natgillin/translations-raw huggingface dataset:
41. domnieva sa však, že rozsah pôsobnosti globálnej dohody na úrovni krajín G20 alebo v rámci WTO by sa mal plne preskúmať pred zavedením takejto dane na dovoz do EÚ zo zahraničia s cieľom zabezpečiť, aby tento nástroj na úpravu hraničnej dane neviedol na jednej strane k nedostatku surovín a na druhej strane k odvetným opatreniam tretích krajín proti vývozu EÚ;
Considers, however, that the scope for a global agreement at G20 level or within the WTO should be fully explored before such a tax is imposed on foreign imports into the EU in order to ensure that this border taxation adjustment tool does not give rise to a shortage of raw materials, on the one hand, and retaliatory measures by third countries against EU exports, on the other;
50. uznáva, že daň z uhlíka by bola účinnejším nástrojom na zníženie emisií než dlhodobým zdrojom príjmov, pretože tento zdroj by sa v prípade účinnosti tohto nástroja mohol raz vyčerpať;
Acknowledges that a carbon tax would be an instrument to reduce emissions rather than a long-term source of income, as this source would eventually dry up should that instrument be effective;
Financovanie rozvoja
Financing for d evelopment
55. zdôrazňuje, že účinná rozvojová pomoc vysokej kvality si vyžaduje osobitné úsilie, pokiaľ ide o ustanovenia týkajúce sa koordinácie darcov a vlád; je presvedčený, že riešenie problému fragmentácie európskej rozvojovej pomoci, ktorá spôsobuje nedostatky s finančnými a politickými dôsledkami, by členským štátom prinieslo zvýšenie efektivity s odhadom až do výšky 6 miliárd EUR ročne a takisto by sa uľahčila práca správnych orgánov partnerských krajín;
Stresses that effective, high-quality development aid delivery calls for a particular effort in terms of donor coordination and governance arrangements; believes that tackling the problem of fragmentation in European development aid, which causes inefficiencies which have both financial and political consequences, would bring efficiency gains estimated at up to EUR 6 billion a year for Member States and also facilitate the work of partner country administrations;
67. zastáva názor, že oficiálnej rozvojovej pomoci sa nepodarí prispieť k odstráneniu chudoby, pokiaľ krajiny G20, EÚ a finančné inštitúcie nezaujmú proti skorumpovaným vládam prijímajúcich krajín pevný postoj; zdôrazňuje preto potrebu zlepšiť pomoc EÚ v oblasti posilňovania daňových orgánov, súdnictva a protikorupčných agentúr v rozvojových krajinách; naliehavo vyzýva členské štáty EÚ, aby bojovali proti úplatkárstvu páchanému podnikmi, ktoré majú sídlo v ich jurisdikcii, ale pôsobia v rozvojových krajinách;
Takes the view that ODA will fail to eradicate poverty if the G20, the EU and financial institutions do not take a determined stance in opposing corrupt administrations in recipient countries; stresses, therefore, the need to upgrade the EU's assistance in the area of the strengthening of tax authorities, the judiciary and anti-corruption agencies in developing countries; urges the EU Member States to combat bribery committed by companies which are domiciled in their jurisdictions, but which have operations in developing countries;
72. konštatuje, že hospodárska a finančná kríza uvrhne mnohé rozvojové krajiny do novej dlhovej krízy, a vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby obnovili svoje úsilie o zníženie dlhového zaťaženia rozvojových krajín;
Notes that the economic and financial crisis will throw many developing countries into a new debt crisis, and calls on the Commission and the Member States to renew their efforts to alleviate the debt burden on developing countries;
74. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Výboru Európskeho parlamentu pre politické výzvy, Komisii, Európskej rade, EIB, ECB, MMF a Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT – EÚ.
Instructs its President to forward this resolution to the European Parliament Policy Challenges Committee, the Commission, the European Council, the EIB, the ECB, the IMF, and the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly.
