natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kohézna politika sa musí sústreďovať na základný cieľ, ktorým je územná kohézia a nemôže sa zameriavať (ako tomu nasvedčuje prísne nasmerovanie rozpočtových prostriedkov) na regióny, ktoré majú väčší potenciál na zvýšenie produktivity a zamestnanosti a riskovať tak, že sa regióny, ktoré majú ohraničený potenciál rastu a zároveň nespĺňajú podmienky v súlade s cieľom konvergencie, ocitnú mimo oblasti jej pôsobenia.
Cohesion policy must concentrate on the fundamental objective of territorial cohesion, and cannot be centred (as it would be if appropriations were strictly earmarked) on the regions with the greatest potential for rising productivity and employment, which would risk marginalising regions with a limited potential for growth but not, on the other hand, eligible for the convergence objective.
Štvrtá správa podáva situáciu v oblasti územnej kohézie v EÚ zloženej z 27 štátov a konštatuje silnú koncentráciu hospodárskej aktivity v hlavných mestách.
The fourth report gives a snapshot of territorial cohesion in the EU of 27, and notes a strong concentration of economic activity in the capitals.
V roku 2004 regióny hlavných miest vyprodukovali v priemere 32 % HDP svojej krajiny, hoci predstavujú iba 22 % obyvateľstva.
In 2004, for example, the capital-city regions generated an average of 32% of their countries’ GDP, while representing 22% of the population.
Tento jav je ešte výraznejší a rýchlo sa rozvíja v nových členských štátoch.
This is a very noticeable phenomenon, and is most marked in the new Member States.
Správa analyzuje územný vývoj na lokálnej úrovni, kde zrýchľovanie mestského elementu narúša demografickú rovnováhu s výraznou tendenciou vytvárania predmestí v európskych mestách a znižovania počtu obyvateľstva vo vidieckych oblastiach.
The report analyses territorial developments at local level, where the acceleration of urbanisation is upsetting demographic balances, with a strong tendency to suburbanisation in Europe’s cities and to depopulation of rural areas.
Ak sa nezmenia verejné politiky, tieto územné rozdiely sa v budúcnosti ešte zväčšia.
If public policies remain unchanged, these territorial disparities can only become still more marked in the future.
Územné scenáre pre Európu“, ESPON 2006. je z tohto pohľadu veľmi výstižná.
‘Scenarios on the Territorial Future of Europe (Territorial Futures)’, ESPON 2006. is highly relevant in this connection.
Umožňuje porovnať 2 scenáre dlhodobého územného rozvoja.
It compares two long-term territorial development scenarios.
Scenár orientovaný iba na konkurencieschopnosť by mohol vyvolať silnejší hospodársky rast a nástup nových technológií, ale vyžadoval by vyššie environmentálne a sociálne náklady, ktoré by sa mohli z dlhodobého hľadiska stať po hospodárskej a sociálnej stránke kontraproduktívne.
One of the scenarios, which is geared to competitiveness alone, would be likely to engender stronger economic growth and the emergence of new technologies, but would bring with it higher environmental and social costs that would, in the long term, have unfavourable economic and social effects.
Oproti tomu, scenár orientovaný na kohéziu prináša širší model, pokiaľ ide o potenciál príťažlivosti a polarizácie metropolitných oblastí.
On the other hand, a scenario geared towards cohesion gives rise to a more diffuse model as far as the attraction and polarisation potentials of metropolitan areas are concerned.
Tak, ako v srdci Európy, aj vo viac alebo menej okrajových zónach sa tiež môžu objaviť viaceré výkonné integračné zóny.
Several high-performing zones of integration could emerge, both in the heart of Europe and in the more outlying regions.
Tento model s viacerými centrami rozvoja je spojený s nižším hospodárskym rastom v porovnaní s predchádzajúcim scenárom, ale je zemepisne lepšie rozložený a vyhýba sa tak polarizácii v ohraničenej zóne, vyostreniu konfliktov medzi obyvateľstvom, sociálnym a environmentálnym tlakom.
This polycentric-development model, while yielding weaker economic growth than the first scenario, is better distributed geographically, thus avoiding a polarisation within a restricted area of population conflicts and social and environmental pressures.
Z tohto dôvodu je dôležité, aby výdavky boli ešte účinnejšie nasmerované do projektov, ktoré sa snažia, aby všetky územia mali svoju príťažlivosť .
