natgillin/translations-raw huggingface dataset:
32. zdôrazňuje význam prístupnosti pre rozvoj pobrežných oblastí; vyzýva preto Komisiu, vnútroštátne a regionálne orgány, aby vytvárali možnosti na zabezpečenie optimálneho prepojenia prostredníctvom pozemnej, vzdušnej a vodnej dopravy; opätovne žiada tie isté zainteresované strany, aby vzhľadom na značné znečistenie mora v mnohých regiónoch a prístavných mestách výrazne zvýšili stimuly na zásobovanie lodí v prístavoch z pozemnej siete; vyzýva členské štáty, aby preskúmali možnosť prijatia opatrení, ako je zníženie letiskových poplatkov v súlade s postupom ustanoveným v uvedenom návrhu smernice o letiskových poplatkoch s cieľom zvýšiť atraktívnosť a konkurencieschopnosť pobrežných oblastí; v tejto súvislosti taktiež zdôrazňuje, že je potrebné posilniť dodržiavanie bezpečnostných noriem na letiskách a v leteckej doprave vrátane prípadného odstránenia skladov paliva, ktoré sa nachádzajú v blízkosti letísk;
Highlights the importance of accessibility for the development of coastal regions; calls therefore on the Commission, national and regional coastal authorities to develop ways to ensure an optimal connectivity via land, air and waterway transportation; reiterates its call on the same actors, in view of the high incidence of marine pollution in numerous regions and port cities, to boost incentives for the supply of vessels in port from the land network; invites Member States to analyse the possibility of adopting measures such as reducing airport taxes, always in accordance with the procedure laid down in the abovementioned proposal for a Directive on airport charges, in order to increase the attractiveness of and foster the competitiveness of coastal areas; for the same purpose, stresses the necessity of enhancing the respect of airport and aviation safety standards, including removal of fuel depots near airports, where necessary;
34. zdôrazňuje, že územná súdržnosť je horizontálnou koncepciou, ktorá sa týka celej EÚ a ktorá môže zlepšiť spojenie medzi pobrežím a vnútrozemím prostredníctvom existujúcej doplnkovosti a vzájomného vplyvu pobrežných a vnútrozemských oblastí (napr. spojením aktivít na pobreží s vidieckym a mestským cestovným ruchom, zlepšením dostupnosti cestovného ruchu mimo hlavnú sezónu a podporou a diverzifikáciou miestnych produktov); poznamenáva, že uvedená zelená kniha o budúcej námornej politike sa osobitne zmieňuje o ostrovných regiónoch a uznáva sa, že čelia špecifickým problémom v oblasti rozvoja, ktoré súvisia s ich trvalými prírodnými nevýhodami; zdôrazňuje, že podobným problémom čelia pobrežné oblasti vo všeobecnosti a vyzýva Komisiu, aby pri uplatňovaní územnej súdržnosti v budúcnosti zohľadnila potrebu prepojiť cestovný ruch v pobrežných oblastiach s integrovaným riadením týchto oblastí a územným plánovaním morského prostredia;
Stresses that territorial cohesion is a horizontal concept covering the EU as a whole, which can enhance the links between coast and hinterland by virtue of the existing complementarities of and mutual influence between coastal and inner areas (e.g. connection of coastal activities to rural and urban tourism, improvement of out-of-season accessibility for tourism, increasing the profile of local products while encouraging their diversification); notes that the abovementioned Green Paper on future maritime policy makes special reference to island regions, acknowledging that they face particular developmental challenges due to their permanent natural handicaps; emphasises that similar problems are faced by coastal regions in general and calls on the Commission to take account of the need to link coastal tourism to the integrated management of coastal zones and spatial planning for the seas in the future implementation of territorial cohesion;
44. odporúča pobrežným členským štátom, aby sa snažili o trvalú udržateľnosť projektov spolupráce vo fáze po financovaní, a to nielen z hľadiska financovania, ale aj v zmysle kontinuity spolupráce medzi partnermi a vzájomného prepojenia s odvetviami významnými pre daný región;
Recommends that the coastal Member States take account of sustainability in the context of post-financing cooperation projects, not only in financial terms but also in relation to the continuity of cooperation between partners and interconnection with the relevant local services;
Všeobecné súvislosti
General framework
Pobrežie má v 27 členských štátoch Európskej únie celkovú dĺžku viac ako 89 000 km.
The EU's 27 Member States account for a grand total of more than 89 000 km of coastline.