Všeobecný rámec, v ktorom prebieha diskusia o inovačnom financovaní
The general framework into which the debate on innovative financing is taking place
Globálna hospodárska a finančná kríza v rokoch 2007 –2 010 odhalila vážne nedostatky v regulačnom a dohľadovom rámci globálneho finančného systému.
The global economic and financial crisis of 2007-2009 has exposed the severe weaknesses in the regulatory and supervisory framework of the global financial system.
Dnešné finančné transakcie charakterizuje enormný nárast objemu a obrovský nesúlad medzi objemom finančných transakcií a podkladovými potrebami „skutočného sveta“.
Financial transactions today are characterised by an enormous rise of volume and by a remarkable discrepancy between the volume of financial transactions and of the underlying needs in the "real world".
Nové vzory obchodovania ako napríklad krátkodobé investovanie a automatizované vysokofrekvenčné obchodovanie navyše prevzali hlavnú úlohu v globálnych finančných trendoch a viedli k nadmernej volatilite a riskovaniu.
Moreover new trading patterns such as short term investing and automated high frequency trading have taken a central role in the global financial trends and have led to excessive volatility and risk taking.
Je jasné, že finančný sektor presunul z veľkej časti svoju úlohu, ktorou je financovanie potrieb reálnej ekonomiky, na krátkodobé zisky prostredníctvom operácií, ktoré môžu výrazne ovplyvniť trhové ceny.
It is clear that the financial sector switched to a large extent its role of financing the needs of the real economy to short term profits through operations that can severely affect market prices.
Po finančnej kríze nasledovala v EÚ fiškálna kríza v rokoch 2009 – 2010, ktorej dôležitým faktorom bol nadmerný a vo viacerých prípadoch neodôvodnený tlak trhov na štátne dlhopisy.
In EU the financial crisis was followed by a fiscal crisis in 2009-2010, an important factor of which was the excessive and in several occasions unjustified pressures of the markets against national bonds.
Krátkodobé a vysoko špekulatívne transakcie boli opäť stredobodom krízy a zdôraznili jasnú súvislosť medzi neefektívnou finančnou reguláciou a dohľadom a udržateľnosťou verejných financií.
It was once more short term and highly speculative transactions that were in the middle of that crisis and have underlined the clear connection between inefficient financial regulatorion and supervision and the sustainability of public finances.
Problémy, ktoré spôsobilo toto správanie trhov, tvrdo zasiahli verejné financie a občanov na celom svete, keď sa po vypuknutí krízy vynaložili bilióny dolárov na záchranu hlavných hráčov, ktorí boli „príliš veľkí na to, aby skrachovali“.
The problems caused by that behaviour of the markets were fully impacted on public finances and citizens around the world, when in the outburst of the crisis trillions of dollars were spent on bailing out the main players of the financial sector that were "too big to fail".
Hospodárske náklady krízy nie sú stále vyčíslené, keďže okrem nákladov na záchranu viedla kríza aj k významnému spomaleniu svetovej ekonomiky a spustila bezprecedentné vládne deficity (podľa údajov OECD z roku 2010 sa odhadovaný objem finančnej konsolidácie predpokladá na 300 – miliárd dolárov).
The economic costs of the crisis are still to be fully assessed, since apart from the bailing out costs, the crisis has led to an important slowdown of the global economy and has triggered unprecedented levels of government deficits (according to 2010 OECD data the estimated size of fiscal consolidation is projected at 300-370 billion dollars for the next years).
Dnes je jasné, že ďalšiu krízu podobného rozsahu si svet a EÚ nemôžu dovoliť a nemali by ju dopustiť.
However, what is clear by now is that the world and EU can not afford and should not allow for another crisis of a similar magnitude.
Prvými reakciami na globálnej úrovni (na samitoch G20 po vypuknutí krízy) ale aj na úrovni EÚ boli návrhy na vypracovanie konkrétnych regulačných a dohľadových zmien, ktoré by pomohli vytvoriť bezpečnejšie finančné prostredie a zabránili podobnej kríze v budúcnosti.