It is for this reason that expenditure needs to be steered even more effectively towards projects geared towards enhancing the attractiveness of all territories.
Netreba zabúdať, že veľká výhoda Európy v oblasti konkurencieschopnosti spočíva v jej rôznorodosti.
We must not forget that one of Europe’s great advantages in terms of competitiveness is its diversity.
Pokiaľ ide o vyrovnaný a trvalo udržateľný rozvoj zohľadňujúci riadne identifikované územné potreby, nemožno túto skutočnosť ignorovať.
Balanced, sustainable development which takes account of properly identified territorial needs must not ignore this fact.
Regionálna politika Únie sa musí uskutočňovať v úzkom partnerstve s regionálnymi aktérmi a v koordinácii s ďalšími vnútroštátnymi a európskymi politikami.
The Union’s regional policy must therefore be pursued in close partnership with the regional players and in coordination with other national and European policies.
V tomto ohľade je potrebné preskúmať, či štruktúra, ktorú vybudovala Komisia: strategická orientácia Spoločenstva – vnútroštátny strategický referenčný rámec – operačné programy – predstavuje najlepší postup pre skutočnú správu na viacerých úrovniach a správnu identifikáciu územných potrieb.
In this context, it would be useful to see whether the architecture put in place by the Commission: Community strategic guidelines – national strategic framework of reference – operational programmes – represents the best possible way to achieve genuinely multi-level governance and proper identification of territorial needs.
nové územné výzvy a rozpočet eú
New territorial challenges and the EU budget
Štvrtá správa ukazuje, že rozdiely v regiónoch a medzi regiónmi sú zreteľne výraznejšie v EÚ ako v Spojených štátoch alebo v Japonsku.
The fourth report demonstrates that regional and interregional disparities are much more marked in the EU than in the United States or Japan.
Hoci takmer simultánny príchod 12 nových členských štátov trochu narušil štatistiky, územné výzvy, ktorým treba čeliť, sú obrovské, či už ide o hospodársky a technologický rozvoj, prístupnosť alebo kvalitu života.
Even though the virtually simultaneous arrival of 12 new Member States caused some turmoil in the statistics, there is no doubt that the territorial challenges to be met are formidable, whether in terms of economic and technological development, accessibility or quality of life.
K tomu treba pridať nové problémy, ktoré sa v ďalších rokoch budú zväčšovať: mestská koncentrácia, ktorá spôsobuje problémy preľudnenia a otázky sociálnokultúrnej integrácie v mestách; demografické zmeny prejavujúce sa najmä starnutím obyvateľstva; migračné pohyby; pokračujúca globalizácia a zvyšovanie dopytu po poľnohospodárskych produktoch; klimatické zmeny prejavujúce sa vo zvyšovaní zraniteľnosti pri prírodných katastrofách v niektorých oblastiach a zvyšovanie cien energie.
Into this situation have come new factors, which will loom larger still in the years to come: urban concentration, bringing problems of congestion and issues of sociocultural integration in the cities; changing demographics, taking the form above all of an ageing population; migratory movements; continuing globalisation and increasing demand for agricultural products; climate change, leading to greater vulnerability to natural disasters for some regions, as well as rising energy prices.
Tieto nové výzvy prinášajú nový rozmer pre územný rozvoj, ktorý spôsobuje, že je nevyhnutné zachovať štrukturálne politiky aj po roku 2013.
These new challenges bring a new dimension to territorial development, making it essential that structural policies are maintained after 2013.
Netreba sa preto sústreďovať len na nové členské štáty, pretože tieto výzvy sú dôležité aj pre EÚ – 15 a vyžadujú si širší prístup, než je prístup stanovený v Lisabonskej stratégii.
It is necessary, therefore, not to focus exclusively on the new Member States, since these challenges are also very important for the EU of 15 and call for a broader approach than that of the Lisbon Strategy.
Závery 4. správy o budúcich výzvach pre kohéznu politiku dokazujú, že je naliehavé okrem HDP na obyvateľa vypracovať aj nové ukazovatele, ktoré budú môcť lepšie vyjadriť územné reality každého regiónu a dosiahnutý stupeň kohézie.
