natgillin/translations-raw huggingface dataset:
52. vyzýva Komisiu, aby pripravila správu o doložkách o mieste cieľového určenia v súvislosti s dodávkami plynu, ktoré v skutočnosti bránia opätovnému vývozu plynu v rámci vnútorného trhu a vyzýva Komisiu, aby presadzovala zrušenie všetkých takýchto doložiek začlenených vo všetkých zmluvách o dodávkach zemného plynu na trh EÚ, pretože sú zakázané právnymi predpismi EÚ;
52 Calls on the Commission to prepare a report on the destination clauses regarding gas supplies, which are de facto preventing re-export of gas within the internal market, and calls on the Commission to enforce the abolition of any such clauses contained in any contracts for natural gas on the EU market, inasmuch as they are prohibited by EU law;
55. vyzýva Komisiu, aby podporovala spravodlivú hospodársku súťaž na medzinárodnej úrovni tak, že v rámci WTO podporí osobitné pravidlá týkajúce sa transparentnosti energetického trhu, najmä opatrení, ktoré narúšajú obchod;
Calls on the Commission to promote fair competition at the international level by taking action within the WTO in support of specific rules on the transparency of the energy market and, in particular, on trade-distorting measures;
63. zdôrazňuje, že vytvorenie vzájomne prepojiteľných sústav na rozvod energie prostredníctvom dobre koordinovanej celoeurópskej energetickej siete prispeje ku konkurencii na trhu s elektrickou energiou a plynom, posilní bezpečnosť dodávok a ochranu životného prostredia, ako aj pozíciu EÚ voči dodávateľským a tranzitným krajinám;
Stresses that the creation of interoperable energy grids through a well-coordinated trans-European energy network will contribute to competitiveness in the electricity and gas markets, reinforce security of supply and advance environmental protection, as well as strengthening the EU's position vis-à-vis supply and transit countries;
V uplynulých rokoch sa energetická bezpečnosť stala hlavnou témou politickej agendy Európskej únie.
In the recent years, energy security has moved to the top of the political agenda of the European Union.
Nie je to však úplne novým javom, pretože úvahy o potrebe spoločného prístupu k energetike už boli súčasťou Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele z roku 1952 a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu z roku 1957.
This is, however, not an entirely new development, as the reflection on the need for a common political approach to energy was already at the heart of the 1952 European Coal and Steel Community Treaty and the 1957 Euratom Treaty.
Globálne energetické trhy a geopolitická situácia sa odvtedy značne zmenili.
The global energy markets and geopolitical situation have changed considerably since.
Existuje rad dôvodov na to, aby sa energetická bezpečnosť stala prvoradou otázkou, ale za najdôležitejší dôvod možno považovať spor o plyn medzi Ruskom a Ukrajinou z januára 2006 a následnú krízu v dodávkach, ktorá sa dotkla viacerých členských štátov.
There are many reasons for energy security becoming a priority issue, but one of the most significant may be considered the January 2006 Russia-Ukraine gas dispute and the subsequent supply crisis that affected several Member States.
Tento spor bol pre EÚ jasným signálom, aby začala konať.
This dispute was a real wake up call for the EU.
Takmer z jedného dňa na druhý sme si uvedomili, že energia nie je iba tovar potrebný pre náš sústavný hospodársky rozvoj a blahobyt, ale možno ju použiť aj ako politický nástroj, nástroj politického nátlaku.
From almost one day to the other we discovered that energy is not just a commodity, essential for our continued economic development and well-being but it can also be used as a political tool, instrument of political pressure.
V tejto súvislosti je znepokojivé, že narastá závislosť EÚ od vonkajších zdrojov energie predovšetkým od nedemokratických a nestabilných štátov, a hlavne závislosť od dovozu plynu z Ruska, čo môže negatívne ovplyvniť dlhodobé hospodárske a politické záujmy členských štátov, ako aj celkovú bezpečnosť Európskej únie.
