European levels should use appropriate forms of finance to stimulate the exchange of experience and coordinate their efforts to set up a socio-economic innovation fund that could support the most innovative social economy projects.
Sociálna ekonomika a európsky sociálny model
The social economy and the European social model
Členské štáty a Európska komisia by mali prijať viac konkrétnych záväzkov, aby sociálna ekonomika nebola len účinným nástrojom na dosiahnutie osobitných cieľov verejnej politiky.
The Member States and the European Commission should make a more specific commitment to ensure that the social economy is not just an effective instrument for achieving the specific objectives of public policy.
Sociálna ekonomika je sama o sebe cieľom nevyhnutným na upevnenie hodnôt spojených s európskym sociálnym modelom.
The social economy is also an end in itself, indispensable for consolidating the values associated with the European social model.
Organizáciám, ktoré zastupujú sociálnu ekonomiku, sa preto musí umožniť, aby predkladali návrhy v oblasti sociálnej politiky, a treba ich v tom podporovať.
The organisations that are representative of the social economy should therefore be authorised and encouraged to put forward proposals in the area of social policy.
Hodnotenie výsledkov
Assessment of results
Posledné odporúčanie obsiahnuté v správe sa týka podpory výskumného programu na európskej úrovni, ktorý by umožnil preskúmanie všetkých činností sociálnej ekonomiky, ktoré nespadajú do ostatných služieb poskytovaných súkromným sektorom alebo verejnými orgánmi.
A final recommendation of the report concerns the promotion of a research programme at European level to examine the whole range of activities belonging to the social economy that are not attributable to other services provided by the private sector or public authorities.
Je dôležité, aby sa inštitúcie sociálnej ekonomiky nehodnotili iba na základe takých strohých ukazovateľov, ako je počet zamestnancov a miera samofinancovania, a je dôležité, aby sa použila metóda súboru ukazovateľov.
It is important not to assess social economy bodies only by means of such crude indicators as ‘number of people employed’ or ‘level of self-financing’, and it is important to use the bundled indicator method.
Rastúci záujem o sociálnu ekonomiku vyplýva zo zistenia, že podniky tradičného súkromného a verejného sektora nemôžu riešiť niektoré súčasné problémy, ako je nezamestnanosť, ale aj kvalita a kvantita služieb spoločného záujmu.
The growing interest in the social economy derives from recognition of the limits of the traditional private sector and the public sector in solving some current challenges such as unemployment, but also of the quality and quantity of services of collective interest.
o sociálnom hospodárstve
on Social Economy
4. zdôrazňuje význam sociálnej ekonomiky v oblasti služieb všeobecného záujmu a upozorňuje na pridanú hodnotu vytvorenia integrovaných súkromno-verejných sietí, ale aj na riziko ich využitia ako zámienky na využívanie externých služieb s cieľom znížiť náklady orgánov verejnej moci, a to aj prostredníctvom využívania služieb poskytovaných dobrovoľníkmi;
Stresses the importance of the social economy in relation to services of general interest, and highlights the added value created by setting up private-public integrated networks, but also the risk of their being exploited as a pretext for outsourcing with a view to reducing the costs borne by public authorities, including by having recourse to services provided by the voluntary sector;
7. žiada vlády a miestne úrady členských štátov a prevádzkovateľov v tomto sektore, aby presadzovali a podporovali potenciálne synergie, ktoré sa môžu v oblasti služieb vytvoriť medzi aktérmi sociálnej ekonomiky a jej používateľmi, rozšírením rozsahu účasti, konzultácie a spoluzodpovednosti;
Calls on Member State governments and local authorities and on operators in the sector to encourage and support the potential synergies which could be generated in the services sector by stakeholders in, and users of, the social economy by broadening the scope of participation, consultation and co-responsibility;
10. domnieva sa, že stiahnutie návrhov štatútu európskej vzájomnej spoločnosti a štatútu európskeho združenia z programu Komisie bolo závažným krokom späť, pokiaľ ide o rozvoj týchto foriem európskej spoločnosti (SE) v Európskej únii, a preto naliehavo žiada Komisiu, aby prehodnotila svoj program;
Considers that the removal of the proposals for a European Mutual Society Statute and a European Association Statute from the Commission's agenda has been a serious setback for the development of those forms of European company (SE) in the European Union and therefore urges the Commission to review its agenda;
o aplikovanom výskume v oblasti spoločnej politiky rybného hospodárstva
on applied research relating to the common fisheries policy
ES L 358 , 31.12.2002, s.
