natgillin/translations-raw huggingface dataset:
E. keďže výskum je proces premeny hospodárskej sily na vedomosti a inovácia je obrátený proces premeny vedomostí na hospodársku silu,
E. whereas research is the process of converting economic power into knowledge, while innovation is the reverse process of transforming knowledge into economic power,
F. keďže EÚ a jej členské štáty musia nájsť prostriedky na to, aby priniesli spoločnú odpoveď na veľké spoločenské, hospodárske, environmentálne, demografické a etické výzvy, ktorým sú vystavené európske národy, akými sú starnutie obyvateľstva, zdravotníctvo, dodávky potravín, trvalo udržateľný rozvoj, najzávažnejšie problémy životného prostredia atď., a keďže výsledné riešenia musia motivovať jednotlivca k tomu, aby niesol väčšiu zodpovednosť za svoje konanie,
F. whereas the EU and its Member States must give themselves the means to respond jointly to the major societal, economic, environmental, demographic and ethical challenges facing the peoples of Europe, such as demographic ageing, health, food supply, sustainable development, the major environmental challenges etc., and whereas the resulting solutions must motivate individuals to shoulder greater responsibility for their actions,
G. keďže investície do výskumu, vývoja a inovácií sú z dlhodobého hľadiska najlepšou možnou reakciou na súčasnú hospodársku a finančnú krízu, čo umožní EÚ, aby sa stala spoločnosťou so zručnosťami, ktorá je konkurencieschopná na celosvetovej úrovni,
G. whereas investment in RDI is the best possible long-term response to the current economic and financial crisis, enabling the EU to become a society with skills that are competitive at world level,
H. keďže Európa súťaží s hospodárskymi veľmocami ako sú Čína, India, Brazília, Austrália, Spojené štáty americké a Rusko a keďže naša schopnosť zjednotiť a skoordinovať úsilie, najmä v oblasti výskumu, medzi Európskou úniou a členskými štátmi vo veľkej miere podmieňuje našu hospodársku konkurencieschopnosť, a teda možnosť financovať naše sociálne ambície a dodržiavanie našich záväzkov v oblasti životného prostredia,
H. whereas Europe is competing with economic powers such as China, India, Brazil, Australia, United States of America, and Russia, and whereas our capacity to unite and coordinate our efforts, particularly in research, between the European Union and the Member States very largely determines our economic competitiveness, and hence the possibility of financing our social ambitions and meeting our commitments concerning the wellbeing of Europe's citizens and the protection of the environment,
I. keďže výdavky na výskum a vývoj sú v Európe nízke v porovnaní s inými svetovými mocnosťami, čo je spôsobené okrem iného nedostatočným súkromným financovaním a nedostatkom rámcových podmienok priaznivých k inováciám; keďže atraktivita RP7 pre priemyselné odvetvie a využívanie výskumu v prospech hospodárstva sa teda nepreukázali v plnej miere, keďže sa jednoznačne preukazuje, a to aj bez ohľadu na výšku financovania, potreba lepšej koordinácie medzi Úniou, členskými štátmi a regiónmi, pri plnom rešpektovaní osobitostí a etických alternatív členských štátov,
I. whereas R&D expenditures in Europe is low compared with other global powers, among others due to a lack of private investment and innovation friendly framework conditions; whereas the attractiveness of FP7 for the industrial sector and the use of research for the benefit of the economy are thus not fully demonstrated; whereas beyond the sums involved, there is also a clear need for better coordination and co-financing between the Union, the Member States, and the regions, with full respect for the specificities and the ethical options made by the Member States,
J. keďže iba pomerne malá časť verejných investícií do VVI sa uskutočňuje v rámci európskej spolupráce,
J. whereas only a relatively low level of public investment in RDI is the subject of European cooperation,
K. keďže lepšie vzťahy medzi akademickou sférou, výskumom a priemyselným odvetvím sú nevyhnutné v záujme umožnenia pretvoriť výsledky výskumu do výrobkov a služieb, ktoré vytvárajú hospodársky rast,
K. whereas a better relationship between the academic, research and industrial worlds is essential for research results to be better converted into products and services generating economic growth and benefits for the society as a whole,