In this context, the EU's growing dependence on external energy supplies, largely from undemocratic and unstable countries, and particularly gas dependence on Russia, is worrying as it may harm the long-term economic and political interests of the Member States, as well as the overall security of the European Union.
Akýkoľvek, hoci aj dočasný problém, ktorý spôsobí zníženie dodávok energie z tretích krajín, spôsobí tiež vážne narušenie hospodárskej činnosti Únie.
Any difficulty, even temporary, that has the effect of reducing energy supplies from third countries will also cause serious disturbances in the economic activity of the Union.
Navyše sa stupňuje globálny tlak na energetické zdroje.
Moreover, the global pressure on energy resources is increasing.
Vzostup Číny a Indie ako hlavných globálnych hospodárskych mocností, pokračujúci rast energetického dopytu v USA a nestabilita kľúčových regiónov vyvážajúcich ropu zásadne ovplyvňuje medzinárodné energetické trhy.
The rise of China and India as major global economic powers, the continued growth in US energy demand and instability in the key oil-exporting regions are dramatically affecting international energy markets.
Možnosti stabilnej výroby čoraz viac závisia od vnútorných politických problémov a od regionálnych plánov hlavných dodávateľov.
Prospects for stable production are increasingly linked to internal political issues and the regional ambitions of major suppliers.
Tieto faktory môžu mať vplyv na globálnu rovnováhu síl, lebo energetická bezpečnosť sa stala jedným z najvýznamnejších faktorov národnej bezpečnosti a hospodárskeho rozvoja všetkých štátov.
These dynamics may affect the global balance of power, as energy security has become a top factor in countries' national security and economic development.
Nová politika by mala pokrývať všetky geografické smery dodávok energie z východu i juhu, strednej Ázie stredomorského regiónu a Blízkeho východu.
The new policy should cover all geographic directions of energy supply in the Eastern and Southern Neighbourhood, Central Asia, Mediterranean Region and Middle East.
Treba zdôrazniť aj význam budúceho energetického partnerstva EÚ s Afrikou a zintenzívnenie dialógu o prístupe k energii a energetickej bezpečnosti.
The importance of the future EU-Africa Energy Partnership and intensification of dialogue on access to energy and energy security should also be stressed.
Odpoveď EÚ na úlohy, ktoré treba riešiť
European response to challenges
Stúpajúca závislosť EÚ od dovozu energie zvýraznila dôležitosť politík bezpečnosti dodávok energie.
The growing EU energy import dependence has increased the importance of energy supply security policies.
Aj keď je EÚ v nasledujúcich dvoch desaťročiach schopná presunúť ťažisko na energetickú účinnosť a obnoviteľné zdroje energie, naša závislosť na rope a plyne nepoklesne náhle.
Even if the EU is able to shift towards energy efficiency and renewable sources of energy within the next two decades, our dependency on oil and gas will not diminish dramatically.
Môžeme znížiť túto závislosť, ale nemôžme sa z nej vymaniť.
We can reduce this dependency but not escape it.
V dôsledku toho budeme musieť hľadať dodávateľov za našimi hranicami a budeme intenzívnejšie súťažiť o energiu.
Consequently, we will have to source beyond our borders and we will increasingly be competing for energy.
To je dôvod prečo musíme túto závislosť riadiť zahraničnou energetickou politikou s príslušnými nástrojmi.
That is why we have to manage this dependency through foreign policy on energy with appropriate instruments.
Niektorí hlavní spotrebitelia (USA, Čína) si vo svojej zahraničnej a bezpečnostnej politike stanovili ako prioritu bezpečnosť dodávok energie.
Some major consumers (US, China) have promoted energy supply security as a priority in their foreign and security policy.
Niekoľko členských štátov EÚ sa k tomuto prístupu pridalo.
Some EU Member States have already followed this approach.
Na úrovni EÚ však dnes neexistuje žiadna zodpovednosť Spoločenstva za otázky vonkajšej energetiky a „jednohlasnosť” ostáva cieľom veľmi vzdialeným od reality.