OJ L 358, 31.12.2002, p.
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. septembra 2008 s názvom Európska stratégia pre morský a námorný výskum: Ucelený rámec európskeho výskumného priestoru na podporu trvalo udržateľného využívania oceánov a morí ( KOM(2008)0534 ) (stratégia morského a námorného výskumu),
– having regard to the Communication from the Commission of 3 September 2008 entitled 'A European Strategy for Marine and Maritime Research: A coherent European Research Area framework in support of a sustainable use of oceans and seas' ( COM(2008)0534 ) ('the marine and maritime research strategy’),
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. septembra 2002 s názvom Stratégia pre udržateľný rozvoj európskej akvakultúry ( KOM(2002)0511 ),
– having regard to the Communication from the Commission of 19 September 2002 on a strategy for the sustainable development of European aquaculture ( COM(2002)0511 ),
EÚ C 300 E, 9.12.2006, s.
OJ C 300 E, 9.12.2006, p.
EÚ L 60, 5.3.2008, s.
OJ L 60, 5.3.2008, p.
– so zreteľom na správu zo svetového samitu o trvalo udržateľnom rozvoji, ktorý sa konal v Johannesburgu (Južná Afrika) od 26. augusta do 4. septembra 2002
– having regard to the report of the world summit on sustainable development held in Johannesburg (South Africa) from 26 August to 4 September 2002
– so zreteľom na Aberdeenske vyhlásenie, ktoré prijali 22. júna 2007 na konferencii EurOCEAN európske organizácie pre morský a námorný výskum, vedecké siete a mnoho vedcov z celej Európy,
– having regard to the Aberdeen Declaration adopted on 22 June 2007 at the EurOCEAN conference by European marine and maritime research organisations, scientific networks and a large number of scientists from across Europe,
– so zreteľom na správu Výboru pre rybné hospodárstvo ( A6‑0016/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A6‑0016/2009 ),
A. keďže Komisia sa už od štvrtého rámcového programu snažila stimulovať európsky výskum v oblasti rybolovu a akvakultúry, aby podporila spoločnú politiku rybného hospodárstva (SPRH),
A. whereas the Commission has sought to stimulate European research on fisheries and aquaculture since the 4th Framework Programme in order to support the common fisheries policy (CFP),
B. keďže v 7. rámcovom programe bol celý výskum v oblasti rybolovu a akvakultúry zaradený do širšieho kontextu výskumu v oblasti poľnohospodárstva (téma 2), zatiaľ čo oceánológia a riadenie pobrežných oblastí spadá do environmentálnej vedy,
B. whereas in the 7th Framework Programme, all research on fisheries and aquaculture is incorporated in the wider context of research on agriculture (thematic area 2), whilst marine sciences and the management of coastal zones come under environmental science,
C. keďže kódex zodpovedného rybolovu Organizácie pre výživu a poľnohospodárstvo Organizácie Spojených národov (FAO), ako aj dohoda o uplatňovaní ustanovení Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve o ochrane a využívaní populácií rýb vyskytujúcich sa v oblastiach podliehajúcich jurisdikcii rôznych štátov a rýb migrujúcich na veľké vzdialenosti zdôrazňujú potrebu rozvinúť výskum a zber údajov s výhľadom zdokonalenia vedeckých poznatkov v tejto oblasti,
C. whereas the code of conduct for responsible fishing of the United Nations Food and Agriculture Organisation (FAO) and the agreement for the implementation of the provisions of the United Nations Convention on the Law of the Sea relating to the conservation and management of fish stocks that move both within and outside exclusive economic zones (straddling stocks) and of highly migratory fish stocks both stress the need to develop research activities and the collection of data in order to improve scientific knowledge in the sector,
D. keďže SPRH je jednou z politík Spoločenstva, ktoré sú najviac závislé od vedeckého výskumu a keďže vierohodnosť prijatých opatrení v rámci SPRH závisí od vysoko kvalitných vedeckých názorov,
