natgillin/translations-raw huggingface dataset:
85. zdôrazňuje, že transparentnosť by sa mala zvýšiť jasným informovaním verejnosti o účele a údajoch technického plánovania každého projektu; žiada, aby sa dôkaz o dodržiavaní kritérií overoval v rámci verejných konzultácií;
Emphasises that transparency should be enhanced by clearly informing the public about the purpose and technical planning data of each project; asks that proof of compliance with the criteria should be verified in the context of public consultations;
V. Jasné a transparentné postupy udeľovania povolenia
V. Fast and transparent permit-granting procedures
92. vyzýva Komisiu, aby po zohľadnení rôznorodej škály osobitostí projektov a ich územnej charakteristiky určila, či by sa mali zriadiť spoločné alebo koordinované postupy na stanovenie konkrétnych kľúčových opatrení a osvedčených postupov (pravidelné výmeny informácií, včasné oznamovanie rozhodnutí, spoločné mechanizmy riešenia problémov atď.), a aby zhodnotila primeranosť využívania arbitrážnych konaní ako konečného rozhodovacieho nástroja;
Calls on the Commission to determine, taking account of the diverse range of project specificities and the territorial characteristics of projects, whether joint or coordinated procedures establishing concrete ad hoc key measures and best practices (regular exchanges of information, timely communication of decisions, joint problem-solving mechanisms, etc.) could be set up, and to evaluate the suitability of using arbitration procedures as a final decision-making tool;
100. zdôrazňuje, že efektívnym fungovaním trhu by sa mala zabezpečiť veľká časť nákladov na investičné potreby infraštruktúry, na základe zásad správneho rozdeľovania nákladov, transparentnosti, zákazu diskriminácie a efektívnosti z hľadiska nákladov a v súlade so zásadou „používateľ platí“; žiada, aby Komisia preskúmala, do akej miery súčasné regulačné stimuly postačujú na vyslanie potrebných signálov na trh a ktoré doplňujúce opatrenia, vrátane zlepšenia pravidiel pre rozdeľovanie nákladov, sú potrebné;
Stresses that the effective functioning of the market should provide a large part of the cost of the requisite infrastructure investment, on the basis of principles of proper cost-allocation, transparency, non-discrimination and cost-effectiveness and in line with the ‘user pays’ principle; requests the Commission to assess where the existing regulatory incentives are sufficient to send the necessary signals to the market, and what complementary measures, including those improving cost allocation rules, are needed;
118. víta iniciatívu Komisie predložiť v roku 2011 návrh na riešenie otázky rozdelenia nákladov v prípade technologicky zložitých alebo cezhraničných projektov, pretože to sa považuje za jednu z hlavných prekážok v rozvoji cezhraničnej infraštruktúry, a nový finančný nástroj na podporu prioritných projektov v období 2014 – 2020;
Welcomes the Commission’s initiative to present in 2011 a proposal to address the question of cost allocation of technologically complex or cross-border projects, as this is considered one of the main barriers to the development of cross-border infrastructure and a new financial instrument to back priority projects during 2014-2020;
120. konštatuje, že všetky externé potrubia a ostatné energetické siete vstupujúce na územie Európskej únie by sa mali riadiť transparentnými medzivládnymi dohodami a podliehať pravidlám vnútorného trhu vrátane pravidiel o prístupe tretích strán, doložiek o destinácii, dohľadu nad rozdeľovaním a spravovaním prekážok, trvania zmlúv a tzv. doložiek ber alebo plať; žiada Komisiu, aby zabezpečila, aby súčasné a budúce vedenia a komerčné dohody rešpektovali acquis európskej energetiky a aby v prípade potreby podnikla kroky;
Considers that all external pipelines and other energy networks entering the territory of the European Union should be governed by transparent intergovernmental agreements and subject to internal market rules, including rules on third-party access, destination clauses, supervision of allocation and bottleneck management, the duration of the contracts and take-or-pay clauses; calls on the Commission to ensure that current and future pipelines and commercial agreements respect the European energy acquis , and to take action if necessary;
Ako lepšie osláviť šesťdesiat rokov Európskeho spoločenstva uhlia a ocele, než sa zamyslieť nad integrovanou európskou energetickou sieťou a pripomenúť si rozhlasový príhovor Jeana Monneta z 10. februára 1953, ktorý v ňom vyhlásil, že od toho rána už neexistuje nemecké uhlie, belgické uhlie, francúzske uhlie, talianske uhlie, či luxemburské uhlie, ale len európske uhlie s voľným pohybom po území šiestich členských štátov Európskeho spoločenstva uhlia a ocele, ktoré sa považuje za jednotné územie.
