natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vytvorenie náležitého legislatívneho rámca nezávisí len od toho, ale aj od zohľadnenia štrukturálnych vlastností a štruktúry vlastníctva fondu budov.
Developing the proper legislative background depends not only on the above but also on taking into account the structural characteristics and the ownership structure of the building stock.
Významné množstvo energie sa spotrebuje v odvetví služieb, a preto sa musí v akčných plánoch jasne uviesť, aké úpravy plánuje konkrétna vláda prijať v nadchádzajúcich rokoch.
Since a significant amount of energy consumption is connected to the service sector, the action plans must also set out clearly what regulations a particular administration is planning for the coming years.
Akčné plány by mali zaviesť jasné rozdelenie úloh medzi verejným sektorom, podnikmi a občanmi.
Action plans should set out a proper division of tasks between the public sector, enterprises and citizens.
Verejný sektor musí pri zlepšovaní energetickej účinnosti zohrávať vedúcu úlohu.
The public sector must play a leading role in improving energy efficiency.
Dalo by sa preto uvažovať o zavedení určitých požiadaviek na energetickú účinnosť do verejného obstarávania.
Consideration might, therefore, be given to introducing certain energy efficiency requirements into public procurement.
Tento bod sa doteraz objavil len v niekoľkých akčných plánoch.
This has appeared in only a few action plans so far.
Vlády majú tiež základnú zodpovednosť z hľadiska poskytovania informácií.
Governments also have a fundamental responsibility in terms of providing information.
Informačné kampane, ako aj internetové stránky alebo informačné miesta venované energetickej účinnosti by mohli významne prispieť k formovaniu správania spotrebiteľov.
Information campaigns – even energy efficiency websites or information points – could make a significant contribution to shaping consumer behaviour.
Okrem toho je úlohou vlády viesť skutočný dialóg s občianskym sektorom, ktorý má veľký rozsah skúseností.
Over and above this, it is the task of governments to conduct a real dialogue with the civil sector, which has a large fund of experience.
Jednou z úloh, ktoré pripadajú vládam členských štátov, je znížiť úroveň energetickej chudoby prostredníctvom podpory energetickej účinnosti.
One of the tasks falling to governments in the Member States is to reduce the level of energy poverty by promoting energy efficiency.
Preto je veľmi dôležité, aby vlády informovali obyvateľstvo o úzkej súvislosti medzi výškou účtu za energie a opatreniami navrhnutými v akčných plánoch.
It is therefore very important that governments inform the population about the close connection between the size of energy bills and the measures set out in the action plans.
Zvýšenie finančnej pomoci na podporu investícií medzi občanmi môže byť účinné z hľadiska energie aj sociálnej politiky.
Increasing financial support to promote investment among the population can be effective, in terms of both energy and social policy.
Platí to aj v prípade, že viacero členských štátov využíva veľký podiel zdrojov na priame dotácie cien energie.
This is even true if a number of Member States use a large proportion of resources to directly subsidise energy prices.
Tvorba právnych predpisov EÚ
EU law ‑making
Európska komisia nedávno pripravila viacero legislatívnych iniciatív týkajúcich sa energetickej účinnosti.
The European Commission has recently produced a number of legislative initiatives concerning energy efficiency.
Oprávnene by od nich mohlo očakávať, že vytvoria zosúladia požiadavky energetickej účinnosti so sektorovými politikami a programami podpory.
These might justifiably be expected to bring the EU’s energy efficiency requirements into line with its sectoral policies and support schemes.
V súčasnosti to však, bohužiaľ, nie je pravda.
Sadly, however, this is not the case at present.
Príklad: v odvetví dopravy sa nedá očakávať žiadny významný pokrok, kým sa v programoch podpory EÚ, ktoré doprava vo výraznej miere využíva, nezohľadnia požiadavky (opäť) EÚ v oblasti energetickej účinnosti.
For example, no substantive progress can be expected in energy efficiency in the transport sector until the support scheme of the EU, from which it benefits considerably, takes into account the requirements – again, of the EU – concerning energy efficiency.
Posilnenie systému obchodovania s emisiami prispieva nielen k dosiahnutiu cieľov EÚ v oblasti klímy, ale zároveň môže mať pozitívny vplyv na energetickú účinnosť podnikateľského sektora EÚ.
Reinforcing the Emissions Trading Scheme (ETS) not only contributes to achieving the EU’s climate policy goals but can also have a beneficial effect on the energy efficiency of Europe’s business sector.