L. keďže RP7 by mal vychádzať z rovnakých všeobecných zásad ako Európsky výskumný priestor (EVP),
L. whereas FP7 should be modelled on the same general principles as European Research Area (ERA),
M. keďže z 54,6 miliárd EUR, ktoré má program, 25,8 miliárd bolo zaviazaných v priebehu prvých štyroch rokov (2007 až 2010), čiže v priemere 6,5 miliárd ročne, a 28,8 miliárd sa ešte má zaviazať v priebehu posledných troch rokov (2011 až 2013), čiže v priemere 9,6 miliárd ročne,
M. whereas, of the EUR 54.6 billion in the programme, 25.8 billion have been committed over the first four years (2007 to 2010), i.e. 6.5 billion a year on average, and 28.8 billion remain to be committed over the last three years (2011 to 2013), i.e. 9.6 billion a year on average,
N. keďže roky 2011 až 2013 sú problematickými rokmi, ktoré si vyžadujú bezodkladnú osobitnú pozornosť z hľadiska faktorov konkurencieschopnosti a sociálnej súdržnosti, ktorých podstatnou súčasťou sú výskum a inovácie,
N. whereas the years 2011 to 2013 are fragile years, requiring immediate particular attention with regard to competitiveness and social cohesion factors, of which research and innovation are essential components,
O. keďže zložitosť administratívneho riadenia, značná byrokracia, nedostatok transparentnosti, neúčinnosť a neodôvodnené zdržania sú naďalej hlavnými prekážkami pre RP7, ktoré významne odrádzajú vedeckú obec, priemysel a MSP od účasti na programe, a preto by dosiahnutie veľkého pokroku, pokiaľ ide o zjednodušenie programu malo byť jednou z najvyšších priorít,
O. whereas complexity of administrative management, considerable red tape, bureaucracy, lack of transparency, inefficiency and unjustified delays remain major handicaps for FP7 and provide important disincentives for researchers, industry and SMEs from participating in the programme and therefore achieving a quantum leap in simplification should be one of the highest priorities,
P. keďže dosiahnutie 40 percentnej účasti žien v RP7 je ambiciózny a správny cieľ, keďže súčasná účasť výskumných pracovníčok na výskumných projektoch v rámci RP7 je znepokojivo len 25,5 %,
P. whereas the target of participation of 40 % women researchers in FP7 is ambitious and the right target; whereas the current female participation of researchers in FP7 research projects is a disappointingly 25.5 %,
2. nerozumie omeškaniu Komisie, ktorá uverejnila svoje oznámenie 9. februára 2011, zatiaľ čo mala povinnosť urobiť tak najneskôr do konca roku 2010, a vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa oznámenie Komisie nevenuje súčasným výzvam v dostatočnej miere, najmä situácii hospodárskej krízy, sumám, ktoré je potrebné zaviazať v rámci RP7 atď.;
Fails to understand the delay on the part of the Commission, which published its communication on 9 February 2011 although it had an obligation to do so no later than 2010, and regrets the weakness of the Commission communication in view of current challenges, particularly the current economic crisis situation, the sums remaining to be committed under the FP7 etc.;
Výsledky RP7
Results of FP7
9. konštatuje, že znásobovanie pokrývaných cieľov a tematík a diverzifikácia nástrojov rozšírili pôsobnosť RP7 a znížili schopnosť slúžiť v prospech určitého konkrétneho európskeho cieľa;
Notes that an ever-growing number of objectives and themes covered and diversification of instruments has widened the scope of FP7 and reduced its capacity to serve a specific European objective;
13. navrhuje posilnenie výskumu založeného na spolupráci, akým sú aktivity financované v rámci všeobecného programu Spolupráca; požaduje možnosť tvoriť menšie a stredne veľké projekty a partnerské konzorciá, ktoré umožňujú efektívnu koordináciu, ako doplnok k posilneniu vedeckej výnimočnosti; zdôrazňuje, že prístup spolupráce vo výskume musí zostať základným prvkom rámcového programu;
Proposes the reinforcement of collaborative research such as the activities funded in the specific programme ‘Cooperation’; calls for the possibility of forming smaller and medium sized projects and partner consortia that allow efficient coordination, in addition to strengthening scientific excellence; stresses that the collaborative research approach must remain the core element of the Framework Programme;
