natgillin/translations-raw huggingface dataset:
H. keďže holistický, proaktívny, informáciami podložený a dôsledný prístup k prevencii katastrof musí zahŕňať rôzne úrovne spolupráce medzi miestnymi, regionálnymi a vnútroštátnymi orgánmi a zároveň aj ďalšími subjektmi na danom území, ktoré toto územie poznajú,
H. whereas a holistic, proactive, intelligence-led and effective approach to disaster prevention should incorporate various levels of cooperation between local, regional and national authorities and should also involve other actors with links to and, therefore, a knowledge of the land,
I. keďže sa ukázalo, že platné opatrenia na prevenciu katastrof chýbajú a predchádzajúce návrhy Európskeho parlamentu sa ešte nevykonávajú v plnej miere, čo bráni vykonávaniu jednotnej stratégie pre prevenciu prírodných a človekom spôsobených katastrof na úrovni EÚ,
I. whereas disaster prevention measures in force have been shown to be lacking, and the previous European Parliament proposals have not yet been fully implemented, thus hindering the implementation of a consolidated strategy for the prevention of natural and man-made disasters at EU level,
J. keďže pretrvávajúce suchá a požiare urýchľujú okrem iného proces dezertifikácie, najmä v južnej Európe, čo ovplyvňuje predovšetkým stredomorské lesné štruktúry a oblasti s veľkými plochami lesov jedného druhu, ktoré nemajú miestny pôvod a sú vysoko horľavé, čo ohrozuje život obyvateľov a kvalitu života v postihnutých oblastiach,
J. whereas persistent drought and fires are also speeding up the process of desertification, especially in southern Europe, above all affecting Mediterranean forest areas and extensive woodlands comprising a single, non-native species which is highly vulnerable to fire, threatening the lives of citizens and the quality of life of the populations affected,
K. keďže vyvážené obsadenie/využívanie územia, hospodársky a sociálny rozvoj v súlade s prírodou, rešpektovanie energie, prírodných zdrojov a životného prostredia, posilnenie súdržnosti v EÚ, boj proti vyľudňovaniu vidieka, dezertifikácii a erózii pôdy a zachovanie environmentálne udržateľnej poľnohospodárskej činnosti sú niektoré zo základných prvkov prevencie katastrof,
K. whereas the balanced occupation / utilisation of land, economic and social development that are in harmony with nature, respect for energy, natural resources and the environment, reinforced cohesion across the EU, combating rural depopulation, desertification and soil erosion, and maintaining an environmentally sustainable agricultural activity are some of the fundamental elements of disaster prevention,
1. poznamenáva, že prírodné a človekom spôsobené katastrofy majú veľmi závažné dôsledky pre hospodársky a sociálny rozvoj regiónov a členských štátov; zdôrazňuje, že hlavným cieľom prevencie katastrof je chrániť ľudské životy, bezpečnosť a fyzickú integritu osôb, základné ľudské práva, životné prostredie, hospodárske a spoločenské infraštruktúry vrátane základných služieb, obydlí, komunikácií, dopravy a kultúrneho dedičstva;
Notes that natural and man-made disasters may have very serious consequences for the economic and social development of regions and Member States; points out that the main objective of disaster prevention is to safeguard human life, the safety and physical integrity of individuals, fundamental human rights, the environment, economic and social infrastructures, including basic utilities, housing, communications, transport and the cultural heritage;
3. víta záväzok Komisie zabezpečiť súdržnejšie zohľadňovanie otázok týkajúcich sa prevencie katastrof v politikách a programoch EÚ a zdôrazňuje význam holistického prístupu k prevencii katastrof; pripomína, že treba zohľadniť všetky typy prírodných a človekom spôsobených katastrof a že medzi ne patria, okrem iných rizík
Welcomes the commitment made by the Commission to ensuring that disaster-prevention-related issues are taken into account more coherently in EU policies and programmes, and stresses the need for a holistic approach to disaster prevention; recalls that all types of natural and man-made disasters must be taken into account and that these may include, among other hazards