The first reactions at the global level (in the G20 summits that followed the outburst of the crisis) but also at EU level were to go forward with concrete regulatory and supervisory changes that would help shape a safer financial environment and would prevent similar crisis in the future.
Na komplexnú a integrovanú reakciu na krízu potrebujeme nástroje, ktoré dokážu:
In order to provide with comprehensive and integrated responses to the crisis we need new tools which can:
§ zmierniť špekulácie a opäť nasmerovať finančný sektor k plneniu jeho hlavnej úlohy, t. j. krytie potrieb reálnej ekonomiky a podpora dlhodobých investícií;
§ Curb speculation and reinstore the main role of the financial sector towards covering real economy's needs and supporting long term investments;
§ zaručiť spravodlivé rozdelenie záťaže najmä medzi kľúčových finančných hráčov;
§ Guarantee a fair distribution of the burden especially amongst the key financial players;
§ vytvoriť nové dodatočné zdroje na plnenie kľúčových globálnych a európskych úloh ako zmena klímy a rozvojové ciele a dosiahnuť dlhodobý vyšší rast v rámci stratégie EÚ 2020.
§ Create new additional resources to meet the key global and European challenges such as climate change and development goals and to achieve a long term higher growth in the framework of the EU 2020 strategy.
Výber inovačného financovania – dvojitá dividenda
The choice of innovative financing - The "Double Dividend"
Na splnenie týchto troch cieľov potrebujeme nástroje, ktoré dokážu splniť viaceré úlohy.
In order to deal with those three targets we need tools that can assume multiple roles.
Tradičné daňové nástroje, ktoré sa sústredia len na vyberanie príjmov, nestačia.
Traditional taxation tools, focused only on revenues raising, are not sufficient.
Škrty verejných výdavkov a ďalšie zvyšovanie existujúcich daňových sadzieb navyše nemôže byť udržateľnou reakciou vzhľadom na súčasnú požiadavku podpory globálneho a európskeho rastu.
Moreover cuts on public expenditures and further increases of the rates of existing taxation can not be a sustainable response given the current demand for boosting global and European growth.
Musíme zvoliť stimul namiesto jednostrannej stratégie úspor a preto by sa debata o inovačných finančných nástrojoch mala stať našou kľúčovou prioritou.
We need to opt for a stimulus rather than a single approach austerity strategy and in that sense the debate on innovative financing tools should become our key priority.
Inovačné finančné nástroje dokážu reagovať na dnešné problémy a zároveň prevziať regulačné úlohy (napríklad posilnením efektívnosti trhov, transparentnosti a stability) a úlohu vyberania príjmov (vytváraním dôležitých a nových zdrojov pre rozpočet EÚ a národné rozpočty).
Innovative financing tools can address today's challenges as they can assume at the same time a regulatory role (for example by reinforcing market efficiency, transparency and stability) and a revenue raising role (by generating important and new resources for EU and national budgets).
Rozdeľovanie dodatočných príjmov
The allocation of the additional revenues
Tvorcovia politiky na úrovni EÚ a členských štátov zameriavajú svoju pozornosť na príjmový potenciál týchto nových nástrojov financovania.
EU and national policy makers are focusing their interest on the revenue potential deriving from those new financing tools.
Nemali by sme však zabúdať, že iba po dohode na implementácii inovačného nástroja môžeme skutočne viesť konkrétnu diskusiu o nových príjmoch.
However what we should not forget is that only after an agreement on the implementation of an innovative tool, can we really discuss in concrete regarding the new revenues.
Existujú rôzne argumenty a možnosti voľby, pokiaľ ide o správu týchto príjmov.
There are different arguments and choices to be made regarding the management of those revenues.
V zásade by sme však mali súhlasiť s tým, že ak majú mať tieto inovačné finančné nástroje požadovanú pridanú hodnotu, mala by sa podstatná časť z nich prideľovať do rozpočtu EÚ s cieľom financovať projekty a politiky EÚ.