What better way to celebrate the sixty years of the European Coal and Steel Community than to reflect on an integrated European energy network, and to recall Jean Monnet’s radio broadcast of 10 February 1953 announcing that as of that morning there was no longer German coal, Belgian coal, French coal, Italian coal or Luxembourgish coal, but European coal which would move freely among the six ECSC Member States considered as a single territory.
V súčasnej dobe, o niekoľko desaťročí neskôr, je tento cieľ ešte ambicióznejší, pretože sa týka energetiky ako celku.
Now, several decades later, the objective is more ambitious as it embraces energy as a whole.
Prvú zmienku o úsilí vytvoriť novú politiku môžme nájsť v bielej knihe z roku 1995 s názvom Energetická politika pre Európsku úniu a potom v zelenej knihe z roku 2000 s názvom K európskej stratégii pre bezpečnosť dodávok energie.
The main efforts to come up with an original policy can be found first in the 1995 White Paper on ‘An Energy Policy for the European Union’ and then the Green Paper of 2000 ‘Towards a European strategy for the security of energy supply’.
V bielej knihe sa presadzovala myšlienka integrácie trhov jednotlivých štátov a o ako spôsob podpory dopravy sa odporúčala liberalizácia.
The former advocated the integration of national markets and at the time recommended liberalisation as the way to stimulate traffic.
Dialóg medzi krajinami vyrábajúcimi energiu a spoločnou Európou sa považoval za taký spôsob vedenia energetickej politiky, ktorý presahuje rámec „dvojstranných“ prístupov, t. j. rámec spolupráce medzi členskými štátmi a dodávateľskými krajinami, ktoré nie sú členmi Spoločenstva.
The dialogue between producer countries and a united Europe was seen as a way of conducting energy policy that would rise above ‘bilateral’ approaches, i.e. between the Member States and non-Community supplier countries.
Zelená kniha vychádzala z niektorých zaujímavých úvah: z uznania, že energetická závislosť sa nebude znižovať, a z úvahy o tom, že Európa má obmedzenú schopnosť postupovať v súlade s podmienkami upravujúcimi dodávky energie.
The Green Paper was based on some interesting statements: the recognition that energy dependence is not going to decrease and of Europe’s limited ability to act on the conditions governing energy supply.
Za nevyhnutné sa považovalo znižovanie dopytu a v tej súvislosti sa znovu začal prikladať význam úsporám energie, predovšetkým v budovách a v doprave.
It was therefore seen as essential to influence demand, thus the re-emergence of the importance of saving energy, especially in buildings and transport.
Treba si uvedomiť, že v roku 2000 sa očakávalo, že štáty budú dodržiavať Kjótsky protokol a Európa, ako vzor pre plnenie týchto cieľov, bola obzvlášť ochotná zohrať svoju úlohu.
It should be borne in mind that it was expected in 2000 that countries would comply with the Kyoto Protocol and Europe, as the standard-bearer for Kyoto, was especially willing to play its part.
Zelená kniha s názvom Európska stratégia pre udržateľnú, konkurencieschopnú a bezpečnú energiu z roku 2006 bola právom označená za doteraz najambicióznejší dokument, keďže sa v nej uvádzajú aktualizované ciele európskej energetickej politiky: udržateľnosť a podpora obnoviteľných zdrojov energie, konkurencieschopnosť a otvorenie trhov a bezpečnosť dodávok a rozšírenie zdrojov.