17. vyjadruje pochybnosti v súvislosti s nesúrodosťou cieľov programu Kapacity a ťažkosťami, ktoré z toho vyplývajú, najmä v oblasti medzinárodnej spolupráce, a s pokrokom v rámci hlavných výskumných infraštruktúr (ESFRI); domnieva sa, že existuje jasná potreba akcií v prospech MSP a inovatívnych MSP, a vyzýva Komisiu, aby zachovala tieto činnosti a rozpočet s nimi spojený a súčasne podnikla kroky na zlepšenie ich vykonávania; domnieva sa však, že projekty ERA-NET, ERA-NET+ a iniciatívy, ktoré vychádzajú z článku 185 plnia svoju úlohu, ktorej cieľom je štruktúrovať Európsky výskumný priestor (EVP);
Voices concerns regarding the heterogeneous nature of the objectives of the ‘Capacities’ chapter and the difficulties that result, notably with regard to international cooperation and the progress on the major Research Infrastructures (ESFRI); considers that there is a clear need for actions in favour of SMEs and innovative SMEs and calls on the Commission to at least maintain these actions and the budget associated with them, while taking steps to improve their implementation; considers that the ERA-NET and ERA-NET+ ‘Infrastructure’ projects and the initiatives based on Article 185 fulfil their role aimed at structuring the European Research Area (ERA);
19. žiada Komisiu, aby poskytla Parlamentu jasné a podrobné informácie o fungovaní JTI s uvedením ich právneho štatútu, ktorí ľudia tvoria riadiacu radu, a aké činnosti vykonávajú;
Asks the Commission to give Parliament clear and detailed information on the functioning of JTIs, stating in each case their legal status, the people who make up the governing board, and activities undertaken;
26. vyzýva Komisiu, aby v rámci RP7 a budúceho finančného rámca zabezpečila primeranú úroveň financovania výskumu a vývoja aplikácií a služieb Globálneho systému satelitnej navigácie (GNSS);
Calls on the Commission to ensure, in the context of FP7 and the future financial framework, an appropriate level of R&D funding for Global Navigation Satellite System (GNSS) applications and services;
Zapojenie do RP7
Participation in FP7
31. domnieva sa, že účasť mladých vedcov v projektových tímoch v rámci spolupráce pri výskumných činnostiach v priemyselných a vedeckých organizáciách by mala ponúkať viac stimulov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali konkrétne opatrenia, ktoré majú zvýšiť účasť mladých výskumných pracovníkov v rámcových programoch; vyzýva Komisiu, aby využila priebežné preskúmanie siedmeho rámcového programu na podporu zamestnávania mladých vedcov tým, že určí pravidlá a spôsoby účasti takým spôsobom, že venuje podstatnú časť finančných prostriedkov na prijímanie mladých vedcov;
Believes that the participation of young scientists in project teams in the context of collaborative research activities by industry and science organisation should be incentivated; calls for the Commission and the Member States to take specific measures designed to increase the participation of young researchers in the framework programmes; calls on the Commission to use the mid-term review of the Seventh Framework Programme to promote the employment of young scientists by designing the rules and modes of participation in such a way as to devote a substantial portion of funding for hiring young researchers;
35. domnieva sa, že programy by mali byť otvorené medzinárodným partnerom; zdôrazňuje, že základná zásada by mala byť tá, že všetky programy budú otvorené aj financovaniu zahraničných zoskupení (budú im udelené osobitné kompetencie); odmieta, aby bola Komisia v lepšej pozícii ako výskumní pracovníci pri voľbe partnerov na spoluprácu;
Believes that the programmes should be opened up to international partners; highlights that the basic principle should be that all programmes should be open for financing also of foreign groupings (given specific competencies); rejects the notion that the Commission would be better placed than researchers to determine the choice of cooperation partners;
37. domnieva sa, že úroveň financovania RP7, ktoré je spoľahlivé a potrebné, sa musí minimálne zachovať, aby sa splnili veľké spoločenské výzvy a pripomína, že investície v oblasti VVI sú dlhodobými investíciami a predstavujú rozhodujúci prvok umožňujúci dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020;
