natgillin/translations-raw huggingface dataset:
6. poukazuje na to, že v rôznych fázach životnosti výrobku môže rôznym kategóriám osôb hroziť riziko: pri výrobe a manipulácii, pri balení, preprave a údržbe, počas likvidácie a zničenia a v prípade sekundárnych a konečných užívateľov a spotrebiteľov; pripomína, že posúdenie rizika musí byť založené na bežnom používaní a nehodách a že medzi formy vystavenia patrí vdychovanie, styk s pokožkou a iné typy vystavenia; zdôrazňuje, že príslušné právne predpisy musia zohľadňovať kategórie osôb vystavených riziku, ako aj riziká súvisiace s týmito kategóriami;
Draws attention to the fact that different categories of people might be at risk at different stages of the product lifecycle: in the production and handling stages, in packaging, transport and maintenance, during disposal and demolition, and where secondary and end-users, and consumers are concerned; recalls that risk assessment has to be based on normal use and accidents, as well as the fact that the features are inhalation, dermal and other routes of exposure; stresses that the relevant legislation has to take into account the categories of people at risk as well as the risks related to these categories;
7. vyzýva Komisiu, aby do dvoch rokov preskúmala všetky relevantné právne predpisy a uplatnila zásadu „žiadne údaje, žiaden trh“ pre všetky aplikácie nanomateriálov vo výrobkoch s možnými zdravotnými, environmentálnymi alebo bezpečnostnými dôsledkami počas ich životnosti a aby zabezpečila, že legislatívne ustanovenia a nástroje uplatňovania budú odrážať osobitné vlastnosti nanomateriálov, ktorým môžu byť pracovníci, spotrebitelia a/alebo životné prostredie vystavení;
7. ¨Calls on the Commission to review all relevant legislation within two years to implement the principle "no data, no market" for all applications of nanomaterials in products with potential health, environmental or safety impacts over their life cycle, and to ensure that legislative provisions and instruments of implementation reflect the particular features of nanomaterials to which workers, consumers and/or the environment may be exposed;
10. vyzýva Komisiu, aby podporovala prijatie harmonizovanej definície nanomateriálov na medzinárodnej úrovni a zodpovedajúcim spôsobom prispôsobila európsky legislatívny rámec;
Calls on the Commission to promote the adoption of a harmonised definition of nanomaterials at the international level and to adapt the relevant European legislative framework accordingly,
– zjednodušenie registrácie vyrábaných alebo dovážaných nanomateriálov (s prahovou hodnotou napríklad na základe povrchovej aktivity namiesto tonáže), poskytovanie kľúčových údajov o fyzikálno-chemických vlastnostiach, ako aj o toxikologických a ekotoxikologických účinkoch;
– simplified registration for nanomaterials manufactured or imported (with a threshold based on for instance surface activity instead of tonnage), providing core data on physico-chemical properties as well as toxicological and ecotoxicological effects,
– správu o chemickej bezpečnosti s hodnotením vystavenia pri všetkých registrovaných nanomateriáloch bez ohľadu na identifikáciu nebezpečenstva;
– a chemical safety report with exposure assessment for all registered nanomaterials irrespective of hazard identification,
15. žiada, aby sa v prípadoch, ak sa na látku už vzťahujú právne predpisy Spoločenstva a došlo k podstatným zmenám výrobných postupov, surovín alebo veľkosti častíc prostredníctvom nanotechnológií, látka vyrábaná pomocou nových metód alebo materiálov považovala za novú látku, a preto aby sa vyžadoval nový zápis do právnych predpisov Spoločenstva alebo zmena špecifikácií spôsobu používania látky pred tým, než bude môcť byť uvedená na trh;
Asks that when a substance has already been covered by Community legislation and there has been a significant change in the production methods, source materials or particle size through nanotechnology, the substance prepared by those new methods or materials be considered as a different substance, and a new entry in the Community legislation or change in the specifications on how the substance may be used shall be required before it may be placed on the market.