D. whereas the CFP is among the Community policies most dependent on scientific research and the credibility of the measures adopted under the CFP rests on high-quality scientific opinions,
E. keďže SPRH sa riadi zásadami správneho riadenia, ktoré vyžadujú, aby rozhodovací postup vychádzal zo serióznych vedeckých názorov a včas prinášal výsledky,
E. whereas the CFP is founded on principles of good governance, which require that the decision-making process should be based on serious scientific opinions and should produce timely results,
F. keďže vedecké údaje musia tvoriť základ pre stanovenie kvót a maximálneho udržateľného výnosu (MSY),
F. whereas scientific data must be taken as the basis for setting quotas and the Maximum Sustainable Yield (MSY),
G. keďže rybári a vedci majú často protikladné odhady o stave mora a rybolovných zdrojov,
G. whereas fishermen and scientists often disagree in their estimates of the state of the sea and fish stocks,
H. keďže stratégia pre morský a námorný výskum uznáva význam úsilia v rôznych morských a námorných odboroch a zároveň sa zameriava skôr na zlepšenie interakcie medzi morským a námorným výskumom než na už dobre zavedené oblasti výskumu,
H. whereas the marine and maritime research strategy, while recognising the importance of continuing efforts in the various marine and maritime disciplines, focuses on improving interactions between marine research and maritime research rather than targeting research sectors that are already well established,
I. keďže centrá špičkového výskumu nachádzajúce sa v najvzdialenejších regiónoch predstavujú pre Európu v súvislosti s novou stratégiou morského výskumu mimoriadne užitočný prostriedok na pozorovanie morského prostredia,
I. whereas the centres of research excellence existing in the outlying regions are especially useful means of observing the marine landscape for Europe, in the context of the new strategy for marine research,
J. keďže budúca revízia SPRH, ktorá uprednostňuje regionálne riadenie založené na ekosystémoch, si vyžaduje pevnú základňu vedeckých poznatkov,
J. whereas the forthcoming review of the CFP, attaching greater importance to regional and ecosystem management, requires a solid basis of scientific knowledge,
4. je znepokojený reorganizáciou tematických oblastí v 7. rámcovom programe, ktorá spôsobuje, že výskum chovu rýb je oddelený od riadenia rybolovu a morskej ekológie, hoci jasné zameranie SPRH na prístup založený na ekosystémoch by práve naopak vyžadoval väčšiu integráciu;
Is concerned at the reorganisation of themes in the 7th Framework Programme, which means that research on fish production has been separated from fisheries and marine ecology, even though a clear reorientation of the CFP towards an ecosystem approach would on the contrary require a greater degree of integration;
7. je presvedčený, že tak tvorcovia politiky, ako aj prevádzkovatelia v odvetví rybolovu nevyhnutne potrebujú praktickejší výskum a že vzhľadom na trvanie 7. rámcového programu je nevyhnutné začleniť do neho ciele, ktoré sa majú dosiahnuť;
Is convinced that both policy-makers and operators in the fisheries sector have a crucial need for a more practical type of research and, given the duration of the 7th Framework Programme, it is imperative to include the objectives to be achieved;
11. odporúča, aby sa v oblasti morského vedeckého výskumu uprednostňoval nielen výskum týkajúci sa poznatkov o stave rybolovných zdrojov, ale tiež ekosystémových, obchodných, hospodárskych a sociálnych aspektov, ktoré sú pre riadenie rybolovu rozhodujúce, pretože majú zásadný význam;
Recommends that, in the field of scientific marine research, priority be given not only to research to gain knowledge of the state of fish stocks but also to the ecosystemic, commercial, economic and social aspects that determine fisheries management, since all these aspects are of crucial importance;
14. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby rybárom ukázali a lepšie vysvetlili, že je v ich záujme, aby pri hodnotení ich predpokladanej krátkodobej ekonomickej straty zohľadnili ekonomický prínos, ktorý môžu očakávať zo strednodobého alebo dlhodobého hľadiska;
Calls on the Commission and the Member States to demonstrate and better convey to fishermen that it is in their interests to take into account the economic benefit that they can expect in the medium or long term in the assessment of their presumed short-term economic loss;
22. zdôrazňuje, že regionálne poradné výbory majú v kontexte aplikovaného výskumu významnú úlohu, a preto žiada, aby sa vedeckí pracovníci mohli stať riadnymi členmi týchto výborov;
Stresses that the Regional Advisory Committees have an important role to play in the context of applied research and asks, consequently, that it should be possible for scientists to be full members of these bodies;
24. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vyčlenili rozpočtové prostriedky z rozpočtu Únie na zhromažďovanie údajov v odvetví rybného hospodárstva, najmä z rozpočtového riadku 11 07 02: Podpora riadenia zdrojov rybolovu (zlepšenie vedeckého poradenstva);
Calls on the Commission and Member States to allocate the appropriations entered in the EU budget for the collection of data in the fisheries sector, in particular under budget heading 11 07 02: ‘Support for the management of fishery resources (improvement of scientific advice)’;
Takmer polovica obyvateľstva Spoločenstva býva v oblastiach v blízkosti dvoch oceánov a štyroch morí, ktoré spadajú do európskej právomoci.
Virtually half the Community population lives in areas close to the two oceans and four seas under European jurisdiction.
Tieto moria a oceány majú ako zdroj života významnú zmierňujúcu úlohu v súvislosti so zmenou klímy.
These seas and oceans, the source of life, play an important moderating role in the context of climate change.
Predstavujú zložité, ťažko zrozumiteľné systémy, a preto je pre nás ich správne riadenie jednou z hlavných výziev.
They are complex systems that are hard to understand, and managing them correctly is one of the main challenges facing us.
Zosúladenie zachovania ekosystémov s trvalo udržateľným využívaním zdrojov, zamedzenie vplyvu rôznych ľudských činností na morské prostredie a kontrola tohto vplyvu, zlepšenie úrovne poznatkov, technologického rozvoja a inovácie sú ďalšími otázkami, ktoré nie je možné vyriešiť bez účasti európskej vedeckej obce.
Reconciling the preservation of ecosystems and the sustainable exploitation of resources, preventing and controlling the impact of the various human activities on the marine environment and improving the level of knowledge, technological development and innovation are further challenges that cannot be tackled without the participation of the European scientific community.
Pokiaľ ide o rybolovné zdroje v roku 2004 Organizácia pre výživu a poľnohospodárstvo Organizácie Spojených národov (FAO) odhadovala, že viac ako 70 % týchto zdrojov bolo vyčerpaných, nadmerne využívaných alebo v štádiu obnovy.
With regard to fish stocks , the United Nations Food and Agriculture Organisation (FAO) estimated in 2004 that more than 70% of stocks were either depleted, over-exploited or recovering.
Okrem nadmerného rybolovu na zdroje vplývajú aj iné faktory, ako sú už spomínaná zmena klímy alebo ľudská činnosť, preto je nevyhnutné, aby boli k dispozícii spoľahlivé a úplné údaje.
But other factors in addition to over-fishing have an impact on resources, such as climate change and human activity, and it is therefore vital to have complete and reliable data.
Na druhej strane pobrežné oblasti sú vystavené rizikám vyplývajúcim z ich osobitnej zemepisnej polohy, ako sú prírodné katastrofy alebo nehody, pri ktorých dochádza k vážnemu znečisťovaniu morí.
Coastal zones are subject to risks arising from their particular geographical situation, such as natural disasters or accidents followed by serious maritime pollution.