natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EÚ 180E, 31.7.2003, s.
OJ C 180E, 31.7.2003, p.
EÚ 38E, 12.2.2004, s.
OJ C 38E, 12.2.2004, p.
ES 135, 7.5.2001, s.
OJ C 135, 7.5.2001, p.
– so zreteľom na svoje uznesenie z 24. októbra 2006 o návrhu rozhodnutia Rady stanovujúcom mechanizmus Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany (prepracované znenie)
– having regard to its resolution of 24 October 2006 on the proposal for a Council decision establishing a Community civil protection mechanism (recast)
Prijaté texty, P6_TA(2006)0434 . ,
Texts Adopted, P6_TA(2006)0434 . ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2005 o reforme OSN
– having regard to its resolution of 9 June 2005 on the reform of the United Nations
– so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj a stanovisko Výboru pre zahraničné veci (A6-0000/2007),
– having regard to the report of the Committee on Development and the opinion of the Committee on Foreign Affairs ( A6‑0372/2007 ),
Európsky konsenzus o humanitárnej pomoci
The European Consensus on Humanitarian Aid
3. domnieva sa, že konsenzus by mal objasniť, ako môžu byť rozličné prostriedky ES a členských štátov pospájané a koordinované z hľadiska svojich príslušných komparatívnych výhod;
Considers that the Consensus should clarify how the different assets of the EC and the Member States can best be combined and coordinated, in the light of their respective comparative advantages;
ČASŤ I: Vízia EÚ o humanitárnej pomoci
PART I: The EU Vision of Humanitarian Aid
a) Všeobecné ciele
a) Common objectives
7. zdôrazňuje, že cieľom humanitárnej pomoci musí byť vlastný rozvoj a sebestačnosť, a nie vytvorenie prílišnej závislosti krajín alebo oblastí, ktoré dostávajú pomoc, od vonkajšej doplnkovej pomoci;
Stresses that humanitarian aid must take account of self-development and self-sufficiency and must not be geared towards making the countries or regions to which the aid is given too dependent on further aid or external assistance;
b) Všeobecné hodnoty, zásady a osvedčené postupy
b) Common values, principles and good practice
- zásada humanity , čo znamená zamerať sa na záchranu ľudských životov a zmierňovanie utrpenia kdekoľvek na svete,
- the principle of humanity, meaning the centrality of saving human lives and alleviating suffering wherever it is found;
- zásada nestrannosti, čo znamená vykonávanie činností len na základe potreby, bez diskriminácie medzi postihnutým obyvateľstvom alebo v rámci neho,
- the principle of impartiality, meaning the implementation of actions solely on the basis of need, without discrimination between or within affected populations;
- zásada neutrality , čo znamená, že humanitárna činnosť nemôže uprednostňovať žiadnu stranu v ozbrojených konfliktoch alebo v iných sporoch, kde sa takáto činnosť vykonáva,
- the principle of neutrality, meaning that humanitarian action must not favour any side in an armed conflict or other dispute where such action is carried out;
- zásada nezávislos, čo znamená oddelenie humanitárnych cieľov od politických, hospodárskych, vojenských alebo iných cieľov akéhokoľvek subjektu so zreteľom na oblasti, kde sa humanitárna činnosť uskutočňuje;
- the principle of independence, meaning the autonomy of humanitarian objectives from the political, economic, military or other objectives that any actor may hold with regard to areas where humanitarian action is being implemented;
Zavádzanie humanitárnej pomoci sa musí orientovať na dve ďalšie priority:
In addition to which, humanitarian action should be implemented in accordance with two priorities:
- naliehavosť, čo znamená väčší dôraz na odstránenie všetkých bezdôvodných prieťahov pri poskytovaní humanitárnej pomoci vrátane kritiky prípadných prieťahov, keď to bude potrebné;
- immediacy, meaning a stronger emphasis on the elimination of all unreasonable delays in the supply of humanitarian aid and on questioning any delays when appropriate;
- účinnosť, čo znamená, že existuje jasná merateľnosť výkonu, proti ktorému môže byť demokratická zodpovednosť náležite orientovaná;
- effectiveness, meaning that there is a clear measurability of output against which democratic accountability can be properly directed;