Toto nie je úplný zoznam prírodných a človekom spôsobených katastrof; do tohto zoznamu môžu byť preto zaradené iné typy prírodných a človekom spôsobených katastrof, ktoré nie sú uvedené v tejto správe. , povodne, búrky, suchá, cunami, zemetrasenia, lesné požiare, extrémne výkyvy teplôt, sopečná činnosť, lavíny, zosuvy pôdy, technologické a priemyselné havárie, erózie pôdy, kontaminácia spodných pôd a podzemných vôd a znečistenie morí, jazier a riek;
This is a non-exhaustive list of natural and man-made disasters; therefore other types of natural and man-made disaster which are not set out in this report may be included in the list. , floods, storms, droughts, tsunamis, earthquakes, forest fires, extreme temperature events, volcanic eruptions, avalanches, landslides, technological and industrial accidents, soil erosion, contamination of the subsoil and groundwater and pollution of the seas, lakes and rivers;
7. považuje za nevyhnutné spolupracovať pri šírení informácií a skúseností, pri technických a vedeckých využitiach, ako aj pri koordinácií stratégií rozvoja možností zásahu;
Regards as essential cooperation on the dissemination of information and experience, technical and scientific applications and also the coordination of strategies for the development of intervention capacities;
13. zdôrazňuje, že záťaž prírodných katastrof znášajú regióny a miestne spoločenstvá a že s určitou mierou zovšeobecnenia môžeme povedať, že na ich zvládnutie iba na národnej a/alebo regionálnej úrovni nepostačujú ich materiálne a ľudské zdroje, a ani ich znalosti či finančné prostriedky, ale vyžaduje si to účinnú a solidárnu reakciu na európskej úrovni;
Stresses that it is the regions and local communities that bear the brunt of natural disasters and that, generally speaking, neither their material and human resources nor their know‑how or financial resources are sufficient to cope with these disasters under a purely national and/or regional approach, and that these disasters call for an effective European‑level solidarity‑based response;
17. zdôrazňuje potrebu vytvoriť vhodný finančný rámec na predchádzanie katastrofám s adekvátnymi finančnými zdrojmi na prevenciu a boj proti katastrofám, ktorý posilní a zosúladí existujúce nástroje, ako je politika súdržnosti, politika rozvoja vidieka, regionálna politika, Fond solidarity, 7. rámcový program a programy Life+; žiada, aby sa prevencia v tomto rámci brala do úvahy aj vo finančnom výhľade na obdobie 2014 – 2020; vyzýva Európsku komisiu, aby posúdila možnosť navrhnúť systematickejšie spoločné využívanie dostupných zdrojov s cieľom posilniť účinnosť mechanizmov prevencie v celej EÚ;
Stresses the need to create a suitable financial framework for disaster prevention, with adequate financial resources for preventing and combating disasters, that will strengthen and link existing instruments such as cohesion policy, rural development policy, regional policy, the Solidarity Fund, the Seventh Framework Programme and the Life+ programmes; asks that, in this context, prevention should be taken into account in the 2014-2020 Financial Perspective; calls on the European Commission to assess the possibility of proposing a more systematic pooling of available resources in order to strengthen the effectiveness of prevention mechanisms across the EU;
19. pripomína, že politika súdržnosti je základným nástrojom na prevenciu rizika prírodných katastrof; domnieva sa, že rôzne fondy a nástroje treba využívať flexibilným a koordinovaným spôsobom s cieľom zlepšiť funkčnosť a účinnosť tejto politiky; zdôrazňuje, že prevenciu rizika treba koordinovať spolu s ostatnými politikami, ktoré sa vykonávajú v oblasti prevencie, aby sa zabránilo rozdrobovaniu opatrení a zvýšila ich účinnosť a pridaná hodnota;