Členské štáty by mali stanoviť prísne požiadavky na zníženie emisií a zlepšenie energetickej účinnosti pre tých znečisťovateľov, na ktorých sa nevzťahuje systém obchodovania s emisiami.
In the case of emitters which do not fall within the scope of the ETS, there should be strict requirements on the part of Member States to reduce emissions and improve energy efficiency.
V súvislosti s platnými právnymi predpismi EÚ možno uviesť veľa pozitívnych príkladov.
A number of positive examples can be mentioned with regard to the EU regulations currently in force.
Skúsenosti dokazujú, že právne predpisy EÚ o označovaní energetickej spotreby zariadení výrazne ovplyvňuje rozhodovanie spotrebiteľa pri výbere výrobku.
Experience shows that EU legislation on the energy consumption labelling of equipment has a considerable influence on consumer product choice.
Bolo by vhodné rozšíriť tieto právne predpisy tak, aby sa vzťahovali aj na iné výrobky, a prispôsobiť ich technologickému pokroku.
It would be worth extending the legislation to other products and adapting this to technological progress.
Ak však kategória obsahuje príliš veľa výrobkov, označenia by mohli stratiť svoju usmerňujúcu funkciu.
If, however, a category contains too many products, the labels might lose their guiding function.
Významnú úlohu zohrávajú aj právne predpisy Spoločenstva o energetickej hospodárnosti budov.
An important role is also played by the Community legislation on the energy consumption of buildings.
V tejto oblasti by bolo vítané, keby sa rozšíril okruh budov, na ktoré sa tieto právne predpisy vzťahujú.
Here it would be a welcome development if the legislation in question had broader application to buildings.
K úspechu politiky energetickej účinnosti by mohli prispieť aj posilnenie smernice o ekodizajne a priebežné prispôsobovanie technologickému pokroku.
Reinforcing the Ecodesign Directive and continuous adaptation to technological development might also contribute to the success of the energy efficiency policy.
Návrh týkajúci sa emisií z motorových vozidiel vyvolal v Európskom parlamente veľkú diskusiu.
The proposal on emissions from motor vehicles also prompted a major debate in the European Parliament.
Nesmieme byť ľahostajní k budúcim právnym úpravám vzťahujúcim sa na autá.
We must certainly not be indifferent to future regulations concerning cars.
Tento právny akt má okrem kritérií energetickej účinnosti zásadný význam aj z hľadiska politiky v oblasti klímy.
In addition to energy efficiency considerations, the legislation in question is also of crucial importance for climate policy efforts.
Plány Európskej komisie na prijatie právnych predpisov o pneumatikách, zohľadňujúcich energetickú účinnosť, treba privítať.
The European Commission’s plans for energy efficiency legislation on tyres are to be welcomed.
Počet najazdených kilometrov aj počet áut sa zvyšujú, a preto treba prijať v oblasti dopravy také opatrenia, ktoré rozšíria rozsah opatrení, ktoré sa v súčasnosti uplatňujú.
Since the mileage and number of cars is increasing, there is a need for measures in the field of transport which go beyond those currently being applied.
Dobre sa to dá ilustrovať na tomto príklade: v období rokov 1995 až 2004 sa účinnosť palív zvýšila o 12,4 %, ale nestačilo to na vyváženie nárastu dopravy a veľkosti vozidiel, a emisie CO 2 z cestnej dopravy sa zvýšili o 26 %.
This is well illustrated by the fact that, although there was a 12.4% increase in fuel efficiency between 1995 and 2004, this was not sufficient to compensate for the increase in traffic and vehicle size, and carbon dioxide emissions from road traffic rose by 26%.
Okrem toho treba maximálne zdôrazniť skutočnosť, že podpora výskumu a vývoja môže priniesť podstatné úspory energie.
In addition to the above, we cannot stress too highly the fact that promoting research and development can achieve considerable energy savings.
Ak by úsilie členských štátov doplnila aj koordinácia na úrovni Spoločenstva, mohlo by sa podariť dosiahnuť oveľa pozoruhodnejšie výsledky.
If, to complement the efforts of Member States, this is also coordinated at Community level, far more spectacular results could be achieved.
Treba zdôrazniť, že v dôsledku opatrení zavedených v nadväznosti na ropnú krízu v 70. rokoch 20. storočia sa dramaticky znížila energetická náročnosť európskeho priemyslu.
It is worth emphasising that, as a consequence of measures introduced following the oil crisis of the 1970s, the sector‑specific energy intensity of European industry fell dramatically.
Venovaním väčšej pozornosti výskumu a vývoju by sa mohlo urýchliť prenikanie energeticky účinných výrobkov a služieb na európsky trh.