9. víta iniciatívu Komisie začať Dobré humanitárne partnerstvo, ktoré rozširuje globálnu humanitárnu reformu tým, že spája darcov, partnerov realizujúcich pomoc a príjemcov na spoločnom základe, a prijatie usmernení o podpore dodržiavania medzinárodného humanitárneho práva (MHP), ktoré schválila EÚ v roku 2005; želá si, aby EÚ hrala vedúcu úlohu pri monitorovaní obrany, podpory, šírenia a posilňovania dodržiavania medzinárodného humanitárneho práva vrátane mimovládnych subjektov s cieľom zachovať humanitárny priestor; želá si, aby všetky členské štáty, ktoré tak ešte neurobili, odsúhlasili bez výhrad zásady a osvedčené postupy humanitárneho darcovstva schválené v Štokholme 17. júna 2003; zdôrazňuje potrebu premietnuť tieto zásady do praxe a pravidelne (dvojročne) kontrolovať ich dodržiavanie zo strany inštitúcií EÚ a stáleho spravodajcu Európskeho parlamentu pre humanitárnu pomoc;
Welcomes the Commission's initiative to launch a Good Humanitarian Partnership, enhancing global humanitarian reform by bringing together donors, implementing partners and beneficiaries in a joint platform and the adoption by the EU in 2005 of operational guidelines on the promotion of respect for International Humanitarian Law (IHL); wishes to see the EU play a leading role in monitoring the defence, promotion, dissemination and enforcement of respect for IHL, including by non-State actors, in order to preserve the humanitarian space; wishes to see all the Member States which have not yet done so subscribe without reservation to the principles and good practice for humanitarian donorship (GHD) endorsed in Stockholm on 17 June 2003; stresses the need for these principles to be translated into practice and for their observance to be assessed on a regular (biennial) basis by the EU institutions and the European Parliament’s standing rapporteur on humanitarian aid;
12. domnieva sa, že EÚ by mala rozvinúť iniciatívy na uskutočnenie koncepcie zodpovednosti chrániť uprednostnením preventívnych opatrení, civilných prostriedkov a podporu vládam tretích krajín pri plnení svojich povinností chrániť svoje obyvateľstvo; zdôrazňuje, že donucovacie opatrenia vrátane vojenských zásahov sa môžu používať len ako posledné riešenie a len v súlade s medzinárodným právom; znovu osobitne zdôrazňuje, že Bezpečnostná rada OSN by mala vždy pri zvažovaní použitia sily vziať do úvahy päť kritérií legitimity, ktoré generálny tajomník OSN navrhol vo svojej správe z marca 2005 a ktoré Parlament podporil: vážnosť hrozby, správny úmysel, posledné riešenie, primeranosť prostriedkov a primeraná šanca na úspech; súhlasí s tým, aby sa v rezolúcii Bezpečnostnej rady stanovili zásady týkajúce sa použitia sily a jej oprávnenosti;
Believes that the EU should develop initiatives to make the concept of 'responsibility to protect' a reality, while giving precedence to preventive action, civilian means and support for third-country governments in fulfilling their obligations to protect their populations; stresses that coercive measures, including military intervention, may only be used as a last resort and strictly in accordance with international law; in particular, reiterates that, when considering the use of force, the Security Council should always take into account the five criteria of legitimacy proposed by the UN Secretary-General report of March 2005 and supported by Parliament: seriousness of threat, proper purpose, last resort, proportional means and a reasonable chance of success; agrees that the principles relating to the use of force and its authorisation should be laid down in a resolution of the Security Council;
ČASŤ II: Uvedenie zásad do praxe: spoločný rámec pre humanitárnu pomoc EÚ
PART II: Translating Principles into Practice: a common framework for EU Humanitarian Aid
14. víta uznanie záverov Európskej rady z júna 2007 o potrebe plného uznania politiky humanitárnej pomoci ako samostatnú politiku EÚ, a preto sa domnieva, že Spoločenstvo a členské štáty by mali podporovať strategickú politickú diskusiu o humanitárnej pomoci na primeranom fóre Rady vytvorením osobitnej pracovnej skupiny Rady (napr. COHUMA – pracovná skupina pre humanitárnu pomoc), ktorá umožní vypracovať ucelené metódy zabezpečujúce rýchlu a jednotnú akciu;