Points out that cohesion policy is an essential tool in natural disaster risk prevention; considers that it must be possible for the various funds and instruments to operate flexibly and in a coordinated manner in order to improve the functioning and effectiveness of that policy; stresses that risk prevention must also dovetail with other policies pursued in the field of prevention, in order to prevent the fragmentation of measures and increase their effectiveness and added value;
a) vypracovanie a preskúmanie bezpečnostných predpisov pre stavby a využitie pôdy;
a) drafting and revising building safety and land use legislation;
b) náprava situácií vedúcich k budúcim rizikám: obnova pôvodných korýt riek, obnova a ochrana povodí riek, močiarov a súvisiacich ekosystémov, sledovanie erózie a sedimentácie vo vodných tokoch, zvýšenie prietokovej kapacity mostov a potrubí, vyčistenie lesov a zmena ich územného plánovania, opätovné zalesňovanie, ako aj ochrana pobrežia;
b) action to remedy situations conducive to future risks: renaturalising river beds; restoring and protecting river basins, wetlands and related eco-systems; monitoring erosion and sedimentation in water courses; increasing the through-flow capacity of bridges and water pipelines; clearing up and reordering forests; reforestation; and protecting and defending the coastline;
c) ochrana a prestavba obývaných oblastí, najmä mestských, ktoré sú zvlášť citlivé na určité typy katastrof, a to so zapojením obyvateľov;
c) protecting and refurbishing inhabited areas, especially urban areas, that are particularly vulnerable to certain types of disasters, with the involvement of residents;
d) údržba a sledovanie bezpečnosti veľkých infraštruktúr s osobitným dôrazom na priehrady, palivové potrubia, cestné a železničné mosty, zásobovanie energiami a vodou, kanalizáciu, komunikácie a telekomunikačné zariadenia;
d) maintaining and inspecting the safety of existing major infrastructures, with particular emphasis on dams, fuel pipelines, road and rail bridges, energy, water supply, sanitation, communications and telecommunications facilities;
e) zachovanie poľnohospodárskej činnosti v oblastiach postihnutých vyľudňovaním, ktoré sú vystavené riziku prírodných katastrof, a prínos k opätovnému začleneniu ľudskej činnosti prostredníctvom budovania infraštruktúr, ktoré umožnia ľuďom žijúcim v takýchto oblastiach naďalej zostať na tomto území;
e) sustaining the agricultural activity in areas affected by depopulation and subject to the risk of natural disasters, and contributing to the reintegration of human activity by creating infrastructures to enable those who live in such areas to remain on the territory;
27. zdôrazňuje skutočnosť, že trvalé suchá mali v posledných rokoch za následok nárast lesných požiarov v Európe, v dôsledku čoho sa zároveň zhoršila dezertifikácia veľkého množstva regiónov;
Highlights the fact that persistent droughts have in recent years encouraged the proliferation of forest fires in Europe, at the same time worsening the desertification of a large number of regions;
29. znovu opakuje svoju výzvu Komisii, aby podporila spustenie činnosti európskeho observatória pre sledovanie sucha, ktoré by bolo centrom poznatkov týkajúcich sa účinkov sucha a dezertifikácie a ich zmierňovania a kontroly s cieľom posilniť jednotné strategické rozhodovanie a zlepšiť koordináciu medzi členskými štátmi; domnieva sa, že by sa mala zohľadniť vzájomná súvislosť medzi suchom, lesnými požiarmi a dezertifikáciou a že by sa v rámci politiky na prevenciu a riadenie rizika sucha mali stanoviť skutočné ciele založené na solidarite;
Reiterates its call on the Commission to promote the entry into operation of the European Drought and Desertification Observatory which would be responsible for studying, mitigating and monitoring the effects of droughts and desertification, aiming to enhance sound, strategic decision-making and better coordination between Member States; considers that the interconnections between drought, forest fires, desertification and climate change adaptation should be taken into consideration and that serious and solidarity-based objectives should be set in the context of drought risk prevention and management policy.