Furthermore, the fourth report’s conclusions on future challenges to be faced by cohesion policy prove that new indicators supplementing per-capita GDP must be devised, which will be better able to depict the territorial realities of each region and the degree of cohesion already in existence on the ground.
Je dôležité, aby sa tieto nové problémy zahrnuli do štrukturálnych politík a aby sa im pridelili potrebné zdroje, pretože úroveň územnej kohézie bude stále viac závisieť od územných vplyvov, ktoré z nej vyplývajú a od spôsobu, akým budú zohľadnené vo verejných politikách.
It is essential that the structural policies should incorporate the new factors and allocate the necessary resources to them, since the level of territorial cohesion will depend increasingly on their territorial impact and on the way in which they are taken into account by public policy.
Je zaujímavé pozorovať novú a rastúcu pozornosť, ktorú venujú krajiny ako Čína a Rusko kohéznej politike EÚ ako prostriedku na zabezpečenie vyrovnaného regionálneho rozvoja.
It is interesting to note the new and growing attention being shown by countries such as China and Russia to the EU’s cohesion policy as a means of achieving balanced regional development.
Kohézna politika predstavuje približne jednu tretinu výdavkov z rozpočtu EÚ a v roku 2008 bude najväčšou položkou medzi rozpočtovými výdavkami.
The cohesion policy currently accounts for about one third of expenditure within the EU budget and, in 2008, it will become the largest item of budgetary expenditure.
Napriek rozšíreniu a novým územným výzvam sa výška fondov znižuje v porovnaní s HDP v EÚ.
Nonetheless, despite enlargement and the new territorial challenges, the volume of funds is decreasing in relation to the EU’s GDP.
Podľa odhadu Komisie by výdavky spojené s kohéziou mali v roku 2013 predstavovať iba 0,35 % z HDP, čo by zodpovedalo úrovni na začiatku 90. rokov.
According to the Commission’s estimates, by 2013 the expenditure linked to cohesion will represent only 0.35% of GDP, which would correspond to the level at the beginning of the 1990s.
Vieme, že kohézna politika je vzhľadom k najmä účtovnému prístupu politík Spoločenstva vystavená pokušeniu opätovného znárodňovania, na ktoré sú niektoré členské štáty veľmi citlivé.
We know, of course, that cohesion policy is exposed to the temptations of renationalisation, to which some Member States seem particularly susceptible, in direct ratio to an attitude which views Community policies primarily in accounting terms.
Ako však dokazuje štvrtá správa o kohézii, pridaná hodnota štrukturálnych programov presahuje čísla..
And yet, as the fourth report on cohesion shows, the added value of the structural programmes cannot be seen in terms of figures alone.
Z tohto dôvodu spravodajca oceňuje, že sa v máji prijala Územná agenda, ktorá predstavuje nevyhnutný plán na dosiahnutie toho, aby Rada a každé predsedníctvo EÚ vnímalo územnú kohéziu ako politickú prioritu.
Against this background, the rapporteur welcomes the adoption in May 2007 of the European Territorial Agenda, which provides an indispensable road-map for the emergence of a realisation, at the level of the Council and of every EU Presidency, of territorial cohesion as a political priority.
Pre budúce obdobie pred rokom 2013 a najmä po ňom bude v Európskej únii nevyhnutná stála a dynamická regionálna politika na to, aby:
For the future, before and, above all, after 2013, a durable, dynamic regional policy is needed in the European Union:
- sa úspešne dosiahla konvergencia nových členských štátov, ale tiež zabezpečila územná rovnováha celej Európy
– in order to achieve convergence of the new Member States, while guaranteeing territorial balance throughout Europe
- účinne napomáhala Lisabonskú stratégiu (a stratégiu z Göteborgu), ale tiež aby sa vyvážila nadmerná „lisabonizácia“, ktorá by vyvolávala nové rozdiely
– in order to accompany the Lisbon (and Göteborg) Strategy effectively, but also to counterbalance any excessive ‘lisbonisation’, which would be a factor of new disparities
- sa podporili sektorové politiky, ale aby sa najskôr zabezpečil integrovaný prístup politík Únie
– in order to support sectoral policies, but, first and foremost, guarantee an integrated approach in the Union’s policies
- sa povzbudilo pripojenie Európanov k budovaniu Európskej únie a tiež aby sa predišlo krízovým situáciám alebo sa prispievalo k ich riešeniu;
– in order to encourage Europeans to stand behind the construction of the European Union and also to enable Europe to prevent, or help deal with, crisis situations
- sa zmiernili najťažšie štrukturálne znevýhodnenia v rámci Únie (najvzdialenejšie regióny, ostrovy, hornaté oblasti, regióny ďalekého severu, ...) a aby sa tiež reagovalo na nové dôležité výzvy: klíma, energia a trvalo udržateľný rozvoj, demografia, rozvoj miest,
– in order to remedy the most serious structural handicaps within the Union (very remote regions, mountainous areas, most northerly regions, etc.) and to meet major new challenges: climate change, energy and sustainable development, demography, urban development, etc.