– osobitný zápis nanomateriálov do zoznamu odpadov v rozhodnutí 2000/532/ES
– a separate entry for nanomaterials in the list of waste established by Decision 2000/532/EC
– revíziu prijímacích kritérií pre odpad na skládkach v rozhodnutí 2003/33/ES
– a revision of the waste acceptance criteria in landfills in Decision 2003/33/EC
– revíziu príslušných limitných hodnôt emisií pre spaľovanie paliva, ktoré by doplnili merania hmotnosti o merania na základe počtu častíc a/alebo povrchu;
– a revision of relevant emission limit values for waste incineration to supplement the mass-based measurements by metrics based on particle number and/or surface;
24. vyzýva Komisiu, aby do júna 2011 vytvorila zoznam rôznych druhov a použití nanomateriálov na európskom trhu pri plnom zachovaní oprávnených obchodných tajomstiev, ako napríklad receptov, a aby tento zoznam zverejnila; okrem toho vyzýva Komisiu, aby v rovnakom termíne predložila správu o bezpečnosti týchto nanomateriálov;
Calls on the Commission to compile before June 2011 an inventory of the different types and uses of nanomaterials on the European market, while respecting justified commercial secrets such as recipes, and to make this inventory publicly available; furthermore calls on the Commission to report on the safety of these nanomaterials at the same time;
29. žiada o významné posilnenie financovania výskumu environmentálnych, zdravotných a bezpečnostných aspektov nanomateriálov počas ich celej životnosti, napríklad prostredníctvom zriadenia osobitného európskeho fondu v rámci 7RP; ďalej konkrétne žiada Komisiu o revíziu hodnotiacich kritérií v rámci 7.
Calls for a major stepping up of the funding of research into the environmental, health and safety aspects of nanomaterials over their life cycle, e.g. via the establishment of a special European Fund within FP7; furthermore calls specifically on the Commission to revise the evaluation criteria under FP7 so that FP7 attracts and funds significantly more research to improve the scientific methodology to assess nanomaterials;
30. žiada Komisiu, aby podporovala koordináciu a výmeny medzi členskými štátmi o výskume a vývoji, posudzovaní rizika, vývoji usmerňovania a regulovaní nanomateriálov s použitím existujúcich mechanizmov (napr. podskupiny príslušných orgánov REACH-u pre nanomateriály) alebo v prípade potreby vytvorením nových;
Calls on the Commission to promote coordination and exchange between Member States on research and development, risk assessment, guidance development and regulation of nanomaterials by using existing mechanisms (e.g. REACH Competent Authorities Subgroup on Nanomaterials) or by creating additional ones, if appropriate;
36. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby venovali osobitnú pozornosť sociálnemu rozmeru vývoja nanotechnológie vrátane sprievodného sociálno-vedeckého výskumu; zdôrazňuje, že nanotechnológia by sa mala hodnotiť na základe jej úžitku a vplyvov na človeka a životné prostredie; ďalej sa domnieva, že aktívna účasť zainteresovaných sociálnych partnerov sa musí zaručiť od čo najskoršej fázy;
Calls on the Commission and Member States to pay special attention to the social dimension of the development of nanotechnology, including to the accompanying social science research; underlines the fact that nanotechnology should be judged in terms of its usefulness and its effect on humans and the environment; furthermore considers that the active participation of the social partners concerned has to be ensured from the earliest possible stage.
Nanotechnológia je inžinierstvom na úplne novej úrovni, ktoré môže priniesť fantastické výsledky v odvetviach energetiky, výroby, spotrebných výrobkov a inde.
Nanotechnology is the art of engineering at a new level, where fantastic results can be achieved in energy, manufacturing, consumer products and other sectors.
Umožňuje vývoj biomedicíny so senzormi v tele a medicíny prekonávajúcej hematoencefalitickú bariéru.
Biomedicine with sensors implanted in the body and medicine which penetrates blood-brain barriers can be developed.
Nanogenerátory môžu využiť životné prostredie alebo pohyb tela na výrobu energie.
Nano-generators can exploit the environment or body movement to create energy.
Energeticky účinné okná, odolnejšie rybárske prúty, opaľovacie krémy s vysokými ochrannými faktormi, nárazuvzdorné karosérie, senzory zisťujúce prítomnosť mnohých ekotoxínov, sterilné plochy a mnohé ďalšie aplikácie – zoznam toho, čo už je na trhu a čo bude možné v najbližšej budúcnosti, je nekonečný.
Energy-efficient windows, more durable fishing rods, sun creams with high sun protection factors, crash-resistant bodywork, sensors for various environmental toxins, sterile surfaces etc., the list of what already exists on the market or may do within the near future is endless.
Ak však nezabezpečíme, že výrobky budú bezpečné už pred ich uvedením na trh, môžu sa všetky tieto sny premeniť na popol.
But all these dreams may turn to ashes unless we ensure that products are safe before they appear on the market; the old REACH motto, 'no data, no market', springs to mind.
Zistilo sa, že uhlíkové nanorúrky spôsobujú presne rovnaké druhy škôd ako azbest, uhlíkové nanoklastre v nízkych koncentráciách poškodzujú mozog rýb a sterilizujúce strieborné nanočastice z ponožiek unikajú do odpadových vôd bez toho, aby boli známe riziká pre čističky.
