natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Podávanie strategických správ poskytuje včas dôkazy o pokroku pri vykonávaní v celej EÚ-27 a ponúka základ na diskusiu na vysokej úrovni, partnerské preskúmanie, získavanie poznatkov v oblasti politiky a podnety na zlepšenie kvality výkonu.
The strategic reporting exercise provides timely evidence of the progress in implementation throughout the EU-27 offering a basis for high-level debate, peer review, policy learning and an incentive to improve the quality of performance.
Zistili sa však niektoré dôležité nedostatky.
Nevertheless, some important limitations have been observed.
Napríklad len 19 členských štátov uviedlo v správach základné ukazovatele.
For instance, only 19 Member States reported on core indicators.
V tejto fáze je preto nemožné získať prvý jasný celoeurópsky obrázok o dosahu politiky na miestnej úrovni.
Therefore, at this stage it is impossible to have a first clear EU-wide picture of the impact of the policy on the ground.
Spravodajca sa domnieva, že členské štáty by mali používať základné ukazovatele v ďalšom kole podávania strategických správ v rokoch 2012 – 2013 s cieľom napomôcť porovnávanie na úrovni EÚ.
In Rapporteur’s opinion, Member States should use core indicators in the next round of the strategic reporting exercise in 2012-2013 to facilitate comparison at EU level.
Okrem toho s cieľom zvýšiť súdržnosť a kvalitu monitorovania pokroku by členské štáty mali zvýšiť strategický obsah ich príslušných správ a Komisia by mala poskytovať podrobnejšie usmernenia, aby sa zlepšila kvalita podávania strategických správ.
Furthermore, in order to enhance the coherence and quality of monitoring of the progress, Member States should increase the strategic content of their respective reports and the Commission should provide more detailed guidance to improve the quality of strategic reporting exercise.
Okrem toho by sa mala podporovať výmena skúseností, aby členské štáty mohli mať prospech z osvedčených postupov, ktoré prispievajú k dosahovaniu kladných výsledkov.
Moreover, exchange of experiences should be promoted so that Member States can benefit from good practices that contributed to the delivery of positive results.
Spravodajca zdôrazňuje tieto osvedčené postupy, ktoré prispievajú k zvýšenej kvalite podávania správ a k väčšej angažovanosti zainteresovaných strán v členských štátoch:
Rapporteur highlights following good practices that contribute to enhanced quality of the reporting exercise and increased ownership of stakeholders within Member States:
· používanie základných ukazovateľov,
· using core indicators,
· podávanie správ o výstupoch a výsledkoch,
· reporting on outputs and results,
· podávanie správ o súčinnosti medzi vnútroštátnymi politikami a politikami EÚ,
· reporting on synergies between national policies and EU policies,
· organizovanie verejných diskusií a konzultácií so zainteresovanými stranami,
· organising public debates and consultations with stakeholders,
· predkladanie správ národným parlamentom na prijatie stanoviska a zverejňovanie správ na vládnych internetových stránkach.
· submitting the reports to national parliaments for opinion, and publishing the reports on governmental websites.
Úvahy a konzultácie spravodajcu
Reflections and Conclusions of the Rapporteur
Politika súdržnosti naďalej preukazuje svoju dôležitosť, pretože výraznou mierou prispieva k zlepšeniu sociálno-ekonomického prostredia.
Cohesion policy continues to prove its relevance as it considerably contributes to the improvement of the socio-economic environment.
Členské štáty prijali nové požiadavky pozitívnym spôsobom a napredujú pri dosahovaní cieľov politiky súdržnosti, čo potvrdzujú fakty a údaje uvedené v národných správach – hoci na úrovni štátov a regiónov pretrváva heterogénnosť.
The Member States have embraced new requirements in a positive way and they are making progress in delivering cohesion policy objectives, as evidenced by facts and figures provided in national reports - though with certain inherent heterogeneity at the level of states and regions.
Politika súdržnosti však predstavuje dlhodobý mechanizmus a väčšina výsledkov je viditeľná až v neskoršej fáze programového obdobia.
However, cohesion policy is a long-term mechanism and most of the results are visible later in the programming period.
V skutočnosti celkový obrázok o programovom období 2007 – 2013 bude viditeľný až v roku 2015, dva roky po druhej strategickej správe, keďže niektoré štáty dostali dva roky od roku 2013 na vyčerpanie všetkých viazaných finančných prostriedkov.