However, on the EU level there is today no Community competence on external energy matters and "speaking with one voice" remains an objective far away from the reality.
Povedomie o strategickom význame a geopolitickom rozmere bezpečnostných opatrení v oblasti energetiky sa však zvyšuje.
Nevertheless, the awareness about the strategic importance and geo-political dimensions of energy related security matters is growing.
Vysoký splnomocnenec vo svojom dokumente o „vonkajšej politike slúžiacej energetickým záujmom Európy”, adresovanom Európskej rade v roku 2006, otvoril túto otázku a vyzval na hlbšiu analýzu, ktorá by mala viesť ku globálnemu akčnému plánu.
In its paper on "An external policy to serve Europe's energy interests", addressed in 2006 to the European Council, the High Representative has raised the issue by calling for a wider reflection which should have led to an overall Action Plan.
Zatiaľ čo jeho prijatie Radou v marci 2007 bezpochyby prispelo k posilneniu vnútorného trhu s energiou, v oblasti zahraničnej energetickej politiky sa dosiahol príliš slabý pokrok založený skôr na vyhláseniach, ako na konkrétnych plánoch ako postupovať pri vytváraní novej ambicióznej politiky.
While its adoption by the Council in March 2007 has undoubtedly contributed to the consolidation of internal energy market, in the area of foreign policy on energy, the progress was far too modest based on declarations rather than concrete plan on how to proceed to a new ambitious policy.
Spoločná európska zahraničná energetická politika
Towards a common European Foreign Policy on Energy
Spravodajca je presvedčený, že energetickú bezpečnosť treba považovať za základný prvok celkovej bezpečnosti Európskej únie.
The rapporteur believes that energy security must be regarded as an essential component of the overall security of the European Union.
Vyjadruje poľutovanie nad tým, že pre ňu stále neexistuje zmluvný základ.
He regrets that there is still no treaty basis for it.
Týmto víta, že mandát medzivládnej konferencie pre novú zreformovanú zmluvu, prijatý Európskou radou v júni 2007, počíta s novými ustanoveniami o energetickej solidarite.
Hereby, he welcomes that the IGC mandate for the new Reform Treaty, adopted by the European Council of June 2007 foresees new provisions on energy solidarity.
Spravodajca sa však domnieva, že je na čase presiahnuť existujúci rámec a vyzýva na to, aby sa uplatnila spoločná európska zahraničná politika pre energetiku s príslušnými nástrojmi.
The rapporteur believes, however, that it is time to go beyond the existing frameworks and calls for a common European foreign policy on energy to be implemented and equipped with appropriate instruments.
Táto nová politika by mala byť založená na solidarite a diverzifikácii a na podpore trvalej udržateľnosti.
This new policy should be based on solidarity and diversification and on the promotion of sustainability.
Bude to vyžadovať zapojenie vyrábajúcich, tranzitných a spotrebiteľských štátov a zintenzívnenie „energetickej diplomacie”.
This would require engaging with producer, transit and consumer countries and to intensify "energy diplomacy".
27 členských štátov EÚ musí nahradiť svoje terajšie presadzovanie energetickej jednostrannosti novou spoločnou politikou energetickej solidarity.
The EU's 27 Member States need to replace their current preference for energy unilateralism with a new common policy of energy solidarity.
Európa musí konať spoločne ak chce posudzovať hlavných dodávateľov podľa jedného metra.
It is only by acting collectively that Europe can hope to deal with main suppliers on even terms.
Nová politika by preto mala vytvárať synergie a zaručovať tak bezpečnosť dodávok pre Európsku úniu, zlepšovať odolnosť a schopnosť EÚ vykonávať zahraničnú politiku, ako aj jej dôveryhodnosť ako globálneho partnera.
The new policy should therefore create synergies ensuring security of supply for the European Union and enhance the EU's strength and capacity for action in foreign policy, as well as its credibility as a global actor.
