natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ak sa pozrieme na údaje týkajúce sa pracovných úrazov, môžeme konštatovať, že veľká časť z týchto úrazov bola zapríčinená typom vykonávanej práce.
Looking at the data on accidents at work, it is clear that most of these accidents are caused by the type of work.
Z tohto dôvodu je nevyhnutné dosiahnuť cieľ Komisie – znížiť do roku 2014 počet pracovných úrazov o 25 % – ráznym bojom proti nelegálnej práci.
For this reason too, the Commission’s target of reducing accidents at work by 25% by 2014 must be achieved by fighting a strong battle against undeclared work.
Ďalším dôsledkom je narúšanie konkurencieschopnosti v Európe medzi podnikmi, ktoré rešpektujú pravidlá, a podnikmi, ktoré ich nedodržiavajú.
A further consequence is the distortion of competition in Europe between firms which operate in compliance with the rules and those which breach the rules.
Ako budovať Európu s transparentnou hospodárskou súťažou, ak je jedna časť trhu zdeformovaná?
How can we conceive of building a Europe of transparent competition if part of the market is artificially inflated?
Existuje ešte jeden dôležitý prvok, ktorý je potrebné zdôrazniť.
Lastly, there is another important aspect which needs to be underlined.
Nelegálna práca je destabilizujúci faktor pre všetky pracovné trhy a vytvára ťažko riešiteľné situácie.
Undeclared work is a destabilising factor for all labour markets, resulting in situations that are difficult to handle.
Bude tiež mimoriadne ťažké napredovať v modernizácii práce a flexiistoty, ak nie sme schopní odstrániť nelegálnu prácu a vytvoriť menej segmentované a homogénnejšie pracovné trhy.
Here too, it will be hugely difficult for us to move towards the modernisation of labour and flexicurity itself unless we are able to eradicate undeclared work and thus create employment markets that are less segmented and more uniform.
Napokon by malo byť jasné, že ak chce Európa dosiahnuť ciele stanovené v lisabonskej stratégii, nemá inú možnosť, len brať tento boj vážne.
Ultimately, it should be fairly clear that if Europe wishes to attain the objectives set out in the Lisbon Strategy it has no option but to take on this battle seriously.
Neodškriepiteľným faktom ostáva, že EÚ s 27 členmi bude stále viac posudzovaná z hľadiska jednotnosti vlastných politík a z hľadiska svojej kapacity a vôle meniť slová na činy.
There is no doubt that EU-27 will increasingly be assessed on the consistency of its own policies and its capacity and will to make actions speak louder than words.
Platí to pre všetky oblasti, treba si však uvedomiť, že všetko, čo sa týka práce, má pre európsku verejnú mienku mimoriadny význam, keďže od práce závisí sociálna budúcnosť Európy, jej hospodárske možnosti a blahobyt európskych občanov.
This is true in all fields, but it is worth remembering that employment is one of the areas of the greatest concern to public opinion, because the social future of Europe, its economic capacity and the well-being of European citizens depend on it.
Osobitosť európskeho prístupu v tomto odvetví ukazuje, že nové politické usmernenia týkajúce sa nelegálnej práce sa ťažko transformujú na jasné právne a inštitucionálne nástroje, ktoré by sa mali prejaviť vo forme konkrétnych opatrení v jednotlivých členských štátoch.
Furthermore, the particular nature of the European approach in this sector plainly shows that there is some difficulty in converting the new policy guidelines into well-defined legal and institutional instruments which, in turn, can be transformed into specific measures in each individual Member State.
Forma, ktorú Európska únia používa pri zasahovaní proti nelegálnej práci, sa totiž naďalej zameriava na nástroje tzv. mäkkého práva, čo sa prejavuje neschopnosťou dosiahnuť účinný a rázny obrat v európskom boji proti tomuto javu.
This is because in its action on undeclared work the European Union continues to focus on soft law instruments, resulting in an inability to give a new thrust, in terms of pro-activeness and incisiveness, to European action to combat th
Takisto nemožno obísť výraznú asymetriu medzi nástrojmi, ktoré Európska únia môže a chce použiť na politiky v prospech kvalitnej práce, a nástrojmi, ktoré používa v politikách zameraných na zaistenie slobody trhu.
Obviously, one cannot but note the strong asymmetry between the instruments the European Union can and wants to use for quality work policies and the instruments it uses for policies aimed at safeguarding market freedoms.
Komisia vo svojich pokynoch týkajúcich sa boja proti nelegálnej práci odporúča zracionalizovať a zefektívniť vnútroštátne právne úpravy v oblasti pracovnoprávnych vzťahov, pričom uvádza niektoré veľmi zaujímavé ciele, ale bez vypracovania konkrétnych a vhodných nástrojov potrebných na ich dosiahnutie.