However in principle we should agree that in order for those innovative financing tools to have the added value we need them to have, a substantial part of those revenues should be allocated at a EU budget to finance EU projects and policies.
Nemali by sme zabúdať, že kritickým bodom je dosiahnutie dohody o inovačných finančných nástrojoch a o ich realizácii, pričom rozdelenie príjmov je druhoradé.
One should not forget that the critical point today is to reach an agreement and implement innovative financing tools, the allocation of revenues coming in second.
Zdaňovanie finančného sektora
Taxation on Financial Sector
Na rozdiel od všetkých odvetví hospodárstva poskytujúcich tovar a služby konečným spotrebiteľom je finančný sektor takmer nezdaňovaný.
Contrary to any other industry providing goods and services to final consumers, the financial sector is largely untaxed.
V EÚ existuje všeobecný prístup vynímať z DPH všetky základné finančné činnosti.
In EU there is a basic VAT exemption approach for all basic financial activities.
Činnosti finančného sektora pritom predstavujú 73,5 % globálneho HDP a ich nezdaňovanie je preto podstatným skreslením trhu.
At the same time financial sector's activities stand for 73.5% of global GDP and therefore their tax exemption a major market distortion.
Myšlienka zavedenia dane z finančných transakcií (DFT), ktorá sa navrhuje už od 30. rokov 20. storočia, je dôležitou výhodou najmä dnes po kríze.
The idea of a tax on financial transactions (FTTs) -already suggested since 1930s - presents an important advantage especially today in the aftermath of the crisis.
Okrem toho, potenciálne príjmy z DFT vo výške 0,05 % predstavujú takmer 200 mld. EUR a 650 mld. USD na globálnej úrovni a môžu prispieť k splneniu potreby nových a udržateľných zdrojov.
Moreover with the revenues potential of a 0.05% FTT being nearly 200 bn € in EU and 650 bn $ at global level, it can decisively contribute to the need for new and sustainable resources.
Globálna kríza odhalila potrebu globálnych riešení a zavedenie celosvetovej DFT je samozrejme najlepším krokom vpred.
The global crisis has revealed the need for global responses and therefore the introduction of a global scale FTT is of course the best possible way to move forward.
Napriek progresívnym názorom zo samitov G20 hneď po kríze sa zdá, že v súčasnosti sa opäť smeruje k zachovaniu súčasného modelu.
However and in spite of the progressive views of the G20 summits right after the crisis, there seems to be today a retreat towards "business as usual".
Ak nevyužijeme tento impulz a nebudeme konať, nedokážeme sa správne poučiť z krízy a naše ekonomiky tak nasmerujeme k ďalšej kríze v budúcnosti.
If we leave this momentum go by and opt for inaction, we will be unable to draw the right lessons of the crisis and deem our economies for yet another hit in the years to come.
EÚ je dnes najväčším finančným trhom na svete a je v jej vlastnom záujme, aby sa neskrývala za nedostatočnú vôľu medzinárodných partnerov, ale prevzala vedenie na globálnej a na európskej úrovni.
EU is today the biggest financial market of the world and as such its own interest is not to "hide" behind the reluctance of its international partners but to lead the way both at global and European level.
Dlho očakávané hodnotenie vplyvu Komisie o DFT, o ktoré žiada EP už od marca 2010 ale ktoré sa nenachádza v oznámeniach Komisie z apríla a z októbra 2010, by malo byť predložené čo najskôr.
The long anticipated impact assessment by the Commission on the feasibility of an EU FTT - already asked by the EP since March 2010 but absent from the Commission's Communications of April and October 2010 - should be presented as soon as possible.
Malo by byť prvým krokom smerom k legislatívnym návrhom na zavedenie DFT EÚ.
It should constitute the first step towards legislative proposals for the introduction of an EU FTT.
Toto bude zároveň jasným mandátom na to, aby EÚ tlačila na úrovni G20.
At the same time this will provide a clear mandate for the EU to put pressure at G20 level.