Indeed, the full picture for the 2007 - 2013 programming period will be visible only in 2015, two years after the second Strategic Report, since certain countries have two years after 2013 to use all the committed funding.
Spravodajca upozorňuje na skutočnosť, že účinný výber a vykonávanie projektov v niektorých oblastiach sťažujú mnohé faktory, ako je neskoré uzavretie rokovaní o viacročnom finančnom rámci a legislatívny balík politických opatrení, čo vyústilo do neskorého dokončenia národných stratégií a operačných programov, zmeny v pravidlách finančnej kontroly, nedostatočné verejné zdroje dostupné na spolufinancovanie v členských štátoch, ako aj neexistencia jasných národných priorít pre isté oblasti intervencie a nepostačujúca inštitucionálna správna kapacita.
The Rapporteur draws attention to the fact that effective selection and implementation of projects in some areas is hampered by many factors, such as late conclusion of the negotiations on multi-annual financial framework and the legislative package of the policy resulting in belated completion of the national strategies and operational programmes, changes in the rules on financial control, scarce public resources available for co-financing in Member States as well as the lack of clear national priorities for certain areas of intervention, and deficient institutional administrative capacity.
Týmito faktormi sa treba urýchlene zaoberať tak úrovni EÚ, ako aj členských štátov.
These factors need to be promptly addressed at both EU and Member States´ level.
Členským štátom sa tiež odporúča, aby urýchlili a zjednodušili využívanie štrukturálnych fondov na miestnej úrovni a najmä prijali nápravné opatrenia v oblastiach so slabým výkonom s cieľom zabrániť oneskorenému dosahovaniu dohodnutých výsledkov.
Member States are also advised to accelerate and facilitate the use of Structural Funds on the ground and especially to take corrective measures in the areas with weak performance to avoid late delivery of agreed results.
Zásadnými predpokladmi plnenia celkových cieľov politiky súdržnosti sú, prirodzene, riadna finančná disciplín a transparentnosť pri prideľovaní finančných prostriedkov.
Of course, key preconditions for achieving the overall objectives of cohesion policy are sound financial discipline and the transparency in the allocation of funds.
Podávanie strategických správ ako nový nástroj môže v tomto zmysle prispieť k zvýšeniu zodpovednosti pri plnení cieľov politík.
The strategic reporting as a new instrument can contribute in this sense to increase the accountability in delivering policy objectives.
Ďalšou dôležitou otázkou zaručujúcou kvalitu rozhodovacieho procesu, strategické plánovanie, ako aj úspešné a účinné uskutočňovanie politiky súdržnosti je účinnosť správy verejných vecí.
Another important issue ensuring quality of the decision-making process, strategic planning as well as the successful and efficient implementation of cohesion policy, is the efficiency of public administration.
Na európskej, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni by sa preto mala ďalej posilňovať dobrá správa verejných vecí v súlade so zmluvou a zásadou partnerstva.
Therefore, good governance at European, national, regional and local level should be further strengthened in accordance with the Treaty and partnership principle.
Zjednodušenie riadenia a vykonávania politiky súdržnosti je naďalej veľmi žiaduce, pretože nepochybne nie je vítané, aby kvôli nadmernej byrokracii a zložitým pravidlám a postupom zostali finančné prostriedky nevyužité.
The simplification of the cohesion policy management and implementation remains highly desirable, because it is surely not welcome that due to superfluous bureaucracy, onerous rules and procedures funds remain unused.
V tejto súvislosti možno čerpanie finančných prostriedkov zvýšiť cieleným budovaním kapacít a mobilizáciou všetkých primeraných vnútroštátnych zdrojov, aby sa získalo dostupné spolufinancovanie zo štrukturálnych fondov.
In this context, the absorption of the funds can be increased by targeted capacity building and by mobilising all appropriate national resources to obtain the available co-financing from the Structural funds.
Potrebnú podporu môžu poskytnúť aj nástroje finančného inžinierstva.
The instruments of financial engineering can also provide necessary support.
Záverom, cieľom politiky súdržnosti je znížiť rozdiely medzi stupňom rozvoja európskych regiónov, napomáhať snahy o modernizáciu a trvalo udržateľný rozvoj, pričom táto politika je prejavom európskej solidarity.
Finally, cohesion policy aims at reducing disparities between levels of development of European regions, facilitates the pursuit of modernisation and sustainable growth and demonstrates European solidarity.
Ukázala sa byť zásadným prvkom procesu európskej integrácie a vytvára pevnú súčinnosť medzi všetkými európskymi politikami.