Treba zdôrazniť, že jednotlivé členské štáty by si síce mali zachovať legitímne a zvrchované právo výberu svojho vnútorného energetického mixu, rozhodovania o dodávateľskej štruktúre atď., no rozvoj súdržných a cielených spoločných zahraničných politík pre energetiku by zlepšil kolektívnu vonkajšiu energetickú bezpečnosť a zvýšil by schopnosť EÚ efektívnejšie riešiť problémy súčasnej doby.
It is important to underline that while individual Member States should retain the legitimate and sovereign right to choose their internal energy mix and to decide on the supply structure etc., the development of coherent and focused common foreign policy on energy would enhance the collective external energy security and increase the EU's potential to face more efficiently today's challenges.
Spravodajca je presvedčený, že vypracovanie takejto politiky by v súlade so zásadou subsidiarity prinieslo zásadnú pridanú hodnotu k úsiliu vyvíjanému na národnej úrovni, a že je to jediná cesta ako účinne riešiť otázku energetickej politiky.
The rapporteur is convinced that the development of such a policy would bring substantial added value according to subsidiarity principle to efforts made at national level and this is the only way to tackle efficiently the energy policy issue.
Spravodajca v tejto súvislosti predkladá rad konkrétnych návrhov v prospech postupného prístupu k spoločnej európskej zahraničnej politike pre energetiku berúc do úvahy, že spoločná európska energetická politika by mala byť založená na zásadách ako diverzifikácia, jednota pri ochrane záujmov EÚ, solidarita v krízových situáciách a posilnená spolupráca s hlavnými vyrábajúcimi, tranzitnými a spotrebiteľskými štátmi.
He makes a number of concrete proposals to this end, supporting a gradual approach towards a common European foreign policy on energy, considering that the common European energy policy should be built on the principles such as - diversification, unity in defending the EU's interests, solidarity in crisis situations, and strengthened cooperation with major producer, transit and consumer countries.
Navrhuje súbor inovatívnych myšlienok, ktoré by mali pomôcť zrealizovať tento ambiciózny projekt:
He proposes a series of innovative ideas which should help to carry out this ambitious project:
· Vytvorenie pozície osobitného vysokého úradníka pre zahraničnú energetickú politiku , ktorý by bol zodpovedný za koordináciu všetkých politík súvisiacich s vonkajšími aspektmi energetickej bezpečnosti (napr. energia, životné prostredie, obchod, doprava, hospodárska súťaž).
· The creation of a post of a "double hatted" High Official on Foreign Energy Policy, who would be responsible for coordinating all policies related to all external aspects of energy security (e.g. energy, environment, trade, transport, competition).
Súdržné vytváranie synergií by určite posilnilo schopnosť EÚ chrániť svoje záujmy energetickej bezpečnosti.
Building synergies in a coherent way would certainly strengthen the EU's ability to protect its energy security interests.
Táto inštitucionálna „novinka” je dôležitým nástrojom.
This institutional "nouveauté" constitutes an important tool.
Spomeňme si na slová Jeana Moneta - „bez inštitucionálneho zakotvenia nefunguje nič”.
We should remember Jean Monnet's saying that "nothing functions without institutional anchor".
· Vyzýva Komisiu, aby do konca roka 2007 vypracovala presný plán uplatňovania vedúci k vytvoreniu spoločnej zahraničnej politiky pre energetiku , v ktorom sa určia krátkodobé, strednodobé a dlhodobé ciele, úlohy a kroky s konkrétnym časovým rámcom na ich vykonanie.
· Appeal on the Commission to set up by the end of 2007 a precise "road- map" leading to the formation of a common foreign policy on energy , indicating short, medium and long term objectives, targets and steps with specific time-frame for implementing them.
Spravodajca sa nazdáva, že je nevyhnutné zapojiť vnútornú dynamiku a prejsť od vyhlásení k činom.
The rapporteur considers that this is necessary to engage the internal dynamic and move from declarations to action.
V tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby predložila Európskemu parlamentu výročnú správu o pokroku v oblasti realizácie hlavných cieľov novej politiky vrátane vyhodnotenia dodržiavania predpisov upravujúcich vnútorný trh EÚ zo strany tretích krajín, ako sú transparentnosť, zásada reciprocity a dodržiavanie právnych predpisov EÚ v oblasti hospodárskej súťaže.
In this regard, he calls on the Commission to submit to the European Parliament an annual Progress report concerning the implementation of the main objectives of the new policy, including the assessment of the observance by the third countries of the rules governing the EU internal market, such as transparency, principle of reciprocity, compliance with the EU competition law.
Spravodajca trvá na tom, aby EP dôsledne sledoval postup pri vytváraní novej politiky.
The rapporteur insists in the close monitoring by the EP of progress in the development of the new policy.
· Potreba ustanovenia energetickej diplomacie v širokom meradle, pričom táto diplomacia nesmie byť zameraná iba na bezpečnosť dodávok EÚ.
· Need to develop a broad form of energy diplomacy , which must not be focused only on the EU's own security of supply.
Energetická bezpečnosť by mala byť jedným zo základných kameňov susedskej politiky.
Energy security should constitute one of the cornerstones of the Neighbourhood Policy.
Úzka spolupráca v oblasti energetiky a možnosť vzájomnej výmeny energetických rezerv je jedným z najefektívnejších a nenahraditeľných spôsobov budovania dôvery.
Close cooperation in the energy field and the possibility of sharing energy reserves constitute one of the most effective and indispensable confidence-building measures.
· Zmluvné zapracovanie konkrétnych ustanovení o bezpečnosti dodávok, tranzitu a investícií ako sa ukázalo už pri rokovacom mandáte pre novú zreformovanú zmluvu.
· Inclusion of concrete provisions in the Treaties, covering security of supply, transit and investment, as already indicated in the negotiating mandate for the new Reform Treaty.
V skutočnosti by prianím spravodajcu bolo poskytnúť EÚ inštitucionálnu právomoc prerokúvať celkový politický rámec energetickej bezpečnosti s vyrábajúcimi a tranzitnými štátmi.
In fact, the rapporteur's desire would be to equip the EU with institutional competence to negotiate the overall political energy security framework with producer and transit countries.
· Konzultácia medzi členskými štátmi a Komisiou o strategických rozhodnutiach týkajúcich sa hlavných dvojstranných dohôd s tretími krajinami s návrhom, že v prípade uzatvorenia dvojstranných dohôd, ktoré sú proti záujmom EÚ ako celku alebo iných členských štátov, by mali Komisia a členské štáty spolupracovať s cieľom zamedziť negatívnym účinkom týchto dohôd.
· Consultation among Member States and the Commission on strategic decisions concerning major bilateral agreements with third countries, proposing that where bilateral agreements have been reached, which run contrary to the interest of the EU as whole or other Member States, the Commission and the Member States should work together to neutralise any negative effects of such agreements.
Toto je praktická úvaha o zásade solidarity a vzťahuje sa na rozhodnutia, ktoré už boli prijaté, ako napr. výstavba Baltského plynovodu.
This is a practical reflection of the principle of solidarity and refers to decisions which have been already taken like the construction of Baltic pipeline.
Osobitná pozornosť by sa mala venovať budovaniu krízovej infraštruktúry pre energetiku, najmä pre plyn, ktorá by mohla v prípade potreby poslúžiť členským štátom.
Building-up of energy crisis infrastructure, especially for gas, which could be used to assist the Member States in need, should also be given special attention.
· Začlenenie tzv. „doložky o energetickej bezpečnosti” do všetkých dohôd s vyrábajúcimi a tranzitnými krajinami, ktorá ustanoví etický kódex a výslovne uvedie opatrenia, ktoré sa majú prijať v prípade prerušenia dodávok jedným z partnerov.