The 2006 Green Paper (‘A European strategy for sustainable, competitive and secure energy’) has rightly been recognised as the most ambitious document to date as it lists the renewed objectives of the European energy policy: sustainability and the promotion of renewable energies, competitiveness and the opening up of markets, and the security of supply and diversification of sources.
Uvádza tiež veľmi špecifické návrhy vrátane zlepšenia prepojení medzi členskými štátmi.
It also sets out very specific proposals, including the improvement of interconnections between Member States.
Okrem tohto vývoja existuje jednoznačné presvedčenie, že bilaterálny prístup ku geopolitickým otázkam (dohody členských štátov s krajinami vyrábajúcimi energie) je nerozumný a je potrebné ho nahradiť spoločnou politikou (alebo tzv. stratégiou spoločného hlasu), na základe ktorej by sa po schválení hlavami štátov a vlád mala energetická politika stať súčasťou spoločnej zahraničnej politiky.
Alongside these developments, there is also the clear awareness that the bilateral approach to geopolitics (agreements by Member States with producer countries) is ill-advised and needs to be replaced by a common policy (or ‘one voice’ strategy) which, once ratified by the Heads of State and Government, should make energy policy part of the common foreign policy.
Z platných smerníc a z opatrení tzv. tretieho balíka pre vnútorný trh s energiou je potrebné vyvodiť všetky potrebné závery a následne vytvoriť základ pre plánovanie a investície do európskej siete a zaviazať prevádzkovateľov prepravných sietí, aby na základe vzájomnej spolupráce vytvorili národné plány rozvoja svojich plynových a elektrických sietí a aby zohľadnili záujmy EÚ ako celku.
It is essential to draw all the necessary conclusions from the existing Directives and the provisions of the so-called ‘third internal energy market package’ and then to establish the bases for planning and investment in the European network and oblige transport network operators to cooperate with each other in drawing up national development plans for their gas and electricity networks and to take the interests of the EU as a whole into account.
V Lisabonskej zmluve je zakotvený základný cieľ podporovať prepojenie energetických sietí.
The Lisbon Treaty has enshrined the basic objective of promoting the interconnection of energy networks.
Ak sa má dosiahnuť akýkoľvek významný pokrok, potrebná je veľmi silná politická vôľa a značné investície.
The fact is that very strong political commitment and substantial investment is required for any solid progress to be made.
Oba tieto prvky – energetická politika aj odhodlanie – sú súčasťou oznámenia s názvom Energia 2020, ktoré volá po radikálnej zmene doteraz používaného prístupu k mimoriadne dôležitým otázkam, akými sú energetická infraštruktúra a siete, ktoré sa majú mobilizovať a podporiť v mene „Európy efektívne využívajúcej svoje zdroje“.
Both of these – an energy policy and determination – seem to feature in the ‘Energy 2020’ Communication which calls for a radical change in the approach adopted up until now on vital aspects such as energy infrastructure and networks that are to be mobilised and strengthened under the banner of ‘a resource-efficient Europe’.
Mali by sme tiež privítať oznámenie z roku 2010 s názvom Priority energetickej infraštruktúry na rok 2020 a ďalšie roky, pretože obsahuje tento istý odvážny a vizionársky prístup.
We should also welcome the 2010 Communication on ‘Energy infrastructure priorities for 2020 and beyond’ because it adopts this same courageous and visionary approach.
Bol to sám Jean Monnet, kto vyhlásil, že Európu treba budovať krok za krokom a že je potrebné mať cieľ, ktorý je dostatočne jasný, aby sa nestratil zo zorného poľa.
It was Jean Monnet himself who affirmed that it was necessary to proceed step by step in order to build Europe, and that it was important to have an objective that was sufficiently clear so as not to be lost from sight.