As such, it has proved to be essential to the progress of European integration while establishing strong synergies between all European policies.
Prax ukazuje, že európske regióny sa naďalej vyznačujú výraznými hospodárskymi, sociálnymi a environmentálnymi nerovnosťami.
Reality shows that European regions are still facing striking economic, social and environmental disparities.
Niektoré z nich sú dôsledkom ostatných dvoch rozšírení (pristúpenie hospodársky znevýhodnených krajín), iné zdôraznili priame účinky celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy.
Some of them are consequences of the last two enlargements (accession of economically disadvantaged countries), other have been accentuated by the direct effects of the global financial and economic crisis.
Otázka štruktúry budúcej politiky súdržnosti na roky 2014 – 2020 bude predmetom politickej diskusie v nasledujúcich rokoch.
The issue of the architecture of the future cohesion policy for the period 2014-2020 will be in the centre of the political debate in the next years.
Existuje riziko, že nedostatky lisabonskej stratégie by sa mohli zopakovať pri vykonávaní stratégie Európa 2020.
The risk exists that shortcomings of the Lisbon Strategy could repeat themselves in the implementation of the Europe 2020 Strategy.
Spravodajca opakuje, že v súvislosti s blížiacimi sa rokovaniami o budúcom programovom období by sa mala politika súdržnosti naďalej zaoberať všetkými európskymi regiónmi a spoločenskými výzvami, čím sa chudobnejším regiónom pomôže dohnať zostávanie a dosiahne sa inteligentný, trvalo udržateľný a inkluzívny rast.
The Rapporteur reiterates, in the context of upcoming negotiations for the future programming period, that the cohesion policy should continue to address all European regions and societal challenges, both helping the poorer ones to catch up, and delivering smart, sustainable and inclusive growth.
Spravodajca je tiež pevne presvedčený, že v kontexte pretrvávajúcej územnej nerovnováhy a pokračujúcej krízy je silná a dobre financovaná regionálna politika EÚ podmienkou sine qua non (nevyhnutnou podmienkou) na dosiahnutie sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti, preto by sa v budúcom programovom období určite nemal zmenšiť rozpočet vyčlenený na politiku súdržnosti.
Your Rapporteur also strongly believes that within the context of persisting territorial imbalances and a lingering crisis, strong and well-financed EU regional policy is a condition sine qua non for achieving social, economic and territorial cohesion, therefore the budget allocated for the cohesion policy in the next programming period should definitely not be decreased.
k správe za rok 2010 o vykonávaní programov politiky súdržnosti v rokoch 2007 až 2013
on the Report 2010 on the implementation of the Cohesion Policy programmes for 2007-2013
2. pripomína, že z rozpočtového hľadiska bola k 1. júlu 2010, t. j. polovici programového obdobia 2007 – 2013, vykonaná len menej ako šestina platieb;
Recalls that, from a budgetary point of view, less than one sixth of the payments only had been made as at 1 July 2010, the midway point of the 2007-2013 programming period;
Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci vyzýva Výbor pre regionálny rozvoj, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
The Committee on Employment and Social Affairs calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
– so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Politika súdržnosti: Strategická správa 2010 o vykonávaní programov 2007 – 2013 (KOM(2010) 110),
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the regions ‘Cohesion policy: Strategic Report 2010 on the implementation of the programmes 2007-2013’ (COM (2010) 110,
– so zreteľom na nariadenie Rady č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde,
– having regard to Council Regulation No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund,
– so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu ( KOM(2010)2020 ),
– having regard to the Communication from the Commission ‘Europe 2020 – A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ (COM (2010) 2020),
– so zreteľom na závery Rady o strategickej správe Komisie z roku 2010 o vykonávaní programov politiky súdržnosti, ktoré boli prijaté na 3023. zasadnutí Rady pre zahraničné veci 14. júna 2010 v Luxemburgu,
– having regard to the Council conclusions on the Strategic Report of 2010 by the Commission on the implementation of the Cohesion Policy Programmes adopted at the 3023rd Foreign Affairs Council meeting in Luxembourg on 14 June 2010,
– so zreteľom na článok 174 Zmluvy o fungovaní Európskej únie o rozvíjaní činností vedúcich k posilneniu hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti Únie,
– having regard to Article 174 of the Treaty on the Functioning of the European Union on the development of actions leading to the strengthening of the Union's economic, social and territorial cohesion,
A. keďže podpora hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti a solidarity medzi členskými štátmi je jedným z hlavných cieľov EÚ, ako sa uvádza v článku 3 Zmluvy o Európskej únii,