· Inclusion of so called "energy security clause" in all agreements with producer and transit countries, which lay down a code of conduct and explicitly outline measures to be taken in the event of disruption of supply by one of the partners.
· Uprednostnenie všetkých projektov diverzifikácie vytvárajúcich nové prepravné koridory, ako napr. koridor stredná Ázia – južný Kaukaz – Európa, najmä výstavby ropovodu Nabucco, vzájomného prepojenie sietí elektrického vedenia a dokončenia Európsko-stredomorských okruhov infraštruktúry elektrického vedenia a zemného plynu a projektu Odesa – Gdansk.
· Prioritization of all diversification projects creating new transport corridors, such as Central Asia-South Caucasus-Europe corridor, in particular the construction of the Nabucco pipeline, the interconnection of electricity grids and the completion of the Euro-Mediterranean electricity and gas infrastructure rings and Odessa-Gdansk project.
Všetky nástroje, od politických dialógov a politík Spoločenstva, akými sú obchod, rozvoj, hospodárska súťaž, výskum a životné prostredie, až po finančné granty a pôžičky vrátane pôžičiek z EIB, EBOR a iných medzinárodných finančných inštitúcií (IFI), by sa mali súdržným spôsobom použiť na urýchlené dokončenie týchto projektov infraštruktúry.
All instruments ranging from political dialogues and Community policies such as trade, development, competition, research and environment through to financial grants and loans, including those of the EIB, EBR, should be used in a coherent manner to speed up the completion of these infrastructure projects.
Okrem toho spravodajca:
Furthermore, the rapporteur :
· podporuje všetky kroky zamerané na podporu transparentnosti, právneho štátu a lepšieho riadenia v energetickom sektore prostredníctvom energetických partnerstiev s tretími krajinami, s cieľom vytvoriť vzájomne výhodné otvorené, transparentné, nediskriminačné a stabilné právne podmienky pre energetické investície a obchod, ktoré majú byť založené na zásade reciprocity ; v tejto súvislosti spravodajca podporuje Komisiu, aby podnikla príslušné kroky na zabránenie nekontrolovaným investíciám štátom vlastnených zahraničných spoločností do odvetvia energetiky EÚ, najmä do rozvodných sietí plynu a elektriny;
· Supports all steps aimed at promoting transparency, rule of law and improved governance in the energy sector through energy partnerships with third countries, with the objective of creating mutually beneficial, open, transparent, non-discriminatory, stable, legal conditions for energy investment in trade, to be based on the principle of reciprocity .
Spravodajca si je plne vedomý toho, že cesta k vytvoreniu spoločnej európskej zahraničnej politiky pre energetiku je ešte dlhá a zložitá a že tak, ako často pri nových myšlienkach, môže dôjsť k určitej rezistencii a obavám v súvislosti s udelením väčšej zodpovednosti Komisii v tejto strategicky významnej oblasti.
The rapporteur is fully aware that there is still a long and difficult way towards establishing a new common EU foreign policy on energy and, as it usually occurs with new ideas, there might be some resistance and fears to confer more responsibility to the Commission in this strategically important area.
Spoločné hrozby bezpečných dodávok energie si však vyžadujú spoločnú odpoveď, ktorá je jedinou účinnou cestou uspokojenia dlhodobých záujmov Únie ako celku a jej členských štátov.
However, common threats to secure energy supplies necessitate a common response and this is the only efficient way to satisfy long term interests of the Union as a whole and its Member States.
Poslúžilo by to tiež ako nový podnet k hlbšej európskej integrácii.
This would also serve as a new impetus to greater European integration.
Realita súčasných problémov si vyžaduje ambiciózny a odvážny prístup.
The reality of present challenges calls for an ambitious and courageous approach.
Európska únia ako ju poznáme je postavená na konkrétnych úspechoch s určitou víziou a nástrojmi na jej dosiahnutie.
Today's European Union was built on concrete achievements, with the vision and instruments to serve it.