33. uznáva, že niektoré sektorové politiky vedú k tomu, že určité regióny sú viac vystavené riziku z dôvodu podpory vyľudňovania vidieka a nadmernej koncentrácie obyvateľstva v mestských oblastiach;
Recognises that some sectoral policies have led to certain regions being more exposed to risk by encouraging abandonment of the countryside and excessive concentration of the population in urban areas;
38. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby do výpočtu poľnohospodárskeho poistného zahrnuli dodatočné náklady, ktoré poľnohospodárom vznikajú pri prijímaní opatrení zameraných na prevenciu požiarov (ako je čistenie protipožiarnych pásov, odstraňovanie odumretých drevín, ukladanie zeminy pozdĺž pozemkov atď.) a odstraňovanie vôd (čistenie priekop a kanálov);
Calls on the Commission and Member States to include in the calculation of agri-environmental premiums the additional costs borne by farmers in order to take measures designed to prevent fires (such as cleaning of firebreaks, removal of dead arboreal plants, working of the soil along the perimeter of land parcels, etc.) and to dispose of water (cleaning of collecting ditches and canals);
42. zdôrazňuje, že je dôležité mať k dispozícii obsiahly súbor údajov a informácií o rizikách a nákladoch súvisiacich s katastrofami a sprístupniť ich na úrovni EÚ s cieľom uskutočniť porovnávacie štúdie a vymedziť pravdepodobný cezhraničný vplyv katastrof, čím sa členským štátom umožní zhromažďovať informácie o vnútroštátnych civilných kapacitách a zdravotníckych zdrojoch, a že by sa mali skôr využívať a rozvíjať existujúce štruktúry, napríklad Monitorovacie a informačné centrum (MIC), než vytvárať nové;
Underlines that it is important to have a comprehensive collection of data and information on the risks and costs of disasters and to share them at EU level, with a view to carrying out comparative studies and determining the likely cross-border impact of the disasters, thus making it possible for Member States to pool information on national civil capabilities and medical resources, and that we should use and develop already existing structures such as the Monitoring and Information Centre (MIC) rather than build up new ones;
V posledných rokoch zasiahol členské štáty EÚ pomerne veľký počet katastrof.
In recent years EU Member States have been buffeted by a considerable number of disasters.
Len pre informáciu, počas prvých šiestich rokov existencie Fondu solidarity EÚ dostala Komisia 62 žiadostí o finančnú pomoc z 21 krajín
To put this into perspective, records show that during the first six years of the EU Solidarity Fund, the Commission received 62 requests for financial support from 21 different countries
KOM(2009) 193 v konečnom znení .
COM(2009) 193 final. .
Približne jedna tretina z nich patrí do kategórie „katastrof veľkých rozmerov“.
Of these, roughly a third fall into the category of ‘major disasters’.
Ďalšie katastrofy síce neviedli k podaniu žiadostí o mobilizáciu fondu, a to aj napriek tomu, že ich dôsledky pre postihnuté obyvateľstvo, životné prostredie a hospodárstvo boli značné a v mnohých prípadoch dlhodobé.
Other disasters did not prompt requests for use of the Fund, although their impact on the populations affected, the environment and the economy was considerable and, in many cases, lasting.
Škody sa takmer vždy len ťažko vyčísľujú, najmä keď zoberieme do úvahy straty na ľudských životoch.
The damage is almost always hard to gauge, in particular taking into account the loss of human life.
V každom prípade sú hospodárske a sociálne náklady katastrof veľmi významné.
In any event, the economic and social costs of disasters are very significant.
Práve v tejto súvislosti sa musí zvyšovať sociálny význam prevencie, ktorá je čoraz dôležitejšou etapou cyklu riadenia katastrof.
It is against this backdrop that prevention should increase in social importance, becoming an increasingly important stage in disaster management.