To combat undeclared work the Commission speaks of a move to rationalise national rules on labour relations and make them effective, setting out some very interesting objectives but without equipping itself with specific, appropriate instruments with which to achieve those objectives.
Spomeňme napríklad možnosť, či obmedziť alebo neobmedziť prekážky v oblasti využívania netypickej práce, či využívať štrukturálne fondy na ten istý cieľ, alebo či poskytnúť podporu, a to aj prostredníctvom smernice, nadnárodnému kolektívnemu rokovaniu, ktorého cieľom je konkretizovať tendencie homogenizácie minimálnej mzdy v Európe.
For instance, consideration should be given as to whether or not to reduce constraints on the use of atypical work, to use the Structural Funds for the same reason, or to provide support, also by means of a directive, for transnational collective bargaining with a view to moving towards the homogenisation of minimum salaries in Europe.
Z týchto dôvodov si zosilnenie boja proti nelegálnej práci vyžaduje ešte veľa práce.
For all these reasons there is therefore much to be done to strengthen the fight against undeclared work.
Cieľom predloženej správy je riešiť tieto otázky a cieľom pracovných návrhov, ktoré obsahuje, je načrtnúť plán na podporu tohto boja.
This report seeks to address these issues and the working proposals set out herein aim to sketch out a roadmap in support of this battle.
STANOVISKO Výboru pre hospodárske a menové veci(*)
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs (*)
k zintenzívneniu boja proti nelegálnej práci
on stepping up the fight against undeclared work
(*) Pridružený výbor – článok 47 rokovacieho poriadku
(*) Associated committees – Rule 47 of the Rules of Procedure
3. požaduje stratégiu na boj proti nelegálnej práci, založenú na pevnej a účinnej koordinácii a administratívnej spolupráci medzi vládnymi výkonnými orgánmi, inšpektorátmi práce a sociálnymi partnermi, správou sociálneho zabezpečenia a daňovými orgánmi;
Calls for a strategy towards combating undeclared work based on strong and efficient coordination and administrative cooperation between government enforcement agencies, labour inspectorates and the social partners, social security administrations and tax authorities;
5. vyzýva členské štáty, aby do roku 2009 zrušili prechodné opatrenia obmedzujúce mobilitu pracovníkov z nových členských štátov, keď členské štáty budú musieť znovu rozhodovať o prechodných obmedzeniach pre nové členské štáty, pretože takáto mobilita je už realitou a títo pracovníci často vykonávajú prácu nelegálne;
Calls on the Member States to withdraw the transitional provisions limiting the mobility of workers from the new Member States by 2009, when Member States will have to decide again on transitional restrictions for new Member States, since such mobility is in fact taking place and those workers often end up in undeclared work;
9. konštatuje, že tieňovú ekonomiku nemožno odstrániť bez využitia vhodných stimulačných mechanizmov; domnieva sa, že členské štáty by v súvislosti s lisabonskými ukazovateľmi mali podávať správy o výsledkoch dosahovaných pri znižovaní miery tieňovej ekonomiky;
Notes that the elimination of the informal economy cannot be achieved without the implementation of appropriate incentive mechanisms; considers that the Member States should report, in the context of the Lisbon Scoreboard, which achievements have materialised as a result of reducing the size of the informal economy;
36. , vrátane miest jednotného kontaktu;
36. , including points of single contact, could be useful and operational for the purposes of the fight against undeclared work;
9. vyzýva členské štáty, aby využívali dostupné politické nástroje, ktoré spájajú preventívne opatrenia a sankcie zamerané na transformovanie nelegálnej práce na regulárne zamestnanie, a ak je to možné, aby koordinovali využívanie týchto nástrojov s cieľom dosiahnuť väčšiu súdržnosť v rámci vnútorného trhu;
Encourages Member States to make use of the policy tools they have at their disposal combining preventive action and sanctions aiming at transforming undeclared work into regular employment, and where possible to coordinate the use of those tools in order to achieve greater coherence throughout the internal market;
A. keďže migranti, či už legálni alebo nelegálni, sú hlavnými obeťami vykorisťovania spojeného s nelegálnou prácou,
A. whereas migrants, legal or illegal, are the main victims of the exploitation associated with undeclared work,