Welcomes the recognition in the conclusions of the June 2007 European Council of the need for humanitarian aid policy to be fully recognised as an EU policy in its own right, and considers therefore that the Community and the Member States should foster strategic policy discussion of humanitarian action in an adequate Council forum through the creation of a specific Council Working Group (e.g. a COHUMA, i.e. a Council Working Group on Humanitarian Aid), which will allow cohesive methods ensuring swift and consistent action to be drawn up;
b) Poskytovanie primeranej a účinnej pomoci
b) Providing adequate and effective aid
17. víta návrh Komisie vytvoriť spoločný rámec EÚ na hodnotenie potrieb a výmenu odborných analýz; pripomína, že tam, kde je to možné, by EÚ mala uprednostňovať odber z miestnych a regionálnych zdrojov;
Welcomes the Commission's proposal to establish an EU common framework for the assessment of needs and sharing of expert analysis; recalls that the EU should give preference to local and regional sourcing whenever possible;
c) Diverzita a kvalita v partnerstve
c) Diversity and quality in partnership
22. verí, že EÚ by mala vytvoriť stratégie na informovanie netradičných darcov, ktorých finančné prostriedky sú často vyčlenené alebo podmienené, s cieľom presadzovať model pomoci na základe potrieb, zásady MHP a koncepciu partnerstva; zdôrazňuje však, že tieto nové zdroje financovania nemusia mať za následok zníženie prostriedkov prichádzajúcich z členských štátov EÚ a Komisie;
Believes that the EU should develop strategies to reach out to non-traditional donors whose funding is often earmarked and/or conditional, with the aim of promoting a model of needs-based aid, the principles of IHL and the concept of partnership; stresses however that these new sources of funding must not result in a reduction in the funds coming from the EU Member States and the Commission;
d) Účinnosť, kvalita a zodpovednosť
d) Effectiveness, quality and accountability
25. domnieva sa, že EÚ by mala podporovať využívanie nariadení a zásad o humanitárnych činnostiach stáleho výboru na úrovni agentúr, usmerňujúce zásady o vnútornom presídľovaní, Kódex správania z roku 1994 pri záchranných akciách Medzinárodného hnutia Červeného kríža a Červeného polmesiaca a mimovládnych organizácií (MVO) a Humanitárnej charty (SPHERE);
Considers that the EU should promote the use of Inter-Agency Standing Committee guidelines and principles on humanitarian activities, the Guiding Principles on Internal Displacement, the 1994 Code of Conduct for the International Red Cross and Red Crescent Movement and Non-Governmental Organizations (NGOs) in Disaster Relief and the Humanitarian Charter (SPHERE);
e) Využitie civilnej ochrany a vojenských prostriedkov a kapacít mimo územia EÚ
e) Use of civil protection and military assets and capabilities outside the territory of the EU
f) Podpora znižovania nebezpečenstva katastrof a pripravenosti na katastrofy
f) Promoting disaster risk reduction and disaster preparedness
g) Posilnenie väzby s ostatnými nástrojmi pomoci
g) Reinforcing the link to other aid instruments
36. zdôrazňuje potrebu vyjasniť vzťahy medzi činnosťou Komisie prostredníctvom nástroja stability týkajúceho sa prevencie, riadenia a vyriešenia kríz (napr. odzbrojenie, demobilizácia, odmínovanie, opätovné prijatie presídlených, resp. vysťahovaných obyvateľov atď.), a sprievodnou činnosťou GR ECHO v rámci jeho poverenia a humanitárnych zásad;
Stresses the need to clarify the relations between activities supported by the Commission via the stability instrument for crisis prevention, management and resolution (such as disarmament, demobilisation, mine clearing, reintegration of displaced populations/refugees, etc.), and the concomitant activities carried out by DG ECHO in line with its mandate and with humanitarian principles;
h) Realizácia Európskeho konsenzu o humanitárnej pomoci
h) Implementation of the Consensus on Humanitarian Aid
Dňa 13. júna 2007 Komisia uverejnila oznámenie s názvom Smerom k Európskemu konsenzu o humanitárnej pomoci.