V rámci týchto európskych pobrežných oblastí sa však nachádzajú veľmi odlišné zóny, ako sú na jednej strane veľké mestské centrá a hlavné mestá európskych krajín, konkrétne Lisabon, Atény, Kodaň a Štokholm, a na druhej strane malé ostrovy, ktorých obyvatelia žijú najmä z cestovného ruchu a rybolovu.
At the same time, this European coast comprises a highly divergent set of locations, ranging from big cities and Member State capitals such as Lisbon, Athens, Copenhagen or Stockholm to small islands living essentially from tourism and fisheries.
Orientácia Európy na more s hlbokými historickými koreňmi a tradíciami v niektorých členských štátoch dnešnej EÚ bola príčinou expanzie Európy do nových krajín, čo prinieslo prosperitu a umožnilo upevniť významnú úlohu pobrežných oblastí vo vývoji pobrežných štátov.
The Union's maritime vocation, deeply rooted as it is in the histories and traditions of some of the Member States, underlies Europe's historic expansion to other continents, which brought prosperity in its wake and consolidated the role of the coastline in the development of the coastal states.
Podľa niektorých predpovedí bude v roku 2010 žiť v pobrežných oblastiach približne 75 % ľudstva.
According to some projections, in 2010 approximately 75% of humanity will live in coastal regions.
Táto silná koncentrácia ľudí na pobreží je sama o sebe dostatočným dôkazom naliehavej potreby pragmatického prístupu k hodnoteniu vplyvu cestovného ruchu na pobrežné oblasti, a najmä jeho vplyvu na európske hospodárstvo na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni.
This concentration of population on the coastlines is in itself indicative of the need for a pragmatic approach to the impact of tourism on coastal zones and, even more so, on the European economy at national, regional and local levels.
Európska únia a cestovný ruch
The EU and tourism
Tieto čiastkové a odvetvové kroky Európskej únie sa rýchlo prejavili v niektorých problémoch, ktoré viedli k nedostatku súdržnosti v stratégiách, ktorými sa riadilo uplatňovanie rôznych politík, a k miešaniu programov a foriem pomoci cestovnému ruchu, ktoré si navzájom škodili, keďže im chýbala usmerňujúca a súdržná politická línia na úspešné dosiahnutie navrhovaných cieľov.
Being fragmentary and sectoral in nature, this action by the Union has necessarily given rise to a number of problems, as reflected in a lack of coherence between the strategies followed in applying the various policies and a mixture of programmes and support measures for tourism which can end up adversely affecting one another, thanks to the lack of a guiding political thread for realisation of the goals proposed.
Štrukturálne fondy a cestovný ruch
The Structural Funds and tourism
Keďže Európska únia nemá právomoci v oblasti cestovného ruchu, a tým pádom ani finančné nástroje osobitne zamerané na tento sektor, opatrenia v oblasti cestovného ruchu na úrovni Spoločenstva sa v zásade uskutočňujú prostredníctvom operačných regionálnych programov a sektorových národných programov a sú financované z prostriedkov zo štrukturálnych fondov a z Kohézneho fondu.
Given that the Union does not have powers as such in the field of tourism and that there are therefore no financial instruments devoted specifically to the sector, interventions in tourism policy at Community level are essentially channelled through the Structural Funds and the Cohesion Fund, via the regional operational programmes and the national sectoral operational programmes.
Výbor pre regionálny rozvoj Európskeho parlamentu sa rozhodol povoliť vypracovanie iniciatívnej správy a štúdie o vplyve cestovného ruchu na pobrežné zóny (aspekty regionálneho rozvoja) tak, aby sa uskutočnila analýza skutočného využívania štrukturálnych fondov v odvetví cestovného ruchu v pobrežných oblastiach a konkrétneho dosahu tohto cestovného ruchu na hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť členských štátov.
It was decided by Parliament's Committee on Regional Development to authorise an own-initiative report and a study of the impact of tourism in the coastal zones (regional development aspects), the aim being to undertake a survey of the real application of the Structural Funds in the coastal tourism sector and the concrete impact of that sector on economic, social and territorial cohesion in all the Member States.
Štúdia uznáva, že na cestovný ruch v pobrežných oblastiach bola poskytnutá významná podpora prostredníctvom opatrení v rámci regionálnych operačných programov spolufinancovaných z Európskeho fondu pre regionálny rozvoj (EFRR), napríklad na verejnú infraštruktúru, programy dotácií MSP v odvetví cestovného ruchu, územný marketing a propagačné činnosti.