Takes the view that the level of financing of FP7, which is credible and necessary, must at least be maintained in order to meet the great societal challenges and recalls that investment in RDI is long-term investment and is key to achieving the objectives of the Europe 2020 strategy;
Úloha inovácií
Role of innovation
44. konštatuje, že ak je RP7 rozdelený takým spôsobom, aby sa rozlišovalo medzi vedou pre vedu, vedou pre hospodársku súťaž a vedou pre spoločnosť, je tu riziko, že postupný prechod od základného výskumu po aplikovaný výskum a inovácie nebude možný; poukazuje na potrebu zabrániť tomu, aby úspešnú realizáciu integrovaných projektov brzdila štrukturálna nepružnosť;
Notes that if FP7 is structured in such a way as to distinguish between science for science’s sake, science for competition, and science for society, there is a risk that the gradual transition from basic research to applied research and innovation will be left out of consideration; points to the need to prevent the successful implementation of integrated projects being hampered by structural rigidity;
47. uznáva, že európske technologické platformy, JTI a PPP prispievajú k väčšiemu zapojeniu priemyselného odvetvia a požaduje ich konsolidáciu v budúcich programoch; zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť primerané pravidlá týkajúce sa účasti (vrátane pravidiel duševného vlastníctva) a mier financovania (vrátane mier financovania pri nepriamych nákladoch) a usilovať sa o ďalšie zjednodušenie s cieľom prilákať väčší počet MSP, verejných výskumných inštitúcií a menších výskumných organizácií, a zabezpečiť tak lepšiu rovnováhu, pokiaľ ide o prístup zúčastnených strán do JTI a PPP;
Acknowledges that European Technology Platforms, JTIs and PPPs contribute towards greater industry participation and calls for their consolidation in future programmes; stresses the need to ensure adequate rules for participation (including intellectual property rules) and funding rates (including funding rates for indirect costs), as well as strive for further simplification, in order to attract a larger number of SMEs, public research institutes and smaller research organisations and with that to ensure a better balance in stakeholders’ access and participation in JTIs and PPPs;
Monitorovanie opatrení na zjednodušenie
Follow-up to simplification measures
53. domnieva sa, že FNRR zohral úlohu páky na zvýšenie investícií do VVI v čase krízy, kedy banky neboli schopné vykonávať túto úlohu, čo ho výsledkom bolo poskytnutie v prvých rokoch pôžičiek vo výške 8 mld. EUR, ktorými sa vytvorili investície vo výške viac ako 20 mld. EUR;
Takes the view that the RSFF has acted as a decisive lever in both qualitative and quantitative terms in increasing investment in RDI at a moment of crisis when the banking sector was no longer in a position to play this role, its first years resulting in EUR 8 billion in loans, generating more than EUR 20 billion in investment;
Všeobecné závery a budúce orientácie
Overall conclusion and future orientations
59. domnieva sa, že zostávajúce sumy by sa nemali odkloniť od výskumu a nemali by sa použiť na iné programy alebo nástroje, ktoré nepatria do oblasti výskumu a inovácií alebo cieľov a pôsobnosti RP7;
Believes that the remaining sums should not be diverted from research and used for other programmes or instruments that do not come within the research and innovation sector or the objectives and scope of FP7;
61. zdôrazňuje, že je dôležité zvážiť zhodnotenie výsledkov dosiahnutých vo všetkých oblastiach, ktoré boli vymedzené ako politické priority na financovanie, a ich účinnosť s cieľom zlepšiť hodnotenie budúcich programov;
Stresses that it is important to consider the assessment of the results obtained in each of the areas defined as political priorities for funding, and how effective they were, in order to improve the evaluation of future programmes;
Zmieriť vedu s občanom
Reconciling science and the citizen
„Toto XXI. storočie predstavuje zvláštny paradox: napriek tomu, že vytvára dôležité výzvy a že vedecké a technické výsledky sú všadeprítomné v našom každodennom živote, zdá sa, že veda nebola nikdy natoľko vzdialená, neprístupná a znepokojujúca.“ – Claudie Haigneré, predsedníčka UNIVERSCIECE, bývalá ministerka pre výskum (2002 až 2004) a bývalá ministerka pre európske záležitosti (2004 až 2005) Francúzskej republiky, lekárka a astronautka.