Keďže členské štáty majú jednoznačne prvoradú a hlavnú zodpovednosť za ochranu svojich obyvateľov a prevenciu katastrof, sú oprávnené dôvody na zvyšovanie spolupráce v oblasti prevencie, lepšej koordinácie úsilia a posilnenia solidarity a vzájomnej pomoci.
Although Member States are primarily and chiefly responsible for the protection of their citizens and for disaster prevention, heightened cooperation in the area of prevention is fully justified, as are improved coordination of efforts, enhanced solidarity and mutual assistance.
Na dosiahnutie tohto cieľa možno využiť spoluprácu medzi vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi zodpovednými za cyklus riadenia katastrof pri územnom plánovaní a pri mapovaní a riadení rizík.
With a view to achieving this aspiration, cooperation between national, regional and local authorities with responsibilities for disaster management, spatial planning and risk mapping and management is proposed.
Vzniká preto potreba vytvorenia siete, ktorá by predstavovala fórum pre vzájomnú výmenu skúseností a preventívnych opatrení, do ktorej by sa mohli určitým spôsobom zapojiť aj sociálne organizácie aktívne v tejto oblasti.
The creation of a network that would constitute a forum for exchanging experiences and prevention measures, which would also allow social organisations working in this area to participate in some shape or form, seems desirable.
Do popredia vystupuje význam úlohy regionálnych a miestnych orgánov vyplývajúci z ich podrobných vedomostí o miestnych charakteristikách a podmienkach.
The importance of the role of regional and local authorities, owing to their detailed knowledge of local characteristics and conditions, should be highlighted.
V dôsledku faktorov, ako je napríklad intenzívne využívanie pôdy, nekontrolovaný rast priemyslu a miest, vyľudňovanie vidieka, dezertifikácia a zvyšujúci sa výskyt extrémnych klimatických javov, sú členské štáty menej odolné proti katastrofám, a to prírodným, ako aj spôsobeným človekom.
Factors such as, inter alia, intensive land use, haphazard industrial and urban growth, abandonment of the countryside, desertification, increasingly frequent extreme weather events make Member States, and convergence regions in particular, more vulnerable to disasters, both natural and man-made.
Táto zraniteľnosť, ktorá je všeobecná, je ešte výraznejšia v prípade konvergenčných regiónov.
Such vulnerability is widespread but is even more acute for convergence regions.
Z toho plynie dôležitosť komplexného pohľadu na prevenciu a jej začlenenie do príslušných sektorových politík s cieľom podporiť vyvážené obsadzovanie územia a súdržný hospodársky a sociálny rozvoj v rovnováhe s prírodou.
Hence the importance of viewing prevention from a cross-cutting perspective, incorporating it in the relevant sectoral policies to promote balanced land occupation and cohesive economic and social development that is in tune with nature.
Na druhej strane treba uznať, že niektoré z týchto sektorových politík (napr. SPP) viedli k zvýšenému vystaveniu niektorých oblastí a ich obyvateľstva riziku, a preto je nutné pristúpiť k ich náprave.
Furthermore, it must be recognised that some of these sectoral policies (e.g. CAP) have led to increased exposure to risk for certain regions and for their inhabitants, which is why corrective action needs to be taken.
Nemožno tiež zabúdať na to, že katastrofy obvykle najviac postihujú tých, ktorí majú najmenej prostriedkov, aby mohli chrániť seba, svojich rodinných príslušníkov a svoj majetok.
It is also important to bear in mind that disasters tend to affect most those who have the fewest resources to protect themselves, their families and their assets.
Finančná pomoc EÚ sa musí zamerať na súbor preventívnych opatrení, ktoré majú vykonať členské štáty na všeobecnú nápravu situácií vedúcich k budúcim rizikám, ochranu obývaných oblastí, sledovanie bezpečnosti veľkých infraštruktúr a vypracovanie/preskúmanie bezpečnostných predpisov pre stavby a využitie pôdy.