This study recognises that major support is being given to actions in the field of coastal tourism by measures under the ROPs cofinanced by the ERDF, in areas such as public infrastructure, subsidies to tourist-sector SMEs, territorial marketing and promotional activities.
Pokiaľ ide o integrovaný a holistický prístup odvetvia cestovného ruchu v pobrežných oblastiach, dosiahol sa konsenzus.
There was a consensus on the need for an integrated and holistic approach to coastal tourism.
Kľúčovou úlohou je diverzifikácia cestovného ruchu v pobrežných oblastiach, prechod od závislosti od konceptu „more, slnko a piesok“ smerom k rôznorodosti ponuky, a to si vyžaduje podporu.
The diversification of coastal tourism, moving away from notions of 'sun, sea and sand' in the direction of a more varied supply, is now a crucial challenge which needs to be supported.
Tým sa dosiahne rozvoj nových segmentov regionálneho hospodárstva na pobreží a zároveň sa budú presadzovať ciele lisabonskej a göteborskej stratégie, pokiaľ ide o konkurencieschopnosť a rast.
It is necessary to develop new segments of the regional coastal economy, while promoting the competitiveness and growth objectives of the Lisbon and Gothenburg strategies.
Sektorové politiky, ako je politika rybolovu, námorná politika, dopravná politika, energetická politika, environmentálna politika a kohézna politika alebo tiež nová stratégia európskej poľnohospodárskej politiky, založená viac na kvalitných výrobkoch, ktoré neustále pôsobia na produkty cestovného ruchu v pobrežných oblastiach, by mali v nasledujúcom pracovnom programe Európskej komisie nadobudnúť inovačné rysy a ucelenejšou formou prispievať k rozvoju pobrežného cestovného ruchu, ktorý je tak dôležitý pre európske hospodárstvo.
Those sectoral policies, such as fisheries, maritime, transport, energy and cohesion policy, or, indeed, the new strategy for the CAP with its greater emphasis on quality products, which are in constant interaction with coastal tourist products, should, in the Commission's forthcoming work programme, be enriched by innovative features and should be placed, in an integrated fashion, at the service of coastal tourism, given that sector's major importance for the European economy.
pre Výbor pre rozvoj
for the Committee on Regional Development
k vplyvu cestovného ruchu na pobrežné regióny z hľadiska regionálneho rozvoja
on the regional development aspects of the impact of tourism in coastal regions
Výbor pre dopravu a cestovný ruch vyzýva Výbor pre rozvoj, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
The Committee on Transport and Tourism calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. keďže väčšina ekonomík členských štátov, v ktorých došlo k významnému rozvoju v pobrežných a ostrovných oblastiach, závisí vo veľkej miere od príjmov z aktivít spojených s morom, ústiami riek alebo deltami, ako je cestovný ruch, rybárstvo, doprava atď., a vzhľadom na to, že využívanie morského a pobrežného prostredia na rôzne účely spôsobuje čoraz väčší tlak; keďže konkurenčný boj o priestor často spôsobuje konflikty medzi rôznymi činnosťami a záujmami (cestovný ruch, rybárstvo, služby, poľnohospodárstvo, ochrana ekosystémov), z čoho vyplýva, že je potrebná primeraná územná správa umožňujúca riadiť rôzne činnosti, ktoré priamo alebo nepriamo súvisia s rozvojom pobrežných oblastí,
A. whereas the economies of most of the Member States with highly developed coastal and island regions depend to a great extent on revenues from activities connected with the sea or estuary and delta areas, such as tourism, fisheries, transport, etc. and whereas the marine and coastal environment are coming under increasing pressure from the various different purposes for which they are exploited; whereas, in particular, competition for space often generates conflict between the various activities and interests involved (tourism, fisheries, services, agriculture, protection of natural ecosystems), and it is therefore essential to ensure suitable forms of territorial management for administering the various activities directly or indirectly related to coastal development,
B. keďže v regiónoch, v ktorých sa krátke a intenzívne turistické sezóny striedajú s obdobiami hospodárskej nečinnosti, dochádza k výraznému kolísaniu úrovne zamestnanosti v príslušnom odvetví, ako aj v odvetví dopravy, v dôsledku čoho je často ťažké zabezpečiť stabilné poskytovanie služieb primeranej kvality,
B. whereas, in regions where short, intense tourist seasons alternate with economically inactive periods, levels of employment in the sector concerned and in the transport sector are subject to strong fluctuations, which often makes it difficult to provide services on a stable basis and with a suitable level of quality,
C. keďže cestovný ruch je hybnou silou hospodárskeho rastu, zvyšuje zamestnanosť a podporuje zavádzanie nových komunikačných technológií,
C. whereas tourism plays a role as a driver of economic growth, employment and new communication technologies,
D. keďže prístup k činnostiam spojeným s cestovným ruchom v pobrežných oblastiach si vyžaduje modernú a efektívnu dopravnú infraštruktúru,
D. whereas coastal regions' tourism activities can only be accessible by means of modern and efficient transport infrastructures;