Pokiaľ ide o argument možného rizika straty konkurencieschopnosti po jednostrannom zavedení DFT EÚ, nedávny príklad kolkovej dane v Spojenom kráľovstve alebo zavedenie DFT v Hongkongu ukazujú, že dobre navrhnutá DFT môže efektívne riešiť riziká a zabrániť chybám transakcií.
Regarding the argument on competitiveness risks possibly caused by unilateral introduction of an EU FTT, the recent examples of UK stamp duty or of the Hong Kong FTT show that a well designed FTT can efficiently deal with that risk and avoid transaction flaws.
Investori sa navyše neradi presunú do menej známych alebo hmlistejších jurisdikcií, ak budú náklady na transakcie nízke.
Moreover investors are not going to be keen to opt for less known or opaque jurisdictions if the transaction costs are low.
Hlavní aktéri, ktorí budú v pokušení presťahovať sa, budú obchodníci vykonávajúci extrémne krátkodobé obchody (tí budú najviac zaťažení), ale skutočnosť, že krátkodobé transakcie čiastočne opustia EÚ, by mohla byť dokonca prínosom pre európske hospodárstvo.
The main actors tempted to "migrate" will be the extremely short term traders (which will assume the main burden), but even if parts of short term transactions fly outside EU, this could be of an added value for the European economy.
Hlavnými vlastnosťami DFT EÚ by mali byť:
The main features for an EU FTT should be:
§ nízka miera v rozpätí od 0,01 % do 0,05 %, aby neexistovalo podstatné riziko úniku transakcií;
§ Low rate, between 0.01% and 0.05% so that there is no important risk for transaction flaws;
§ široký základ dane vrátane všetkých typov transakcií, aby sa umožnili rovnaké podmienky a zabránilo sa úniku smerom k menej regulovaným častiam finančného sektora;
§ Broad tax base including every type of transaction, in order to enable a level playing field and avoid flaws towards less regulated parts of the financial sector;
§ jasne definované výnimky a prahy, ktoré by zohľadňovali potreby retailových a malých investorov.
§ Clearly defined exemptions and thresholds, taking into account the needs of the retail and small investors.
Okrem DFT sa súčasná diskusia o zdaňovaní finančného sektora týka ďalších dvoch nástrojov: bankových odvodov a daní z finančných aktivít (DFA).
Additionally to FTT the current debate on the taxation of financial sector includes two other instruments: bank levies and Financial Activities Taxes (FATs).
Zdá sa, že oba majú podporu MMF a Komisie.
Both of them seem to have the support from IMF and the Commission.
Okrem toho, že príjmový potenciál oboch nástrojov je nižší než DFT, hlavnou charakteristikou je v oboch prípadoch neprítomnosť „regulačnej hodnoty“.
However apart from the fact that the revenue potential of both is lower than the one from FTT, the main characteristic in both cases is the absence of the "regulatory value".
Bankové odvody ani DFA nedokážu priamo prispieť k obmedzeniu špekulácií a posilneniu stability a efektívnosti trhov.
Neither bank levies nor FATs can directly contribute to curbing speculation and reinforcing market stability and efficiency.
Bankové odvody sú založené na súvahových pozíciách a vynechávajú transakcie v tieňových bankových systémoch, ktoré majú najväčšie pákové riziko.
Bank levies are based on balance sheet positions leaving outside the transactions in shadow banking systems, which are the ones presenting the main leverage risks.
DFA sú zdanením ziskov z finančných transakcií bez ohľadu na „kvalitu“ samotnej transakcie.
FATs constitute taxation on the profits deriving from financial transactions but irrespective of the "quality" transaction itself.
Nemôže preto ísť v žiadnom prípade o alternatívu k DFT.
Therefore they can in no way constitute an alternative to a FTT.
Oba nástroje však môžu mať doplňujúcu úlohu:
Each one however can assume a supplementary role:
Bankové odvody môžu byť nástrojom na financovanie národných fondov na riešenie kríz v bankovom sektore, ktoré zabezpečia, že náklady budúcej krízy ponesie samotný sektor.