Carbon nanotubes have proved to give rise to exactly the same type of damage as asbestos, carbon nanoclusters in low concentrations have caused brain damage in fish and sterilising nano silver from socks has leaked into waste water with unknown risks to treatment plants.
Keď vieme, že nanočastice dokážu prekonať hemoencefalitickú bariéru, ako môžeme uviesť na trh opaľovacie krémy, pri ktorých nemôžeme zaručiť, že boli dostatočne testované prípadné rozdiely medzi ich správaním v porovnaní so staršími krémami?
When we know that nanoparticles are capable of penetrating the blood-brain barrier, how can we allow sun creams on to the market when we cannot guarantee that they have been tested to explore the possible differences in behaviour they may exhibit compared with previous creams?
Musíme tiež lepšie pochopiť, prečo rôzne testy rovnakého nanomateriál môžu priniesť odlišné výsledky v toxikologických vyšetreniach a prečo môže mať rovnaký nanomateriál vyrobený iným výrobcom alebo výrobným postupom odlišné vlastnosti.
Moreover, the fact that different tests performed on the same nanomaterial can produce different results in toxicological investigations and that chemically identical nanomaterial produced by different manufacturers or manufacturing processes can have different properties also requires a better understanding.
Skúsenosti s nanočasticami, ktoré vznikajú ako splodiny v spaľovacích motoroch a inde, sú odradzujúce.
The experience gained with nanoparticles produced by combustion in engines, etc. is discouraging.
Nanotechnológia znamená prenikať do oblastí, o ktorých vieme len málo.
Nanotechnology entails entering into areas with a limited amount of knowledge.
Staré mechanické modely používané pre väčšie predmety a ich správanie už neplatia úplne.
The old mechanical models used for bigger objects and their behaviour no longer entirely apply.
Navyše, nanočastice sa nie vždy správajú v súlade so zákonmi kvantovej mechaniky.
Neither can nanoparticles always behave in accordance with the laws of quantum mechanics.
V niektorých prípadoch sa pohybujú v teoreticky nejasnej oblasti, ale nejasné sú predovšetkým ich právne aspekty.
They sometimes fall into a theoretical grey area but, above all, into a legal grey area.
Našou úlohou je, aby sme ako politici zabezpečili, že nanotechnológie budú regulované spôsobom, ktorý bude chrániť životné prostredie a ľudstvo.
It is our role, as politicians, to ensure that nanotechnology is regulated in a way that protects the environment and mankind.
Nanotechnológia využíva skutočnosť, že častice v tejto miniatúrnej veľkosti majú úplne iné vlastnosti než väčšie častice tej istej látky.
Nanotechnology exploits the fact that nano-size particles have completely different properties from bigger particles of the same substance.
Najbežnejšou definíciou nanočastíc je, že ich veľkosť nepresahuje 100 nm.
The most common definition of nanoparticles is that they are less than 100 nm in dimension.
Nanotechnológia však znamená aj funkčné zmeny vlastností materiálu zapríčinené malou veľkosťou častíc aj v prípade, že tieto častice sú väčšie než 100 nm.
However, nanotechnology also covers a functional change in the properties of a material owing to its small size where the particles are larger than 100nm.
Častice s takými neuveriteľne malými rozmermi sú omnoho reaktívnejšie než látka v jej pôvodnej forme, a môžu priniesť celkom nové technické pokroky.
Particles which are so incredibly small are much more reactive than a substance in its original form and may bring about entirely new technological advances.
Tieto vlastnosti sú tiež problémami, ktorým čelí nanotechnológia.
These properties are also the problems faced by nanotechnology.
Technológia nám môže pomôcť, ale aj ublížiť.
Technology can help us and harm us.
Aby sme dokázali lepšie rozhodnúť na základe informácií o rizikách spojených s použitím novej technológie, musíme zistiť, nakoľko je daná látka toxická, aké sú riziká spojené s kontaktom s chemikáliou a či je biologicky odbúrateľná.
In order to make informed choices whereby we can assess the risks of using a new technology, we have to find out how toxic something is, what risk we run of coming into contact with the chemical and whether it is biodegradable.
Spravodajca sa snažil preskúmať situáciu na švédskom trhu, ale aj po zaslaní upomienok dostal konkrétnu odpoveď na otázku, ktoré výrobky obsahujú nanomateriály, len v dvoch zo sedemnástich prípadov.
Your rapporteur attempted to investigate the Swedish market but, after sending reminders, received specific answers as to exactly which products contained nano in only two of seventeen cases.