A. whereas the promotion of economic, social and territorial cohesion and solidarity among Member States is one of the main objectives of the EU, as stated in Article 3 of the Treaty on European Union,
B. keďže je potrebné, aby politika súdržnosti bola účinným a efektívnym nástrojom riešenia sociálno-ekonomických výziev, ktoré priniesla finančná kríza, a znižovania rozdielov medzi úrovňami rozvoja v jednotlivých európskych regiónoch,
B. whereas cohesion policy needs to be an effective and efficient tool to respond to socio-economic challenges brought about by the financial crisis and to reduce disparities between the levels of development of European regions,
C. keďže politika súdržnosti zohráva na všetkých úrovniach správy a vo všetkých zemepisných oblastiach kľúčovú úlohu, pokiaľ ide o úplne dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020, a to najmä v oblasti zamestnanosti a sociálnych vecí,
C. whereas cohesion policy plays a pivotal role on the way towards full achievement of the EU 2020 goals, in particular in the field of employment and social affairs, at all governance levels and in all geographical areas,
D. keďže Európsky sociálny fond by mal zabezpečiť úplnú zamestnanosť a pracovné príležitosti a okrem iných cieľov by mal podporovať začleňovanie pracovníkov do trhu práce a posilňovať sociálne začleňovanie,
D. whereas the European Social Fund (ESF) should ensure full employment and job opportunities, promoting, among other objectives, the integration of workers into the labour market and reinforcing social inclusion,
5. schvaľuje odporúčanie Komisie, že boj proti chudobe sa musí vystupňovať; v tejto súvislosti poukazuje na to, že podpora sprievodných opatrení týkajúcich sa priority „sociálnej integrácie“ (článok 3 ods. 1 písm. c) a i) nariadenia o ESF) sa ukázala ako účinná posilnením sociálnej integrácie mimoriadne znevýhodnených osôb; žiada preto, aby tieto sprievodné opatrenia naďalej zostali kľúčovým prvkom Európskeho sociálneho fondu;
Endorses the Commission's recommendation that the fight against poverty must be stepped up; points out in this connection that promoting flanking measures relating to the 'social integration' priority (Article 3(1)(c)(i) of the ESF Regulation) has proved effective in supporting the social integration of particularly disadvantaged people; therefore calls for such flanking measures to remain a key element of the European Social Fund;
15. uznáva úlohu, ktorú ESF zohráva pri plnení sociálnych cieľov a žiada Komisiu, aby podporovala ďalšie zosúladenie a väzby medzi ESF a rôznymi rámcovými programami, akými sú EQUAL a Európa pre občanov, s cieľom zaviesť lepšiu koordináciu a spoluprácu medzi jednotlivými nástrojmi uskutočňovania politík EÚ;
Recognises the role of the ESF in achieving social objectives and asks the Commission to promote further coherence and links between the ESF and various framework programmes, such as EQUAL and ‘Europe for Citizens’, with a view to establishing better coordination and cooperation among EU policy instruments;
17. vyzýva členské štáty, aby lepšie využívali zdroje a zlepšili kapacity miestnych a regionálnych orgánov, najmä MVO a MSP, pokiaľ ide o hospodársky, sociálny a územný rozvoj;
Calls on Member States to make better use of resources and ameliorate the capacities of local and regional authorities, in particular NGOs and SMEs, for economic, social and territorial development;
20. očakáva užšiu spoluprácu medzi Komisiou a členskými štátmi s cieľom rýchlejšie a efektívnejšie reagovať na zmeny na trhu práce realizovať potrebné opatrenia orientované na výsledky;
Expects closer cooperation between the Commission and the Member States in order to react more quickly and efficiently to changes on the labour market and to implement necessary, result-oriented measures;
23. domnieva sa, že politika súdržnosti sa nesmie vnímať iba ako nástroj na dosiahnutie cieľov iných odvetvových politík, pretože je to samostatná politika Spoločenstva, ktorá ponúka svoje vlastné opodstatnenie: hospodársku a sociálnu súdržnosť;
Takes the view that cohesion policy must not be seen as merely an instrument for achieving the objectives of other sectoral policies, since it is a Community policy offering substantial value added which has its own raison d'être: economic and social cohesion;
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko: José Manuel Fernandes
Rapporteur: José Manuel Fernandes
2. zdôrazňuje, že úroveň investícii do odvetvia životného prostredia sa nevyvíja podľa plánu, ako to vidieť na objeme vybraných projektov, ktorý neprekračuje 21 % celkového objemu predpokladaného v programoch;
Stresses that investment in the environmental sector is not progressing according to plan, as is illustrated by the volume of projects selected, which stands at no more than 21% of the total provided for in the programmes;
19. zdôrazňuje, že politika súdržnosti by mala naďalej podporovať cezhraničné, nadnárodné a medziregionálne formy spolupráce; zdôrazňuje preto, že je potrebné zrevidovať a zjednodušiť súčasné formy cezhraničnej spolupráce.