On 13 June 2007 the Commission published a communication entitled 'Towards a European Consensus on Humanitarian Aid'.
Na základe výsledkov konzultácií s hlavnými subjektmi odvetvia obsahuje oznámenie súbor zásad a hodnôt a predkladá návrhy na zvýšenie kvality, súdržnosti a účinnosti európskej humanitárnej politiky.
Drawing on the results of consultation with the main actors in this sector, the communication sets out a body of principles and values and puts forward proposals to improve the quality, coherence and effectiveness of European humanitarian policy.
Európska komisia vyzýva Radu a Európsky parlament, aby spolu s ňou prijali spoločné vyhlásenie o Európskom konsenze o humanitárnej pomoci na základe prvkov obsiahnutých v oznámení.
The Commission invites the Council and the European Parliament to adopt with it a joint declaration on a 'European Consensus on Humanitarian Aid' based on the contents of the communication.
Táto nevyhnutná iniciatíva prichádza v pravý čas a vyzýva na diskusiu o podstate zásad a stratégií Európskej únie na poskytovanie pomoci tým, ktorí ju najviac potrebujú.
This most opportune initiative is indispensable and calls for a thorough debate on the European Union's principles and strategies for distributing aid to those most in need.
Priebeh rokovaní medzi troma inštitúciami je veľkou príležitosťou na dosiahnutie politického konsenzu o spôsobe, ako reagovať na čoraz zložitejšie krízové situácie, a vymedziť pre Európu oblasť humanitárnej činnosti.
The negotiation process between the three institutions offers an important opportunity to reach a political consensus on the way to react to increasingly complex crisis situations and to define the boundaries of humanitarian action for Europe.
Prijatím dôrazného spoločného vyhlásenia bude Európska únia takisto schopná zaujímať na medzinárodnej scéne v oblasti humanitárnej pomoci jasnejšie a jednotnejšie stanovisko, pričom treba pripomenúť, že EÚ nie je iba obrovská mimovládna organizácia, ale že sa snaží riešiť príčiny toho, že je nevyhnutné poskytovať humanitárnu pomoc, a prípadne pomáhať hľadať najvhodnejšie politické riešenia týchto príčin.
By adopting a vigorous joint declaration, the Union will also be able to define a clearer position and to speak with a single voice on the international scene in the field of humanitarian aid, pointing out that the EU is not just a super-NGO but is concerned to address the causes which make humanitarian aid necessary and, where possible, to help find the most appropriate political solutions to them.
Pôsobnosť sa delí medzi členské štáty a Spoločenstvo.
Humanitarian action is a competence shared between the Member States and the Community.
Podľa systému finančnej kontroly Úradu OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí.
In 2006 the EU contributed over €2 billion, which is over 40% of official international humanitarian assistance
V roku 2006 presiahla výška príspevkov EÚ v tejto oblasti sumu 2 miliardy EUR, čo predstavuje viac ako 40 % oficiálnej medzinárodnej humanitárnej pomoci.
As registered by the OCHA-United Nations financial tracking system. .
Podľa odhadov poskytla Európska únia v roku 2006 humanitárnu pomoc 75 krajinám a približne 100 miliónom ľudí.
According to estimates, in 2006 EU humanitarian aid reached 75 countries and 100 million people.
Spoločenstvo sa podieľa na operáciách humanitárnej pomoci od konca 60. rokov.
The Community has engaged in humanitarian aid operations since the end of the 1960s.
Veľké množstvo humanitárnych akcií predstavuje od konca 80. rokov skutočne významnú súčasť vonkajšej činnosti Spoločenstva.
The large number of such operations undertaken since the late 1980s makes it a vital element in the Community's external action.