‘ This 21st Century offers us a curious paradox: it poses major scientific challenges and the impact of science and technology is felt throughout our daily lives, and yet the sciences have never seemed so distant, inaccessible and troubling ’ - Claudie Haigneré, President of universcience, former Minister for Research (2002-2004) and former Minister for European Affairs (2004-2005) of the French Republic, doctor and astronaut.
Európska rada počas svojho zasadnutia 23. a 24. marca 2000 v Lisabone stanovila pre Európsku úniu ambiciózny strategický cieľ: stať sa v roku 2010 najkonkurencieschopnejšou a najdynamickejšou znalostnou ekonomikou na svete.
On 23 and 24 March 2000, the European Council, meeting in Lisbon, set the European Union (EU) an ambitious strategic objective: to become, by 2010, the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world.
V tejto stratégii bola uznaná hlavná úloha výskumu.
The central role played by research in this strategy has been acknowledged.
Tento cieľ sa zdá byť dosiahnuteľný pre 15 štátov, ktoré tvoria Úniu, z ktorých niektoré – nostalgické za stratou svojho impéria – vidia v EÚ nádej novej spoločnosti.
Such an objective seemed within the reach of the 15 States that made up the Union, some of which, nostalgic for their vanished empire, saw in the EU hope for a new society.
Táto stratégia, tzv. Lisabonská stratégia, bola neúspechom, ktorého príčiny Únia v skutočnosti neanalyzovala.
This strategy, termed the ‘Lisbon Strategy’, has been a failure without the Union having really analysed the reasons why.
Je to chybou štátov, ktoré nedodržiavajú európske záväzky, ktoré prevzali?
Was it the fault of the States, which failed to meet the European commitments they had signed up to?
Je to chybou národov, ktoré sa cítia nedostatočne zapojené a dajú to tvrdo pocítiť elitám?
Was it the fault of the peoples, who did not feel sufficiently involved and would make the elites pay dearly for that?
Je to chybou elít, ktoré nepochopili vôľu národov porozumieť zmyslu toho, čo im navrhujeme?
Was it the fault of the elites, who had not understood people’s hunger to understand the meaning of what they were being offered?
Je to spôsobené silou mrzutých politických činov, ktorá bola väčšia, ako sila Únie a jej členov?
Was it the force of contrary political events, which outweighed that of the Union and its members?
Bude na historikoch, aby odhalili, čo sa stalo počas tohto citlivého desaťročia 2000 – 2010, ktoré je pravdepodobne koncom cyklu mieru, prosperity a bratstva medzi európskymi národmi, ktorý sa začal po skončení druhej svetovej vojny a uzatvoril sa pádom berlínskeho múru a jeho dôsledkami.
Historians will have to make sense of what happened in the challenging decade 2000 – 2010, which probably saw the end of a cycle of peace, prosperity and fraternity among the peoples of Europe that began after the Second World War and ended with the fall of the Berlin Wall and its consequences.