B. keďže nelegálne zamestnaní štátni príslušníci tretích krajín sú zraniteľnejší, nakoľko je pravdepodobné, že budú v prípade zadržania poslaní späť do svojej krajiny pôvodu,
B. whereas illegally employed third-country nationals are all the more vulnerable as they are likely to be returned to their country of origin if caught,
C. keďže dostupnosť nelegálnej práce je faktorom napomáhajúcim nezákonné prisťahovalectvo a vytvára predpoklady na vykorisťovanie prisťahovalcov,
C. whereas the availability of undeclared work is a factor in encouraging illegal immigration and creates preconditions for the exploitation of immigrants,
2. vyzýva členské štáty, aby posilnili mechanizmy dohľadu a sankcií so zapojením inšpektorátov práce, daňových úradov a sociálnych partnerov;
Calls on Member States to strengthen surveillance and sanction mechanisms, with the involvement of labour inspectorates, tax offices and social partners;
7. vyzýva členské štáty, aby stanovili alebo posilnili príslušné legislatívne opatrenia, ktoré podnietia obete vykorisťovania z radov migrantov, aby informovali o svojej situácii, čo by prispelo najmä k účinnejšiemu boju proti nelegálnej práci;
Calls on the Member States to define or strengthen the appropriate legislative measures to encourage migrants who are victims of exploitation to report their situation, which would help, in particular, to fight more effectively against undeclared work;
o zintenzívnení boja proti nelegálnej práci
on stepping up the fight on undeclared work
– so zreteľom na dokument Európskej nadácie pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok s názvom Stepping up the fight on undeclared work (Zintenzívnenie boja proti nelegálnej práci)
– having regard to the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions document entitled ‘Stepping Up the Fight on Undeclared Work’
– so zreteľom na štúdiu GR pre zamestnanosť a sociálne veci Európskej komisie o nelegálnej práci v rozšírenej Európskej únii, analýza nelegálnej práce: hĺbková štúdia konkrétnych otázok (marec 2004),
– having regard to the study by the European Commission, DG Employment and Social Affairs, on "undeclared work in the an enlarged union an analysis of undeclared work: an in-depth study of specific items (March 2004),
3. domnieva sa, že politika, ktorá umožní započítavať materskú a rodičovskú dovolenku do odpracovaných rokov a vyplácať za ňu mzdu, zníži negatívne dôsledky rodinných povinností a prispeje k rozvoju profesionálnej kariéry žien, ako aj k dobrému fungovaniu pracovného trhu;
Takes the view that a policy of recognising maternity and parental leave as working time and continuing to pay wages during these periods will diminish the adverse consequences of family obligations and contribute to the career advancement of women and also to the proper functioning of the labour market;
- podstatného zjednodušenia administratívnych postupov pre zamestnávateľa, pričom pracovníci budú mať zaistené sociálne zabezpečenie,
- a huge simplification of administrative requirements for employers, whilst guaranteeing social security cover for workers,
- príťažlivého daňového systému pre zamestnávateľa, najmä znížením daní, okrem iného v prípade podporných aktivít,
- attractive tax rates for the employer, including through the deduction of charges concerning inter alia locally based work,
- oslobodenia od daní každej práce s odmenou, ktorá bude nižšia ako suma stanovená členským štátom;
- a tax exemption for all work carried out for lower pay than an amount to be determined by the Member State;
o vytvorení globálnej aliancie proti zmene klímy medzi Európskou úniou a chudobnými rozvojovými krajinami, ktoré sú najviac ohrozené zmenou klímy
on building a Global Climate Change Alliance between the European Union and poor developing countries most vulnerable to climate change
STANOVISKO Výboru pre zahraničné veci ...........................................................18
OPINION of the Committee on Foreign Affairs .................................................17
STANOVISKO Výboru pre rozpočet ..........................................................................22
OPINION of the Committee on Budgets .................................................................21
STANOVISKO Výboru pre priemysel, výskum a energetiku .........................25
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............24
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE..............................................28
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................27