Stresses that cohesion policy should continue to foster cross-border, transnational and inter-regional forms of cooperation; therefore, highlights the need for a review and a simplification of the current arrangements for cross-border cooperation.
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko: Francisco Sosa Wagner
Rapporteur: Francisco Sosa Wagner
10. uznáva, že účinné využívanie zdrojov prináša mnohé sociálne a ekonomické výhody, najmä tvorbu nepresídliteľných pracovných miest, a to tak vo vidieckych, ako aj v mestských oblastiach, a predovšetkým v rámci MSP;
Recognises that many social and economic benefits are to be gained from the effective use of resources, particularly the creation of jobs which are not vulnerable to relocation, in both rural and urban areas, notably in the case of SMEs;
16. zdôrazňuje významnú úlohu, ktorú zohráva vzdelávanie a vedecký výskum v posilňovaní inovácie, najmä v oblasti IKT, a pri podpore energetickej efektívnosti, ako aj v súvislosti s politikou súdržnosti a trvalo udržateľným hospodárskym rozvojom v EÚ;
Highlights the important role played by education and scientific research in fostering innovation, in particular in the field of ICTs, and encouraging efficient energy use, as well as in connection with cohesion policy and sustainable economic development in the EU;
Výbor pre dopravu a cestovný ruch vyzýva Výbor pre regionálny rozvoj, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
The Committee on Transport and Tourism calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
6. pripomína, že pri budovaní siete TEN-T treba zohľadniť projekty, ktoré presahujú vnútorné hranice EÚ; podotýka, že hraničné priechody sú pre sieť TEN-T problematické, pretože v tejto oblasti nepostačuje samotný politický konsenzus, ale je rovnako potrebná praktická realizácia, aby mohla sieť riadne fungovať aj v cezhraničných regiónoch; okrem toho podotýka, že by bolo treba venovať pozornosť aj hraničným priechodom na vonkajších hraniciach EÚ;
Recalls that projects which transcend the EU’s internal borders must be taken into account in constructing the TEN-T network; observes that border crossing points present a challenge to the TEN-T network, because political consensus alone regarding them is not sufficient – practical implementation is also needed in order for the network to function properly even in cross-border regions; observes that, in addition, attention should be devoted to border crossing points at the EU’s external borders;
10. osobitne upozorňuje na európsku pridanú hodnotu siete TEN-T, ktorá je zjavná najmä v prípade cezhraničných projektov a ich prepojenia s vnútroštátnymi projektmi v oblasti cestnej, železničnej a vnútrozemskej vodnej dopravy;
Draws particular attention to the European added value of the TEN-T network, which is particularly evident in cross-border sections of projects and in their interconnection with national road, rail and inland waterways projects;
13. zdôrazňuje, že členské štáty sa musia viac než v minulosti sústrediť na správne využívanie kohéznych prostriedkov EÚ, pretože priestor na chyby je v niektorých členských štátoch EÚ pozoruhodne vysoký;
Stresses that Member States ought to focus more than they have done hitherto on ensuring that the EU’s cohesion funds are used for the right purposes, as the margin for error has been remarkably large in some EU Member States;
o kultúrnych rozmeroch vonkajšej činnosti EÚ
on the cultural dimensions of the EU’s external actions
Spravodajkyňa: Marietje Schaake
Rapporteur: Marietje Schaake
– so zreteľom na článok 167 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),
– having regard to Article 167 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU),
– so zreteľom na článok 27 ods. 3 Zmluvy o EÚ,
– having regard to Article 27(3) of the Treaty on European Union,
– so zreteľom na Dohovor UNESCO z roku 2005 ochrane a podpore rôznorodosti kultúrneho prejavu (Dohovor UNESCO),
– having regard to the 2005 UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions (UNESCO Convention),
EÚ L 288, 4.11.2009, s.
OJ L 288, 4.11.2009, p.