Paying more attention to R&D might accelerate the appearance of energy‑efficient products and services on the European market.
Úlohy Európskej komisie
The European Commission’s tasks
Politika energetickej účinnosti by mohla byť úspešná, keby sa dohodlo jednotné smerovanie, ktoré by sa uplatnilo v postupoch tvorby právnych predpisov EÚ aj v národných akčných plánoch.
The energy efficiency policy might achieve success if the EU’s law‑making procedures and the National Action Plans agreed on the direction to be taken.
Európska komisia musí pri tom zohrať kľúčovú úlohu.
The European Commission must play a central role in ensuring that this happens.
Je nevyhnutné, aby Komisia uskutočnila dôkladnejšiu a analýzu národných akčných plánov vychádzajúcu z vedeckých poznatkov.
It is vital that the Commission conduct a more thorough, scientifically based analysis of the National Action Plans.
Osobitnú pozornosť treba venovať preskúmaniu toho, či majú členské štáty dostatočnú inštitucionálnu kapacitu na realizáciu záväzkov, ktoré prijali.
Special attention must be paid to examining whether the Member States have sufficient institutional capacity to undertake the commitments made.
Môžeme predpokladať, že sa zatiaľ neuskutočnila nijaká podrobná analýza, a to najmä preto, že mnohé členské štáty predložili svoje plány neskoro.
We can assume that no detailed analysis has taken place so far principally as a result of late submission on the part of many Member States.
Komisia musí tiež prehodnotiť finančné prostriedky Spoločenstva určené na výskum a vývoj, aby mohla v nasledujúcom sedemročnom finančnom výhľade prideliť rozsiahlejšiu úlohu energetickej účinnosti.
The Commission must study the Community funds intended for research and development in order for energy efficiency to be afforded a more extensive role in the forthcoming seven‑year financial perspective.
Rovnako je potrebné, aby Komisia odhalila dôvody oneskoreného predloženia akčných plánov a podnikla rázne kroky, ktoré zabránia ďalším nedostatkom.
There is also a need for the Commission to find out the reasons for the delays in submitting the action plans and take strong action to prevent further omissions.
k sledovaniu národných akčných plánov energetickej účinnosti: prvé posúdenie
on the follow-up of the energy efficiency national action plans : a first assessment
2. zdôrazňuje skutočnosť, že energetickou účinnosťou sa treba zaoberať ako s európskou a globálnou prioritou, pričom sa musí zohľadniť nárast celkového dopytu po energii, rastúce ceny ropy a plynu a vplyv zmeny klímy;
Underlines the fact that energy efficiency needs to be treated as an European and global priority, taking into consideration the increases in the global demand for energy, the rising prices of oil and gas and the impact of climate change;
5 s ľútosťou poznamenáva, že vo väčšine členských štátov sú finančné prostriedky vyčlenené na projekty týkajúce sa energetiky, najmä projekty súvisiace s energetickou účinnosťou, stále nedostatočné a primerane nezohľadňujú regionálne rozdiely; keďže politika súdržnosti ponúka rámec na financovanie projektov súvisiacich s energetickou účinnosťou, využívaním obnoviteľných zdrojov energie a tiež s energetickou infraštruktúrou, vyzýva členské štáty a regióny, aby sa sústredili na realizáciu svojich operačných programov o inovačných opatreniach s cieľom vyvinúť hospodárne riešenia energetickej účinnosti; zdôrazňuje, že súkromný sektor podporovaný vnútroštátnymi opatreniami by mal zohrávať významnejšiu úlohu pri investovaní do nových technológií trvalo udržateľnej energie a ich vývoji, pričom by mal tiež inovatívne prijať prístup viac zameraný na energetickú účinnosť; je presvedčený, že len to môže vytvoriť prospešnú situáciu pre verejný i súkromný sektor;
5 Notes with regret that in most Member States the funding allocated to energy-related projects, in particular energy efficiency projects, is still insufficient and fails to adequately account for regional variances; given that cohesion policy offers a framework for financing projects relating to energy efficiency, the use of renewable energy and also energy infrastructure, calls on Member States and regions to focus in the implementation of their respective operational programmes on innovative measures in order to develop cost-effective energy efficiency solutions; stresses that the private sector, supported by national measures, should play a more prominent role in investing in and developing new, sustainable energy technologies, while also taking innovative actions to adopt an approach more focussed on energy efficiency; believes that this can only bring about a win-win situation for both the public and the private sector;
12. domnieva sa, že verejné orgány na všetkých úrovniach by mali v závislosti od svojich finančných podmienok byť príkladom a vo svojich priestoroch využívať energeticky účinné zariadenia, zavádzať do svojich postupov ekologické verejné obstarávanie a vo svojich každodenných aktivitách podporovať úsporu energie.