o vytvorení globálnej aliancie proti zmene klímy medzi Európskou úniou a chudobnými rozvojovými krajinami, ktoré sú najviac ohrozené zmenou klímy
on building a Global Climate Change Alliance (GCCA) between the European Union and poor developing countries most vulnerable to climate change
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. septembra 2007 s názvom Vytvorenie globálnej aliancie proti zmene klímy medzi Európskou úniou a chudobnými rozvojovými krajinami, ktoré sú najviac ohrozené zmenou klímy ( KOM(2007)0540 ),
– having regard to the Commission Communication of 18 September 2007 entitled ' Building a Global Climate Change Alliance (GCCA) between the European Union and poor developing countries most vulnerable to climate change ' ( COM ( 2007 ) 0540 ) ,
– so zreteľom na závery Rady z 20. novembra 2007 o globálnej aliancii proti zmene klímy medzi Európskou úniou a chudobnými rozvojovými krajinami, ktoré sú najviac ohrozené zmenou klímy,
– having regard to the Council conclusions of 20 November 2007 on Global Climate Change Alliance between the European Union and poor developing countries most vulnerable to climate change,
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. marca 2003 s názvom Zmena klímy v kontexte rozvojovej spolupráce – akčný plán 2004 – 2008 ( KOM(2003)0085 ),
– having regard to the Commission Communication of 11 March 2003 entitled 'Climate Change in the Context of Development Cooperation - Action Plan 2004-2008' ( COM(2003)0085 ),
– so zreteľom na prvú dvojročnú správu Komisie o pokroku (2004 – 2006) týkajúcu sa Akčného plánu EÚ v oblasti zmeny klímy a rozvoja, ktorá bola predložená 9. novembra 2007 na Európskych rozvojových dňoch konaných v Lisabone,
– having regard to the Commission's first Biennial Progress Report (2004-2006) on the EU Action Plan on Climate Change and Development presented on 9 November 2007 at the European Development Days held in Lisbon,
– so zreteľom na dokument vysokého predstaviteľa a Európskej komisie pre Európsku radu zo 14. marca 2008 s názvom Zmena klímy a medzinárodná bezpečnosť,
– having regard to the Paper from the High Representative and the European Commission to the European Council entitled "Climate Change and International Security" of 14 March 2008,
– so zreteľom na zelenú knihu Komisie z 29. júna 2007 s názvom Prispôsobenie sa zmene klímy v Európe – možnosti na uskutočnenie opatrení na úrovni EÚ ( KOM(2007)0354 ),
– having regard to the Commission Green Paper of 29 June 2007 entitled 'Adapting to climate change in Europe – options for EU action' ( COM(2007)0354 ),
– so zreteľom na Parížsku deklaráciu o účinnosti pomoci prijatú 2. marca 2005 nasledujúcu po fóre na vysokej úrovni o účinnosti pomoci (Parížska deklarácia),
– having regard to the Paris Declaration on Aid Effectiveness adopted on 2 March 2005 following the High-Level Forum on Aid Effectiveness ("Paris Declaration"),
EÚ C 25, 30.1.2008, s.
OJ C 25, 30.1.2008, p.
– so zreteľom na Rámcový dohovor OSN o zmene klímy (UNFCCC) z roku 1992,
– having regard to the 1992 United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC),
– so zreteľom na správu o ľudskom rozvoji za obdobie 2007/2008 s názvom Boj proti zmene klímy: ľudská solidarita v rozdelenom svete, ktorá bola vypracovaná v rámci rozvojového programu OSN,
– having regard to the Human Development Report 2007/2008 entitled "Fighting climate change: Human solidarity in a divided world" launched by the United Nations Development Program,
– so zreteľom na deklaráciu z Male o ľudskom rozmere globálnej zmeny klímy prijatú v Male (Maldivská republika) v roku 2007,
– having regard to the Male’ Declaration on the Human Dimension of Global Climate Change adopted in Male’ (Republic of Maldives) in 2007,
– so zreteľom na plán z Bali prijatý na konferencii OSN o zmene klímy na ostrove Bali (Indonézia) v decembri 2007,
– having regard to the Bali Roadmap adopted at the United Nations Climate Change Conference on the island Bali (Indonesia) in December 2007,
– so zreteľom na štvrtú hodnotiacu správu s názvom Zmena klímy 2007: dôsledky, adaptácia a citlivosť, ktorú vypracovala pracovná skupina II Medzivládneho výboru pre zmenu klímy (IPCC),
– having regard to the Fourth Assessment Report entitled "Climate Change 2007: Impacts, Adaptation and Vulnerability" prepared by the Working Group II of the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC),
– so zreteľom na správu Nicholasa Sterna s názvom Ekonomické aspekty zmeny klímy.
– having regard to the report of Nicholas Stern entitled "The Economics of Climate Change.