Bank levies as a tool to finance national crisis resolution funds in the banking sector, ensuring that in the case of a next crisis its costs will be bared by the sector itself.
DFA je doplňujúcim nástrojom v prípade, že zisky finančného sektora budú aj po zavedení DFT stále príliš vysoké a zásada rovnosti daní by vyžadovala ďalšie zdaňovanie.
FATs as an additional tool in the case that after introducing FTT the rents of financial sector continue to be excessively high and taxation equity principle would imply additional tax.
O myšlienke spoločného európskeho finančného nástroja, ktorý by umožnil spoločné riadenie dlhu zdieľaním častí štátnych dlhov jednotlivých štátov, sa diskutuje už dlho.
The idea for a common European financial instrument that will enable a common debt management through the mutual pooling of parts of national sovereign debt has been debated for a long time.
S ohľadom na nedávnu finančnú a fiškálnu krízu sa potreba posilnenia hospodárskeho riadenia a zavedenia trvalých nástrojov a mechanizmov stala ešte naliehavejšou.
However in the light of the recent financial and fiscal crisis, the need for reinforcing economic governance and putting in place permanent tools and mechanisms became more clear than ever.
V tomto zmysle je dnes vhodnejšie než kedykoľvek v minulosti, aby sa uskutočnilo podrobné hodnotenie vplyvu, ktoré by analyzovalo potenciál eurobondov.
In that sense it is today more appropriate than ever to go through with an in depth impact assessment fully analyzing the different potentials vis a vis Eurobonds.
Myšlienka eurobondov sa spája tiež s financovaním kľúčových projektov a infraštruktúr na úrovni EÚ.
At the same time the idea of Eurobonds has been also linked to financing key projects and infrastructures at EU level.
Toto je dodatočný potenciál, ktorý môžeme privítať a v prípade ktorého môžeme žiadať o zahrnutie do uvedenej štúdie realizovateľnosti.
This is an additional potential that we can welcome and ask to be included in the abovementioned feasibility study.
Keďže eurobondy v súčasnosti preberajú rôzne úlohy, pridanou hodnotou by bolo komplexné posúdenie možnosti založenia trvalej inštitúcie EÚ, v ktorej kompetencií by bolo vydávanie a správa eurobondov.
Given that Eurobonds are now assuming a diverse role it would also be of added value to fully assess the possibility to establish a permanent EU institution under the responsibility of which Eurobonds issuing and managing will fall.
Zdaňovanie odvetvia energetiky
Taxation of the energy sector
Odvetvia ako pracovná sila majú v súčasnosti najvyššie daňové zaťaženie a odvetvia, ktoré majú dôležité nepriaznivé vonkajšie vplyvy, sa nepodieľajú spravodlivo.
Sectors like labour are currently assuming the main tax burden and sectors with important and negative externalities in the contrary are not assuming their fair share.
Okrem finančného sektora do tejto kategórie patrí odvetvie činností znečisťujúcich životné prostredie.
Apart form the financial sector, the sector of environmental polluting activities falls in that category.
Musíme uplatniť zásadu znečisťovateľ platí, aby sme mohli presunúť daňové zaťaženie z práce na znečisťujúce činnosti.
We need to put in force the principle "the polluter pays" in order to enable the shift of tax burden from labour to polluting activities.
V súčasnosti sa systém EÚ ETS týka len niektorých konkrétnych odvetví európskeho hospodárstva a hlavne priemyslu.
Currently the EU ETS covers only specific parts of the European economy and mainly industrial sectors.
Smernica o zdaňovaní energie zároveň nerozlišuje medzi službami produkujúcimi málo alebo veľa CO2 a nepoužíva ani kritériá obsahu energie alebo energetickej efektívnosti.
At the same time the Directive on Energy Taxation makes no differentiation between low and high CO2 content services neither does it use the criteria of energy content or energy efficiency.