Na podnet Európskeho parlamentu sa v roku 1992 zriadil Úrad pre humanitárnu pomoc (ECHO), ktorý sa nedávno pretvoril na generálne riaditeľstvo (GR ECHO) a má k dispozícii 200 úradníkov pracujúcich v sídle riaditeľstva a 100 odborníkov prítomných v daných oblastiach humanitárnej činnosti.
Established in 1992 at the instigation of the European Parliament, the European Community Humanitarian Aid department (ECHO) has recently become a Directorate-General (DG ECHO) and has 200 officials working at its main office and 100 field experts.
V roku 1996 vstúpilo do platnosti nariadenie Rady (ES) č. 1257/96 stanovujúce rozsah pôsobnosti, ciele a postupy poskytovania humanitárnej pomoci Spoločenstva.
The scope, objectives and distribution procedures for the Community's humanitarian aid are defined in Council Regulation (EC) No 1257/96, which came into force in 1996.
V rozmedzí rokov 2000 až 2005 hospodárilo GR ECHO s priemerným rozpočtom 543 miliónov EUR (vrátane rezervy na pomoc v núdzi).
Between 2000 and 2005, DG ECHO's average budget was €543 million (including the emergency aid reserve).
V období rokov 2007 – 2013 sa bude tento rozpočet zvyšovať tak, aby v roku 2013 dosiahol úroveň 875 miliónov EUR, ale veľkú časť tohto zvýšenia spôsobí presun prostriedkov z humanitárnej časti potravinovej pomoci GR AIDCO do GR ECHO.
For the period 2007-2013, this budget will increase to a total of €875 million in 2013, though a large part of this increase is due to the transfer of the humanitarian part of food aid from DG AIDCO to DG ECHO.
Humanitárne potreby každý rok prevyšujú rozpočtové prostriedky vyhradené pre ECHO a Komisia musí siahnuť po rezervnom fonde.
Each year humanitarian needs exceed the budget set aside for ECHO and the Commission is obliged to call on reserve funds.
V rámci súčasných Zmlúv o ES a EÚ netvorí humanitárna pomoc samostatnú politickú oblasť.
Humanitarian aid is not a separate area of policy under the current EC and EU Treaties.
Humanitárna pomoc Spoločenstva sa štandardne opiera o články 177 až 178 Zmluvy o ES (rozvojová spolupráca).
The Community's humanitarian aid is based by default on Articles 177 to 178 of the EC Treaty (development cooperation).
Ústavná zmluva jej poskytovala nový právny základ zavedením samostatného článku o humanitárnej pomoci (článok III-321).
The constitutional treaty offered a new legal basis thanks to the introduction of a separate article on humanitarian aid (Art.
Humanitárna pomoc vyžaduje postup spolurozhodovania.
Humanitarian aid is subject to the codecision procedure.
Parlament, ktorý okrem toho rozhodol vytvoriť miesto stáleho spravodajcu pre humanitárnu pomoc, si pozorne všíma vývoj v tejto oblasti a neustále zdôrazňuje, aby dostávala primerané finančné prostriedky.
Parliament, which has moreover decided to create a post of Permanent Rapporteur for Humanitarian Aid, closely follows developments in this area and constantly insists that adequate funding be made available.
Vývoj okolností súvisiacich s humanitárnou pomocou
The changing context of humanitarian aid
Prostredie, v ktorom sa poskytuje humanitárna pomoc, sa za posledných pätnásť rokov značne zmenilo.
The environment in which humanitarian aid is distributed has changed considerably in the last 15 years.
Po prvé, po skončení studenej vojny sa radikálne zmenil charakter ozbrojených konfliktov.
Firstly, after the end of the East-West conflict, the character of armed conflicts has radically changed.
Počet vnútroštátnych konfliktov sa zvýšil a zároveň s tým počet vnútorne presídlených osôb v jednotlivých štátoch.
The number of internal wars has increased and with it the number of internally displaced people.
Nedodržiavanie, ba dokonca jasné odmietanie medzinárodného humanitárneho práva je naďalej bežné.
Failure to respect, and even outright rejection of, international humanitarian law are now common.