E. keďže pobrežné regióny majú pre Európsku úniu veľký význam, lebo sa v nich sústreďuje významná časť hospodárskych činností,
E. whereas coastal regions are extremely important for the European Union, since a significant percentage of economic activity is concentrated in them,
3. žiada Komisiu a členské štáty, aby sa viac snažili uspokojiť hlavne očakávania súkromného sektora malých obcí v pobrežných a ostrovných oblastiach tak, že budú presadzovať príklady osvedčených postupov pri plánovaní, vypracovávaní a riadení osobitných projektov a iniciatív, ako aj výmenu informácií o európskych normách a stratégiách v danej oblasti a o európskych fondoch, najmä o fondoch na podporu trvalo udržateľného cestovného ruchu;
Calls on the Commission and the Member States to take more active measures to meet the needs of the private sector in small coastal municipalities and island regions, in particular, by promoting examples of best practice in relation to the planning, development and management of specific projects and initiatives and exchanges of information about the relevant European rules, strategies and funds, including in particular funds to support sustainable tourism;
5. vyzýva členské štáty, ostrovné regióny a pobrežné regióny, aby podporovali prechod od investovania do fyzickej infraštruktúry na opatrenia zamerané na vytváranie priestoru potrebného pre územný marketing a diverzifikáciu výrobkov a služieb, a to prostredníctvom činností, ktoré pretvoria dostupné priestory.
Urges the Member State s , the island regions and the coastal regions to encourage the transition from investing in physical infrastructure to activities designed to 'create a space' for territorial marketing and the diversification of products and services by activities which 'redefine' the relevant space; this objective could be achieved by:
- integráciou existujúcich dopravných prostriedkov a rôznych turistických aktivít;
– integrating the existing transport means and the various tourist activities;
- podporou nehmotného kultúrneho a prírodného dedičstva, napríklad vytvorením tematických trás a okruhov, ktoré umožnia spoznávať regionálne dedičstvo celej oblasti (najmä jej gastronómie);
– promoting the cultural and natural heritage, for example by devising itineraries and ‘themed’ routes to introduce visitors to the regional heritage of the coastal hinterland (including the local gastronomy);
- premenou miest a dedín, ktoré plnili v minulosti priemyselnú funkciu, na turistické destinácie, a to podporovaním ich osobitných architektonických a kultúrnych charakteristík;
– transforming towns and villages with an industrial past into tourist destinations by promoting their specific architectural and cultural features;
- investovaním do poskytovania informácií o význame a prínose projektov;
– investing in projects’ visibility, image and results;
- prijatím globálneho prístupu k cestovnému ruchu s cieľom čeliť rastúcej konkurencii lacných mimoeurópskych destinácií a podporovať okrem iného programy prispôsobené novým používateľom z Únie, napríklad v rámci cestovného ruchu zameraného na rodiny alebo seniorov;
– adopting a global approach to the tourist market, to counter increasing competition from low-cost destinations outside Europe and promote programmes including, inter alia, those geared to new users in the EU, such as tourism for families or for older people;
- začlenením opatrení na ochranu životného prostredia a opatrení v oblasti námornej bezpečnosti do rozvoja infraštruktúry cestovného ruchu, najmä pokiaľ ide o úsporné a efektívne využívanie zdrojov a správne trvalo udržateľné plánovanie;
– combining the development of tourist infrastructures with environmental protection and maritime safety measures, in particular savings and efficiency in the use of resources and sound, sustainable planning;
- vypracovaním vzdelávacích a školiacich programov v odvetví cestovného ruchu na všetkých úrovniach a vo všetkých oblastiach (poskytovanie služieb, hospodárstvo a správa) s cieľom získať kvalifikovaných pracovníkov;
– setting up education and training schemes in the tourist sector, at all levels and in all fields (service provision, economics and administration), with a view to creating a core of qualified workers;
- podporou sociálneho cestovného ruchu medzi regiónmi Únie mimo turistickej sezóny, pretože sociálny alebo dostupný cestovný ruch umožňuje osobám so zníženou mobilitou alebo so zdravotným postihnutím cestovať v rámci Únie ako turisti, je účinným nástrojom na zvyšovanie spokojnosti európskych občanov a má hospodársky dosah, lebo vytvára a udržuje zamestnanosť v odvetví cestovného ruchu počas celého roka;
– promoting social tourism between European Union regions in the low season, as social or accessible tourism makes it possible for people with reduced mobility and disabilities to travel within the European Union as tourists, is an effective instrument for increasing the well-being of our European citizens and has an economic impact, since it generates and maintains jobs in the tourism sector throughout the year;
- analýzou a prípadne podporou opatrení na rozšírenie ponuky služieb v oblasti cestovného ruchu vytvorením osobitných aktivít, ako je kultúrny, športový či kúpeľný cestovný ruch atď.