Našim cieľom je zamerať sa na energetické infraštruktúry, ktoré sú podľa názoru Komisie „zastarané a chabo prepojené“.
Our objective focuses on energy infrastructures which, in the Commission’s opinion, are ‘outdated and poorly interconnected’.
Majú mimoriadny význam z hľadiska plnenia cieľov, o ktorých splnenie sa EÚ usiluje už desaťročia, t. j. zníženie úrovne uhlíka, garantovaná bezpečnosť dodávok a cenová stabilita pre spotrebiteľov a vytvorenie jednotného trhu s energiou, ktorý zabezpečuje podnikom a občanom prístup k zdrojom energií za prístupné ceny.
They are essential in order to achieve the goals pursued by the EU for decades, i.e. the reduction in carbon levels, guaranteed security of supply and price stability for consumers, and the development of a single energy market that ensures access to energy sources at affordable prices for businesses and citizens.
Z tohto hľadiska je navyše významná aj solidarita medzi členskými štátmi a nie je možné hovoriť o bezpečnosti bez toho, aby sme nespomenuli aj solidaritu v rámci Európy.
On top of that there is solidarity between Member States, as it is not possible to talk about security without also mentioning solidarity within Europe.
Musíme nájsť riešenie množstva naliehavých otázok vrátane pozoruhodného nárastu výroby veternej energie v oblastiach okolo Severného mora a Baltského mora, obrovského potenciálu energie z obnoviteľných zdrojov v južnej Európe a v severnej Afrike, problémov s veľkokapacitným uskladňovaním elektrickej energie, potreby dopĺňania elektrickej energie do elektrických vozidiel a prepravy a uskladňovania vodíka.
We are facing a whole range of urgent issues, including the spectacular increase in wind electricity generation in the regions around the North Sea and the Baltic, the huge renewable energy potential in southern Europe and North Africa, problems with large-scale electricity storage, the need to charge electric vehicles, and CO2 and hydrogen transport and storage.
Všetky tieto otázky vyriešime len vtedy, ak sa zameriame na projektovanie nových sietí a nových prepojení medzi štátmi EÚ, ako aj s tretími krajinami.
It is impossible to tackle all of these unless we envisage new networks and new interconnections both within the EU and with third countries.
a) určiť potrebnú infraštruktúru,
(a) determine the necessary infrastructure;
(b) stanoviť kritériá rozhodovania o tom, ktoré projekty by mali byť klasifikované ako projekty „európskeho záujmu“, pri zohľadnení požiadaviek vyváženého rozvoja v rozličných regiónoch,
(b) lay down the criteria for deciding which projects should be classed as being of 'European interest', taking account of balanced development in the various regions;
c) zabezpečiť, aby sa tieto projekty realizovali v primeranej časovej lehote, aby sa navrhli plány riešenia problematických otázok autorizačných postupov a udeľovania licencií v členských štátoch a aby sa zaručila možnosť diskusie, informácie a zapojenie verejnosti,
(c) ensure that these projects are implemented within a reasonable timeframe, working out formulae with which to resolve the controversial matter of authorisation procedures and the awarding of licences in the Member States, guaranteeing debate, information and public participation;
d) zlepšiť rozdeľovanie nákladov,
(d) improve cost allocation;
e) zabezpečiť financovanie, ktoré pritiahne a podporí súkromné investície.
(e) secure financing that will attract and boost private investment.
Pokiaľ ide o elektrickú energiu, Komisia by mala pokročiť v procese definície a realizácie svojich návrhov v oblasti prioritných koridorov, ktoré majú spojiť transeurópske prepravné siete do roku 2020, predovšetkým pokiaľ ide o infraštruktúru a prepojenia, ktoré sú nevyhnutné v záujme integrácie výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov.
As regards electricity, the Commission should make progress on the definition and implementation of its proposals on the priority corridors that are to link the European transport networks by 2020, specifically the infrastructure and interconnections that are necessary in order to integrate the production of electricity from renewable sources.