Toto desaťročie sa začína zavedením eura, veľkou nádejou menovej stability, ktorá sa premieňa na obrovské rozpočtové zlyhanie, pretože sme zabudli, že nemôžeme mať menovú úniu bez hospodárskej únie a pretože štáty nedodržiavajú pakt stability, ktorý podpísali.
The decade opened with the introduction of the euro, the great hope for monetary stability that turned into an enormous budget fiasco, since it had been forgotten that there can be no monetary union without economic union and the States did not abide by the stability pact they had signed.
Pokračuje Zmluvou z Nice, ktorá nadobudla platnosť 1. februára 2003 a ktorá bola natoľko katastrofálna a zložitá, že zmluvné strany bezodkladne začali s diskusiou o budúcnosti Únie, ktorá mala viesť k prijatiu nového textu.
It continued via the Treaty of Nice, which entered into force on 1 February 2003 and was so disastrous and complex that the signatories immediately launched a ‘debate on the future of the Union’, which would supposedly lead to a new text.
Zažíva obrovskú radosť po tom, ako sa kontinent opätovne zjednotil v rokoch 2004 a 2007 pristúpením 12 štátov, z ktorých 10 bolo postkomunistických, avšak príchod krízy rozdúchava národné egoizmy, ktoré ovplyvňujú určitú kategóriu verejnej mienky.
It experienced immense joy when the continent was finally reunified in 2004 and 2007 with the accession of 12 States, 10 of which were post-communist, but the onset of the crisis inflamed national self-interest, which had an impact on public opinion in some quarters.
Je svedkom zmätenia národov, ktoré v roku 2005 vo Francúzsku a v Holandsku vyjadrili svoju vôľu pochopiť budovanie Európy, ktorej nerozumejú, a neupadnúť pri ňom do zabudnutia.
It witnessed the disarray of peoples who, starting in 2005 with France and the Netherlands, expressed their hunger to understand and not be forgotten by a European project that they no longer understood.
Francúzsko a Holandsko by sa nemali cítiť vinnými: Ak by sa v roku 2005 uskutočnilo 25 referend, viac, ako dva štáty by hlasovali PROTI.
France and the Netherlands should not be made to feel guilty: had there been 25 referendums in 2005, more than two States would have voted NO.
Desaťročie sa završuje finančnou a hospodárskou krízou so začiatkom v roku 2008.
The decade drew to a close with the financial and economic crisis from 2008 onwards.
Končí sa v roku 2009 novými inštitúciami, novou Európskou komisiou (EK) a novým Európskym parlamentom (EP).
It ended in 2009 with new institutions, a new European Commission and a new European Parliament.
Počas tohto obdobia sa Únia zaviazala uskutočniť dva významné projekty: GALILEO a ITER, ktorých úspech závisí od vedy a výskumu a ktorých ťažkosti vyjadrujú tvrdú európsku realitu.
In the meantime, the Union had committed itself to two major projects: Galileo and ITER, for the success of which science and research are crucial and the difficulties of which illustrate the harsh European reality.
Ako môžeme vzhľadom na takéto politické udalosti dúfať, že sa staneme najkonkurencieschopnejšou znalostnou ekonomikou na svete?
How, in the light of such political events, can we have imagined that we might hope to become the leading knowledge-based economy, the most competitive in the world?
V uplynulom desaťročí boli EÚ a členské štáty vystavené obrovskej výzve: zabezpečiť svojim národom prosperitu a sociálny pokrok na planéte, ktorá sa rýchlo mení a stáva sa čoraz zložitejšou.
In the past decade the EU and the Member States have faced an enormous challenge: to give their peoples prosperity and social progress in a fast-moving and increasingly complex world.
Štátom trvalo určitý čas, kým po opadnutí nostalgie za impériami pochopili, že sa stali príliš malými a že sa musia zjednotiť.
States have taken time to realise, once the nostalgia for empire passed, that they were becoming too small and needed to unite.
Európe bude určitý čas trvať, kým pochopí, že už nie je veľkým kontinentom.
Europe will take time to understand that it is no longer a great continent.