EU funding should favour a series of prevention measures to be implemented by Member States that are generally aimed at correcting situations potentially conducive to risks, protecting inhabited areas, monitoring the safety of major infrastructures and drafting and reviewing building safety and land use legislation.
Okrem toho sa považuje za nevyhnutné lepšie začlenenie prevencie katastrof do operačných programov finančnej pomoci EÚ na vnútroštátnej úrovni, pričom Komisia musí podporovať potreby prepracovania operačných programov zo strany členských štátov v tejto oblasti.
Moreover, improving the inclusion of disaster prevention in national operational programming of EU funding is considered necessary, and the Commission should support the need to reformulate the operational programmes identified by Member States in this area.
Musia sa uznať a riadne zohľadniť prírodné charakteristiky a obmedzenia riedko obývaných oblastí a najvzdialenejších regiónov.
The characteristics and natural constraints of sparsely populated regions and outermost regions should be acknowledged and taken into due account.
Zásadný význam nadobúda rozvoj schopnosti členských štátov realizovať výskum a vývoj v oblasti prevencie a riadenia katastrof.
It is vitally important for Member States to enhance their research and development (R&D) capacity in the area of disaster prevention and management.
Tento rozvoj tiež tvorí oblasť možného a žiaduceho zvýšenia koordinácie a spolupráce medzi členskými štátmi, najmä medzi tými, ktoré sú vystavené podobným rizikám.
This is also an area where it is both possible and desirable to step up coordination and cooperation between Member States, especially those facing similar risks.
Odporúča sa venovať náležitú pozornosť tejto potrebe a jej primeranému financovaniu.
It is recommended that due account be taken of this need and for it to be adequately funded.
V tejto oblasti sa tiež považuje za dôležité na jednej strane posilniť systémy včasného varovania v členských štátoch a vytvoriť a posilniť už existujúce prepojenie medzi rôznymi systémami včasného varovania a na druhej strane skúmať a rozvíjať opatrenia na prispôsobenie sa narastajúcemu výskytu extrémnych klimatických javov na vidieku, ako aj v mestách.
Also in the same area, strengthening early warning systems in Member States and forging and consolidating links between the various early warning systems is seen as fundamental, as is studying and developing adaptation measures at urban and rural level, given the increased frequency of extreme weather events.
Prístup Spoločenstva k prevencii katastrof musí zahŕňať ako jeden z ústredných záujmov zmenšenie existujúcej nerovnováhy medzi regiónmi a členskými štátmi v tejto oblasti, konkrétne tým, že pomôže zlepšiť prevenciu v oblastiach a v členských štátoch s vysokou mierou rizika a menšími možnosťami hospodárstva.
A Community approach on disaster prevention should make reducing the disparities between regions and Member States in this area a central focus, in particular by helping to improve prevention in regions and Member States that are highly vulnerable to risk and have fewer economic means.
k oznámeniu Komisie: Prístup Spoločenstva k prevencii prírodných a človekom spôsobených katastrof
on the Commission communication: A Community approach on the prevention of natural and man-made disasters
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko: Viktor Uspaskich
Rapporteur: Viktor Uspaskich
3. zdôrazňuje, že záťaž prírodných katastrof znášajú regióny a miestne spoločenstvá a že s určitou mierou zovšeobecnenia môžeme povedať, že na ich zvládnutie iba na národnej a/alebo regionálnej úrovni nepostačujú ich materiálne a ľudské zdroje, a ani ich znalosti či finančné prostriedky, ale vyžaduje si to účinnú a solidárnu reakciu na európskej úrovni;
Stresses that it is the regions and local communities that bear the brunt of natural disasters and that, generally speaking, neither their material and human resources nor their know‑how or financial resources are sufficient to cope with these disasters under a purely national and/or regional approach, and that these disasters call for an effective European‑level solidarity‑based response;