Considers that public authorities at all levels, according to their financial circumstances, should be the first to set an example through the use of energy-efficient equipment on their premises, the implementation of Green Public Procurement into their procedures and the promotion of energy-saving practices in their daily activities.
o mestskom rozmere politiky súdržnosti v novom programovom období
on the urban dimension of cohesion policy in the new programming period
Výbor pre rozvoj
Committee on Regional Development
– so zreteľom na prvý akčný program implementácie územnej agendy Európskej únie (prvý akčný program), prijatý na neformálnom zasadnutí Rady ministrov zodpovedných za územné plánovanie a rozvoj v Ponta Delgada (Azory) 23. – 24. novembra 2007,
– having regard to the First Action Programme for the Implementation of the Territorial Agenda of the European Union('the First Action Programme'), adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning and development held in Ponta Delgada (Azores) on 23-24 November 2007,
– so zreteľom na Územnú agendu EÚ (územná agenda) a Lipskú chartu o trvalo udržateľných európskych mestách (Lipská charta), ktoré boli prijaté na neformálnom zasadnutí Rady ministrov zodpovedných za územné plánovanie a rozvoj miest v Lipsku 24. – 25. mája 2007,
– having regard to the Territorial Agenda of the EU ('the Territorial Agenda') and the Leipzig Charter on Sustainable European Cities ('the Leipzig Charter'), which were both adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning and urban development held in Leipzig on 24-25 May 2007,
– so zreteľom na Bristolskú dohodu, prijatú na neformálnom zasadnutí Rady ministrov o trvalo udržateľných spoločenstvách v Bristole v dňoch 6. – 7. decembra 2005,
– having regard to the “Bristol Accord” adopted at the Informal Council of Ministers on sustainable communities held in Bristol on 6-7 December 2005,
– so zreteľom na tzv. Urban acquis, prijaté na neformálnom zasadnutí Rady ministrov zodpovedných za územnú súdržnosť v Rotterdame 29. novembra 2004,
– having regard to the “Urban acquis” adopted at the Informal Council of Ministers responsible for territorial cohesion, held in Rotterdam on 29 November 2004,
– so zreteľom na Novú aténsku chartu z roku 2003, vyhlásenú na zasadnutí Európskej rady urbanistov 20. novembra 2003 v Lisabone, a jej víziu o budúcnosti európskych miest,
– having regard to the New Charter of Athens 2003, proclaimed at the European Council of Town Planners in Lisbon on 20 November 2003 and its vision for the future of European cities,
– so zreteľom na akčný program z Lille, prijatý na neformálnom zasadnutí Rady ministrov zodpovedných za urbanistické záležitosti, ktoré sa konalo 3. novembra 2000 v Lille,
– having regard to the “Lille Action Programme” adopted at the Informal Council of Ministers responsible for urban affairs held in Lille on 3 November 2000,
– so zreteľom na Európsku koncepciu územného rozvoja (ESDP), prijatú na neformálnom zasadnutí Rady ministrov zodpovedných za územné plánovanie 11. mája 1999 v Postupime,
– having regard to the European Spatial Development Perspective (ESDP), adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning held in Potsdam on 11 May 1999,
– so zreteľom na Chartu európskych miest a obcí smerom k udržateľnému rozvoju, ktorá bola schválená na Európskej konferencii o trvalo udržateľnom rozvoji miest a obcí v Aalborgu v Dánsku 27. mája 1994,
– having regard to the Charter of European Cities and Towns towards Sustainability as approved at the European Conference on Sustainable Cities and Towns in Aalborg, Denmark on 27 May 1994,
– so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. októbra 2008 s názvom Zelená kniha o územnej súdržnosti: Z územnej rozmanitosti urobiť prednosť (KOM(2008)616),
– having regard to the Commission Communication of 6 October 2008 entitled "Green Paper on Territorial Cohesion: Turning territorial diversity into strength” ( COM(2008)0616 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. júna 2008 s názvom Piata správa o pokroku v oblasti hospodárskej a sociálnej súdržnosti: Prosperujúce regióny, prosperujúca Európa (KOM(2008)371),
– having regard to the Commission Communication of 19 June 2008 entitled "Fifth progress report on economic and social cohesion: Growing regions, growing Europe" ( COM(2008)0371 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. mája 2008 o výsledkoch rokovaní týkajúcich sa stratégií a programov kohéznej politiky na programové obdobie 2007 – 2013 (KOM(2008)301),