Je mimoriadne potrebné urýchliť identifikáciu a budovanie elektroenergetických diaľnic, ako integrálnej súčasti projektu, ktorý je síce dlhodobý, ale ktorý však neposkytuje priestor pre žiadne nezodpovedného omeškania.
It is vital to speed up the identification and construction of electricity highways as integral parts of a long-term project which nevertheless leaves no room for irresponsible delays.
Nová sieťová infraštruktúra by mala poskytnúť priestor „inteligentným sieťam“ vďaka zdrojom, ktoré ponúknu nové informačné a komunikačné technológie.
The new network infrastructure should accommodate 'intelligent networks' thanks to the resources to be offered by new information and communication technologies.
Túto „inteligenciu“ budú môcť využívať občania, ktorí budú môcť kontrolovať svoje domáce spotrebiče a zabrániť plytvaniu energiou a znižovať individuálne a spoločné náklady.
This 'intelligence' will be placed at the service of citizens who will be able to control their domestic appliances so as to avoid wastage and reduce individual and collective costs.
V oblasti plynu existujú špecifické problémy.
Gas poses specific problems.
Závislosť východnej Európy od jediného zdroja vyvoláva obavy, keďže môže v chúlostivých časoch viesť k problémom s dodávkami, čoho sme už boli svedkom v minulosti.
Dependence on a single source in Eastern Europe gives cause for concern since it may lead to supply problems at awkward times, as has happened in the past.
Diverzifikácia dodávok by mala byť kľúčovým bodom novej politiky zameranej na zaistenie bezpečnej dodávky.
The diversification of sources of supply should be a key feature of a new policy geared to safeguarding supply.
Novým prvkom, ktorý je potrebné zohľadniť v spojitosti s tradičnými sieťami a infraštruktúrou je tzv. coeduct, ktorý bude potrebný na zachytávanie, prepravu a uskladňovanie CO 2 .
A fresh element that needs to be taken into consideration in conjunction with traditional networks and infrastructure is the 'ceoduct', which will be needed to capture, transport and store CO2.
Projekty energetickej infraštruktúry nebolo vždy možné realizovať v primeranej časovej lehote vzhľadom na postupy udeľovania licencií a povolení v rozličných členských štátoch.
Licence and permit procedures in the various Member States have proved to be a particular problem when attempting to implement energy infrastructure projects within a reasonable timeframe.
V každej krajine platia v súlade s jej správnou štruktúrou iné právne predpisy v oblasti poskytovania takýchto povolení.
Each country has its own legislation on the granting of such authorisation in line with its internal administrative structure.
V niektorých prípadoch je odpor zo strany obyvateľov taký veľký, že celý projekt paralyzuje, alebo je v projekte veľmi ťažké pokročiť ďalej.
Opposition among residents affected sometimes takes on a dimension that paralyses the entire project or makes any progress extremely difficult.
Domnievame sa, že v projektoch, ktoré boli označené ako projekty európskeho záujmu, by mal členský štát určiť jeden kontaktný orgán (tzv. systém jedného kontaktného miesta – one stop shop).
We believe that where a project has been designated as being 'of European interest', a single contact authority should be nominated in the Member State (one-stop shop).
Takýto orgán by sa mal starať o zabezpečovanie porozumenia a komunikácie medzi developermi, orgánmi a miestnymi obyvateľmi a mal by zabezpečovať koordináciu medzi jednotnými kontaktnými miestami a generálnym riaditeľstvom pre energetiku Komisie.
This authority should act as an interface ensuring understanding and communication between developers, authorities and affected residents and should ensure coordination between one-stop shops and the Commission's Directorate-General for Energy.
Zapojenie verejnosti by sa malo zabezpečiť od prvej chvíle existencie projektu.
Public participation should also be guaranteed from the moment when the project is first conceived.