Bez vedomostí nebudú mať spotrebitelia dostatok informácií na to, aby sa dokázali rozhodnúť.
Without knowledge, consumers cannot make informed choices.
Musíme prehodnotiť limitné hodnoty ustanovené v zákonoch a nariadeniach týkajúcich sa chemikálií a zaviesť predpisy o nanoodpade.
We need to reassess the limit values laid down by laws and regulations on chemicals and introduce regulations on nano waste.
V dokumente Komisie o nanotechnológiách sa vyjadruje názor, že súčasné pravidlá sú dostatočné, napriek tomu, že žiadne z nich nezohľadňuje špecifické aspekty nanotechnológií.
The Commission's paper on nanotechnology considers that the current rules are adequate despite the fact that none of them are geared to the specific effects of nanotechnology.
Analýza Komisie je založená na jednorozmernom prehľade súčasných pravidiel z právneho hľadiska, ale tieto pravidlá sú, čo sa týka nanotechnológií, asi také účinné ako lov na planktón pomocou sietí na tresky.
The Commission's analysis is based on a one-dimensional, legalistic overview of the current rules but those rules are about as effective in addressing nanotechnology as trying to catch plankton with a cod fishing net.
Z regulácie by profitovali všetci: životné prostredie, verejné zdravie, my ako spotrebitelia ba dokonca aj priemysel.
The environment, public health, all of us as consumers and even industry would benefit from regulation.
Sú potrebné špeciálne upravené toxikologické testy; regulovaný musí byť spôsob uvádzania výrobkov na trh a označovanie výrobkov určených spotrebiteľom.
There is a need for specially adapted toxicological tests; there must be regulation of the manner in which products may be placed on the market and the introduction of labelling of consumer products.
Tieto pravidlá nie je možné považovať iba za otázku implementácie, ktorou by Komisia prostredníctvom ad hoc listov žiadala nové informácie od podnikov.
It is not possible to regard such rules merely as a question of implementation whereby the Commission, with the aid of constant ad hoc letters, seeks new knowledge from companies.
Sú potrebné jasné pravidlá na ochranu ľudí a životného prostredia, ale aj na to, aby mohli podniky prevziať zodpovednosť a posúdiť potenciál investovania do nanotechnológií.
There is a need for clear rules to protect human beings and the environment but also so that companies are able to assume their responsibility and assess the potential of investment in nanotechnology.
Je preto dôležité, aby sme neopakovali chyby USA v súvislosti s patentovými právami.
In this respect, it is also important that we do not repeat the mistakes made in the USA in regard to patent rights.
Ak by sa vo veľkom rozsahu patentovali všeobecné vlastnosti konkrétnych častíc, spomalil by sa vývoj a prehĺbili rozdiely vo vývoji v rôznych častiach sveta.
Broad patents on the properties of specific particles will impede developments and create wider global divisions.
Patenty by sa mali udeľovať za špecifické pokroky, napríklad za konkrétny výrobný proces nanomateriálu alebo za konkrétnu aplikáciu, ktorú možno jasne považovať za „vynález“.
Patents should be awarded for specific advances such as a particular production process of a nanomaterial or a specific application which constitutes a clear 'inventive step'.
Patentovanie konkrétnej častice ako takej by bránilo všetkým ostatným vo vývoji nových alebo lepších aplikácií.
Broad patenting of a specific particle would prevent everyone else from developing new or better applications.
Koho, resp. čo považujeme za ľudskú bytosť a čo s ňou môžme robiť?
What is a human being and what can be done to us?
Bolo by tragédiou, keby si nanotechnológia navždy pokazila povesť preto, že sme sa ju snažili čo najskôr uviesť na trh bez toho, aby sme si uvedomovali súvisiace riziká.
It would be tragic if nanotechnology acquired a bad reputation for all time because we were in too much of a hurry to get it on to the market without being aware of the risks involved.