– having regard to the Commission Communication of 14 May 2008 entitled "The results of the negotiations concerning cohesion policy strategies and programmes for the programming period 2007-2013" ( COM(2008)0301 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 30. mája 2007 s názvom Štvrtá správa o hospodárskej a sociálnej kohézii (KOM(2007)273),
– having regard to the Commission Communication of 30 May 2007 entitled “Fourth Report on Economic and Social Cohesion” ( COM(2007)0273 ),
– so zreteľom na príručku Komisie s názvom Mestský rozmer v politike Spoločenstva 2007 – 2013, prijatú 24. mája 2007,
– having regard to the Guide from the Commission on “The urban dimension in Community policies for the period 2007 – 2013” adopted on 24 May 2007,
– so zreteľom na pracovný dokument Komisie z mája 2007 s názvom Územný a mestský rozmer národných strategických referenčných rámcov a operačných programov (2007 – 2013): prvé hodnotenie,
– having regard to the Working Paper of the Commission on “The territorial and urban dimension in the national strategic reference frameworks and operational programmes (2007 – 2013): A first assessment” from May 2007,
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 13. júla 2006 s názvom Politika súdržnosti a mestá: prínos miest a aglomerácií k rastu a zamestnanosti v rámci regiónov (KOM(2006)385),
– having regard to the Commission Communication of 13 July 2006 entitled "Cohesion Policy and cities: the urban contribution to growth and jobs in the regions" ( COM(2006)0385 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. júla 2005 s názvom Kohézna politika na podporu rastu a zamestnanosti: Strategické usmernenia Spoločenstva na roky 2007 – 2013 (KOM(2005)299),
– having regard to the Commission Communication of 5 July 2005 entitled "Cohesion Policy in Support of Growth and Jobs: Community Strategic Guidelines, 2007-2013” ( COM(2005)0299 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. mája 1997 s názvom K mestskej agende v Európskej únii (KOM(1997)197),
– having regard to the Commission Communication of 6 May 1997 entitled “Towards an urban agenda in the European Union” ( COM(1997)0197 ),
– so zreteľom na výsledky programu Európskej siete sledovania územného plánovania (ESPON) 2006 a prijatý program ESPON 2013,
– having regard to the results of the European Spatial Planning Observatory Network (ESPON) 2006 Programme and the adopted ESPON 2013 Programme,
– so zreteľom na informácie z databázy Urban Audit (mestský audit), ktorá obsahuje štatistické údaje s 330 ukazovateľmi o 358 európskych mestách,
– having regard to the information from the database of the Urban Audit that provides statistics with 330 indicators on 358 European cities,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 21. februára 2008 o opatreniach v nadväznosti na územnú agendu a Lipskú chartu: Smerom k európskemu akčnému programu pre územný rozvoj a územnú súdržnosť
– having regard to its resolution of 21 February 2008 on the follow-up of the Territorial Agenda and the Leipzig Charter : Towards a European Action Programme for Spatial Development and Territorial Cohesion
Prijaté texty, P6_TA(2008)0069 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0069 . ,
– so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj (A6 - 0031/2009),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6‑0031/2009 ),
A. keďže je známe, že zatiaľ čo otázky týkajúce sa miest spadajú do zodpovednosti vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov, mestské oblasti zohrávajú kľúčovú úlohu v účinnom plnení lisabonskej a göteborskej stratégie a tvoria veľmi dôležitú časť politiky súdržnosti, za ktorú sú zodpovedné inštitúcie EÚ;
A. whereas it is recognised that whilst urban issues fall under the responsibility of national, regional, and local authorities, urban areas nevertheless play a key role in the effective implementation of the Lisbon and Gothenburg Strategies and are therefore viewed as a high priority in cohesion policy, for which the EU institutions have a responsibility,
B. keďže cieľom EÚ podľa Lipskej charty je zaistiť integrovaný prístup k plneniu politiky mestského rozvoja v záujme vytvorenia vysokokvalitných mestských území, modernizácie dopravy, energetiky, verejných služieb a informačných sietí a podporiť celoživotné vzdelávanie, školský systém a inovácie, a to najmä v zanedbaných vnútorných mestských štvrtiach a oblastiach,
B. whereas the EU's objectives as set out in the Leipzig Charter are to ensure an integrated approach to urban development policy implementation in order to create high quality urban spaces, to modernise transport, energy, public utilities and information networks, and to encourage life-long learning, education and innovation particularly in deprived inner cities and areas,