Je mimoriadne dôležité, aby mali miestni obyvatelia k dispozícii všetky technické, environmentálne, hospodárske, ako aj právne informácie, a to už od začiatku projektu, aby mohli počas projektu zaujímať stanoviská a argumentovať.
It is extremely important that residents affected have all the technical, environmental, economic and legal information right from the start of the operation so that, as the decision-making process moves forward, they are able to set out the grounds and arguments that they consider relevant.
To isté platí počas rozličných fáz procesu, t. j. počas realizácie projektu.
The same will apply throughout the various stages of the procedure, i.e. in the course of its implementation.
Členské štáty by mali zabezpečiť účinnú koordináciu postupov týkajúcich sa environmentálnych vplyvov, ktoré by sa mali vždy realizovať v ranej fáze plánovania a vykonávania projektu.
The Member States should ensure the effective coordination of environmental impact assessment procedures, which should always be carried out at an early stage in the project's planning and development.
V prípade ohrozenia projektu by sa mohol určiť rozhodcovský orgán v súlade s nemeckým experimentom „Stuttgart 21“.
Where the project's implementation may nonetheless be jeopardised, an arbitration body could be designated along the lines of the German 'Stuttgart 21' experiment.
Podľa výpočtov oznámení Komisie je na dosiahnutie hmatateľných výsledkov v oblasti energetickej politiky a plnenia cieľov politiky klímy potrebná suma vo výške jeden bilión EUR.
The calculations contained in the Commission communication cite a figure of one trillion euros in 10 years to achieve appreciable results in energy policy and climate goals.
Z tejto sumy bude približne 200 miliárd EUR potrebných na energetické prenosové siete.
Of that amount, around EUR 200 billion will be needed for energy transmission networks.
Polovica, t. j. približne 100 miliárd EUR bude potrebných z verejných financií, avšak netreba sa znepokojovať, pretože prínosy pre EÚ pokiaľ ide o pracovné miesta, šírenie technológií a s tým súvisiace líderstvo v technologickej oblasti a zvyšovanie HDP budú nezanedbateľné.
Half, i.e. around EUR 100 billion, will need to come from public funding, but the figure should not provide any cause for alarm since the benefits for the EU in terms of jobs, the diffusion of technologies and hence technological leadership and increased GDP will be considerable.
Spolu s jednoznačne hospodárskymi prínosmi v tradičnom význame je potrebné vziať do úvahy aj iné, stále dôležitejšie kritériá, napríklad znižovanie znečisťovania, komplexnejšie opatrenia v boji proti zmene klímy a vyššiu kvalitu dodávok, ktoré budú pre spotrebiteľov prínosom.
Along with the clearly economic benefits in the traditional sense, other increasingly important parameters should also be taken into account such as the reduction in pollution, more comprehensive action to combat climate change and improved quality of supply, which will benefit consumers.
Je zrejmé, že takéto ambiciózne projekty by sa nedali realizovať bez odhodlania a úsilia podnikov v energetickom sektore, ktoré musia využívať celú svoju predstavivosť a vyvíjať celé svoje úsilie na realizáciu veľkých projektov, ktoré si vyžaduje naša moderná doba.
It is clear that such ambitious projects are inconceivable without the determination and diligence of energy sector undertakings, which must employ all their imagination and make every effort to tackle the major projects that the modern age demands.
Je rovnako zrejmé, že nič nie je možné dosiahnuť bez energického zapojenia európskych inštitúcií.
It is equally clear that nothing can be achieved without the resolute involvement of the European institutions.
Až doposiaľ napriek chvályhodným iniciatívami a neustálemu úsiliu chýbal európskej spoločnej energetickej politike dôrazný „európsky impulz“.
Up to now, despite its laudable initiatives and sustained efforts, the EU's common energy policy has lacked a resolutely 'European' impulse.
Pred Európou ako celkom stojí množstvo mimoriadne vážnych záväzkov.
Europe as such faces a number of extremely serious commitments.