Jan Cremers
Rapporteur: Jan Cremers
5. zdôrazňuje rozhodujúci význam bezpečného a zodpovedného používania nanomateriálov v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte, ako aj vývoja zodpovednej nanotechnológie, ktorá začlení zdravotné a bezpečnostné hľadiská do koncepcií v oblasti výroby a používania; preto považuje za potrebné stanoviť primerané a vedecky odôvodnené prahové hodnoty;
Emphasises the utmost importance of the safe and responsible use of nanomaterials in the short, medium and long term, as well as of the development of responsible nanotechnology which integrates health and safety considerations with production and application approaches; considers it therefore necessary to formulate adequate thresholds which are scientifically justifiable;
11. vyzýva Komisiu, aby v rámci uplatňovania smernice 89/391/EHS zvážila potrebu primeraného nástroja na riešenie problému vystavenia nanočasticiam na pracovisku, len čo ďalší výskum týkajúci sa nedostatočných poznatkov, najmä s ohľadom na nebezpečenstvá a riziká vystavenia, umožní komplexné pochopenie vlastností a rizík týchto materiálov;
Invites the Commission, in the context of the implementation of Directive 89/391/EEC, to consider the need for an adequate instrument to deal with the exposure of nanoparticles in the workplace as soon as further research on the ‘knowledge gaps’, in particular with regard to hazards and exposure risks, are resolved, allowing a comprehensive understanding of the properties and risks of those materials;
16. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby venovali osobitnú pozornosť sociálnemu rozmeru vývoja nanotechnológie vrátane sprievodného sociálno-vedeckého výskumu; zdôrazňuje, že nanotechnológia by sa mala hodnotiť na základe jej úžitku a vplyvov na človeka a životné prostredie; ďalej sa domnieva, že aktívna účasť zainteresovaných sociálnych partnerov sa musí zaručiť od čo najskoršej fázy.
Calls on the Commission and Member States to pay special attention to the social dimension of the development of nanotechnology, including to the accompanying social-science research; underlines the fact that nanotechnology should be judged in terms of its usefulness and its effect on humans and the environment; furthermore considers that the active participation of the social partners concerned has to be ensured from the earliest possible stage.
o spoločnej pozícii prijatej Radou na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o štatistike prípravkov na ochranu rastlín
on the Council common position for adopting a regulation of the European Parliament and of the Council concerning statistics on plant protection products
– so zreteľom na spoločnú pozíciu Rady (11120/2/2008 – C6‑0004/2009 ),
– having regard to the Council common position (11120/2/2008 – C6‑0004/2009 ),
Prijaté texty 12.3.2008, P6_TA(2008)0091 . k návrhu Komisie pre Európsky parlament a Radu ( KOM(2006)0778 ),
Texts adopted, P6_TA(2008)0091 . on the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2006)0778 ),
– so zreteľom na odporúčanie do druhého čítania Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (A6‑0000/2009),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6-0256/2009 ),
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. …/2008
REGULATION (EC) No …/2008 OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL
o štatistike o prípravkoch na ochranu rastlín
concerning statistics on plant protection products
o štatistike pesticídov
concerning statistics on pesticides
(1) V rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES z 22. júla 2002, ktorým sa ustanovuje šiesty environmentálny akčný program Spoločenstva, sa uznalo, že vplyv pesticídov, najmä z prípravkov na ochranu rastlín používaných v poľnohospodárstve, na zdravie ľudí a životné prostredie sa musí naďalej znižovať.
(1) Decision No 1600/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 22 July 2002 laying down the Sixth Community Environment Action Programme recognised that the impact of pesticides on human health and the environment, in particular from plant protection products used in agriculture, must be reduced further.
Zdôraznila sa v ňom potreba dosiahnuť trvalo udržateľnejšie používanie pesticídov a vyzvalo sa na celkové výrazné zníženie rizík a používanie pesticídov zlučiteľné s potrebnou ochranou plodín.
It underlined the need to achieve more sustainable use of pesticides and called for a significant overall reduction of risks and the use of pesticides consistent with the necessary crop protection.
(1) V rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES z 22. júla 2002, ktorým sa ustanovuje šiesty environmentálny akčný program Spoločenstva, sa uznalo, že vplyv pesticídov, najmä tých používaných v poľnohospodárstve, na zdravie ľudí a životné prostredie sa musí naďalej znižovať.
(1) Decision No 1600/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 22 July 2002 laying down the Sixth Community Environment Action Programme recognised that the impact of pesticides on human health and the environment, in particular from pesticides used in agriculture, must be reduced further.
(4) Keďže účinky smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES zo 16. februára 1998 o uvádzaní biocídnych výrobkov na trh sa prejavia až značnú dobu po roku 2006, keď bude ukončené prvé hodnotenie účinných látok na použitie v biocídnych výrobkoch, Komisia ani väčšina členských štátov nemajú v súčasnosti dostatočné informácie alebo skúsenosti na to, aby navrhli ďalšie opatrenia týkajúce sa biocídov.
(4) Since the effects of the Directive 98/8/EC of the European Parliament and of the Council of 16 February 1998 concerning the placing of biocidal products on the market will not become apparent until well after 2006, when the first evaluation of active substances for use in biocidal products will be finalised, neither the Commission nor most Member States currently have sufficient knowledge or experience to propose further measures regarding biocides.