– analysing and promoting where appropriate actions for diversifying the supply of tourism services via the development of a specific mix, such as cultural tourism, sporting tourism, beach tourism, etc;
o spoločnej pozícii prijatej Radou na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva na dosiahnutie trvalo udržateľného používania pesticídov
on the Council common position for adopting a directive of the European Parliament and of the Council establishing a framework for Community action to achieve a sustainable use of pesticides
– so zreteľom na spoločnú pozíciu Rady (6124/2008 – C6‑0323/2008 ),
– having regard to the Council common position (6124/2008 – C6‑0323/2008 ),
Prijaté texty, 23.10.2007, P6_TA(2007)0444 . k návrhu Komisie pre Európsky parlament a Radu ( KOM(2006)0373 ),
Texts adopted, 23.10.2007, P6_TA(2007)0444 . on the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2006)0373 ),
– so zreteľom na odporúčanie do druhého čítania Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín ( A6‑0443/2008 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6‑0443/2008 ),
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej články 152 ods. 4 a 175 ods. 1,
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Articles 152(4) and 175(1) thereof,
Opätovné predloženie pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 1 z prvého čítania: cieľom smernice je znížiť vplyv pesticídov na ľudské zdravie a životné prostredie.
Reinstating first reading Amendment 1: the aim of the Directive is a reduction of the impact of pesticides on human health and the environment.
Tieto dve priority by sa teda mali uviesť ako právny základ smernice.
Both human health and the environment should be mentioned as legal base for the Directive.
(1) V súlade s rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES z 22. júla 2002, ktorým sa ustanovuje šiesty environmentálny akčný program Spoločenstva, táto smernica zriaďuje spoločný právny rámec na dosiahnutie trvalo udržateľného používania pesticídov.
(1) In line with Decision No 1600/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 22 July 2002 laying down the Sixth Community Environment Action Programme, this Directive establishes a common legal framework for achieving a sustainable use of pesticides.
(1) V súlade s článkami 2 a 7 rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES z 22. júla 2002, ktorým sa ustanovuje šiesty environmentálny akčný program Spoločenstva, by sa mal so zreteľom na zásadu predbežnej opatrnosti zaviesť spoločný právny rámec na dosiahnutie trvalo udržateľného používania pesticídov.
(1) In line with Articles 2 and 7 of Decision No 1600/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 22 July 2002 laying down the Sixth Community Environment Action Programme, a common legal framework for achieving a sustainable use of pesticides should be established, taking account of the precautionary principle .
Zásada predbežnej opatrnosti by mala byť základnou zásadou všetkých aspektov politiky používania pesticídov.
The precautionary principle should be the principle underlying all aspects of pesticide policy.
Opätovné predloženie pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 2 z prvého čítania.
Reinstating first reading Amendment 2.
(4) Aby sa uľahčilo vykonávanie tejto smernice, členské štáty by mali využívať národné akčné plány zamerané na stanovenie cieľov, opatrení a harmonogramov na zníženie rizík a vplyvov používania pesticídov na ľudské zdravie a životné prostredie a na zavádzanie integrovanej ochrany proti škodcom a alternatívnych prístupov alebo techník s cieľom znížiť závislosť od používania pesticídov.
(4) National Action Plans aimed at setting targets, measures and timetables to reduce risks and impacts of pesticide use on human health and the environment and at encouraging the development and introduction of Integrated Pest Management and of alternative approaches or techniques in order to reduce dependency on the use of pesticides should be used by Member States in order to facilitate the implementation of this Directive.