Sternova štúdia (Sternova správa) z roku 2006,
The Stern Review" ("the Stern Report") of 2006,
– so zreteľom na Deklaráciu o začlenení otázok súvisiacich s prispôsobovaním sa zmene klímy do rozvojovej spolupráce prijatú 4. apríla 2006 ministrami pre rozvoj a životné prostredie členských krajín OECD,
– having regard to the Declaration on Integrating Climate Change Adaptation into Development Co-operation, adopted by Development and Environment Ministers of OECD Member Countries on 4 April 2006,
– so zreteľom na správu OECD z roku 2007 s názvom Vyhodnotenie dosiahnutého pokroku pri začleňovaní prispôsobovania sa zmene klímy do aktivít rozvojovej spolupráce,
– having regard to the Report made by the OECD in 2007 entitled "Stocktaking of Progress on Integrating Adaptation to Climate Change into Development Co-operation Activities",
– so zreteľom na rámec činnosti na roky 2005 – 2015 z Hjógó: Budovanie odolnosti národov a spoločenstiev voči katastrofám prijatý na Svetovej konferencii o zmierňovaní katastrof, ktorá sa konala v januári 2005 v Kóbe v prefektúre Hjógó (Japonsko),
– having regard to the "Hyogo Framework for Action 2005-2015: Building the Resilience of Nations and Communities to Disasters " adopted by the World Conference on Disaster Reduction held in January 2005 in Kobo, Hyogo (Japan),
– so zreteľom na dvojročnú správu Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) s názvom Stav svetových lesov 2007,
– having regard to the biennial report of the UN Food and Agriculture Organisation (FAO) entitled "State of the World's Forests 2007",
– so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj a stanoviská Výboru pre zahraničné veci, Výboru pre rozpočet a Výboru pre priemysel, výskum a energetiku ( A6‑0366/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Development and the opinions of the Committee on Foreign Affairs, the Committee on Budgets and the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0366/2008 ),
A. keďže zmena klímy predstavuje vážnu hrozbu pre znižovanie chudoby, ľudské práva, mier a bezpečnosť, dostupnosť vody a potravín a pre dosiahnutie rozvojových cieľov tisícročia v mnohých rozvojových krajinách,
A. whereas climate change poses a serious threat to poverty reduction, human rights, peace and security, water and food availability, and the achievement of the Millennium Development Goals (MDGs) in many developing countries,
B. keďže v niektorých rozvojových krajinách sa kvôli pestovaniu plodín na výrobu biopalív vyrubujú lesy,
B. whereas in some developing countries forests are being cleared for biofuel crops,
C. keďže priemyselne vyspelé krajiny sú historicky zodpovedné za zmenu klímy a majú morálnu povinnosť pomáhať rozvojovým krajinám v ich snahe prispôsobiť sa následkom tejto zmeny,
C. whereas industrialised countries have a historical responsibility for climate change and are morally obliged to assist developing countries in their efforts to adapt to its consequences,
D. keďže rozvojové krajiny prispeli v najmenšej miere k zmene klímy, ale budú najviac postihnuté jej dôsledkami vrátane nedostatočného zabezpečenia vody a potravín kvôli suchu a rozširovaniu púští, a tiež zvyšujúcej sa hladiny morí, nových problémov v poľnohospodárstve, nových zdravotných rizík, extrémnych meteorologických javov a migračných tlakov; keďže rozvojové krajiny budú zároveň najmenej schopné čeliť týmto následkom,
D. whereas developing countries have contributed least to climate change but will suffer most severely from its consequences, including water and food insecurity owing to drought and desertification, rising sea levels, new challenges for agriculture, new risks to health, extreme meteorological events and migratory pressures; whereas developing countries will also have the least capacity to deal with these consequences,
E. keďže v mnohých priemyselne vyspelých krajinách sa v poslednom čase venuje veľká pozornosť opatreniam na prispôsobenie sa zmene klímy a na zníženie rizika a keďže v súvislosti s krajinami s nízkymi príjmami sa táto nevyhnutnosť z veľkej časti zanedbala,
E. whereas, in many industrialised countries, measures for climate change adaptation and risk reduction have received considerable attention recently, and whereas the same urgent needs have been largely neglected in the context of low-income countries,
F. keďže nezákonný a neudržateľný dovoz vyťaženého dreva do EÚ je dôležitým podnetom na odlesňovanie a odhaduje sa, že takto prídu chudobné krajiny ročne o miliardy eur,
F. whereas illegal and unsustainable logging imports into the EU are a significant driver of deforestation and are estimated to cost impoverished countries billions of euros annually,
G. keďže odlesňovanie spôsobuje podľa odhadov 20 % z celkových emisií skleníkových plynov, čím vedie k odhadovanej strate 13 miliónov hektárov tropických pralesov ročne; a keďže odlesňovanie v tropických oblastiach vážne ohrozuje biodiverzitu a živobytie viac ako miliardy chudobných ľudí, ktorí v týchto lesoch a z týchto lesov žijú,
G. whereas deforestation contributes to an estimated 20% of total greenhouse gas (GHG) emissions, leading to an estimated loss of 13 million hectares of tropical forests annually; and whereas deforestation in the tropics is a serious threat to biodiversity and the livelihoods of the more than one billion poor people living in and from such forests,