Prístup obetí k humanitárnej pomoci je často obmedzený a humanitárni pracovníci sú čoraz častejšie vystavovaní nebezpečenstvu násilia alebo dokonca zabitia.
Victims' access to humanitarian aid is often limited and humanitarian workers are increasingly exposed to the risk of aggression or even assassination.
Všeobecne platí, že humanitárny priestor je ohrozený.
Generally, the 'humanitarian space' is under threat.
Po druhé, zvýšila sa frekvencia prírodných katastrof a ich účinok, čo je nepochybne dôsledok klimatických zmien.
Secondly, natural disasters have become more frequent and their impact more devastating, due in part no doubt to climate change.
Tento stav vyvoláva otázky o výške finančných prostriedkov a investícií vyčleňovaných na prípravu na katastrofy.
This situation poses the problem of the level of funds and investments earmarked for disaster preparedness.
Je nevyhnutné posilniť činnosti, ktoré by okrem jednorazového poskytovania pomoci mali podporovať budovanie vlastných kapacít spoločenstiev s ohľadom na prípravu na katastrofy, pomoc a obnovu.
Operations which go beyond one-off relief and support local capacity-building by communities for disaster preparedness, relief and reconstruction must be strengthened.
Po tretie, do humanitárnej pomoci sa teraz v zvyšujúcom sa počte zapájajú nové subjekty, čiastočne v dôsledku dvoch vyššie uvedených príčin.
Thirdly, new actors , in growing numbers, are now involved in humanitarian aid, partly as a result of the two factors just mentioned.
Okrem humanitárnych subjektov v prísnom slova zmysle (agentúry Organizácie Spojených národov, organizácie Červeného kríža, MVO) sa v daných oblastiach vyskytovala aj civilná ochrana a vojenské zložky (t. j. štátne subjekty).
Besides humanitarian actors in the strict sense (UN agencies, Red Cross bodies, NGOs), civil protection resources and military forces (i.e. state-owned actors) have appeared.
Za prítomnosti vojenských prostriedkov a civilnej ochrany pod kontrolou daného štátu je možné spochybniť neutralitu a nezávislosť humanitárnej činnosti.
When state-controlled military and civil defence assets are deployed, the neutrality and independence of humanitarian action can be called into question.
Výsledkom môže byť zvýšenie nebezpečenstva pre tých humanitárnych pracovníkov, ktorí sa môžu v danej oblasti vnímať ako spojenci určitých strán konfliktu.
This can result in heightened risk for humanitarian workers, who may find themselves viewed as the allies of certain parties to the conflict.
Európska únia v roku 2001 zaviedla mechanizmus civilnej ochrany a zriadila monitorovacie a informačné stredisko v rámci GR pre životné prostredie na pomoc v rámci EÚ aj mimo nej.
The European Union put in place a civil protection mechanism in 2001 and a monitoring centre within DG Environment for interventions inside and outside the EU.
Barnierova správa uverejnená v máji 2006 navrhuje, aby sa vytvorila Európska jednotka civilnej ochrany.
The Barnier report, published in May 2006, proposes the creation of a European civil protection force.
Zapojenie štátnych subjektov do humanitárnych akcií sa musí vopred zvážiť z hľadiska koordinácie, účinnosti a nákladov.
Coordination, effectiveness and cost are aspects which must be considered before state actors are brought in to implement humanitarian operations.
Súkromní darcovia prispievajú na pomoc stále viac a treba určiť typy opatrení na spoluprácu s týmito novými subjektmi.
Private donors are contributing more and more to the funding of aid and the types of arrangements for working with these new actors must be defined.
Napokon sa musí brať do úvahy otázka zodpovednosti chrániť (právo, resp. povinnosť zasahovať), a to aj vtedy, keď sa javí, že medzi zodpovednosťou chrániť a humanitárnou pomocou nie je priama väzba.
Lastly, there must be a reflection on the issue of the 'responsibility to protect' ( 'the right/duty to intervene' ), even if there is not considered to be a direct link between the responsibility to protect and humanitarian aid.