- sa podporila správa na viacerých úrovniach, od európskej po regionálnu, a rozvíjala medziregionálna, nadnárodná a cezhraničná spolupráca a zabezpečilo sa, že sa územná kohézia stane prioritným cieľom Spoločenstva.
– in order to promote multi-level governance, of Europe and the regions, and to develop interregional, transnational and cross-border forms of cooperation, and make territorial cohesion a high-priority Community objective.
k Štvrtej správe o hospodárskej a sociálnej kohézii
on the 4th report on Economic and Social Cohesion
2. poznamenáva, že kohézna politiky (EFRR, Kohézny fond a ESF) predstavuje 36 % finančného rámca 2007 – 2013 v sume 347 miliárd EUR v bežných cenách;
Notes that cohesion policy (ERDF, Cohesion Fund and ESF) now accounts for 36% of the financial framework for 2007-2013, or a total of € 347 billion at current prices;
8. pripomína, že meškanie, ku ktorému došlo pri implementácii štrukturálnej politiky, je čiastočne spôsobené príliš striktnými postupmi, a je preto potrebné zvážiť zjednodušenie týchto postupov a jasné vymedzenie zodpovednosti a právomocí medzi Európskou úniou a členskými štátmi;
Points out that the delays in implementing structural policy are due in part to the procedures being too rigid and that, consequently, consideration should be given to simplifying those procedures and clearly dividing responsibilities and competences between the EU and the Member States;
12. pripomína spoločný záväzok Parlamentu a Rady v oblasti kontroly schvaľovacieho procesu OP a projektov a žiada Komisiu, aby podľa žiadosti uvedenej v spoločnom vyhlásení z 13. júla 2007 vypracovala kontrolné nástroje pre rozpočtový postup;
Points to the joint commitment of Parliament and the Council as regards monitoring the OP and project approval process and calls on the Commission to provide monitoring tools during the budget procedure as requested in the joint statement of 13 July 2007;
14. vyzýva Komisiu, aby vo svojich ďalších správach analyzovala, do akej miery prispeli rôzne nástroje a politiky vrátane kohéznej politiky k pokroku, ktorý sa dosiahol v oblasti hospodárskej a sociálnej kohézie; je potrebné analyzovať úspechy a problémy vo všetkých dôležitých oblastiach, najmä v oblasti Lisabonskej stratégie.
Calls on the Commission to analyse in its next reports the extent to which different instruments and policies, including cohesion policy, have contributed to the progress achieved in the field of economic and social cohesion; achievements and problems need to be analysed in all important fields, in particular that of the Lisbon strategy.
k štvrtej správe o hospodárskej a sociálnej kohézii
on the fourth report on economic and social cohesion
Výbor pre rybné hospodárstvo vyzýva Výbor pre regionálny rozvoj, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
The Committee on Fisheries calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
12. vo výhľade vytvorenia „námornej politiky“ EÚ poukazuje na zásadu, podľa ktorej budú musieť novým prioritám zodpovedať nové, významnejšie, finančné prostriedky a preto EFRH nesmie byť ukrátený.
Stresses, in the context of the proposed creation of an EU 'maritime policy', the principle that the new priorities should be matched with new and more generous financial resources, and that, consequently, the EFF must not be prejudiced.
o demografickej budúcnosti Európy
on the demographic future of Europe
Karin Resetarits , Výbor pre práva žien a rodovú rovnosť
Karin Resetarits , Committee on Women’s Rights and Gender Equality
DÔVODOVÁ SPRÁVA...........................................................................................................19
EXPLANATORY STATEMENT..............................................................................................20
STANOVISKO Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť ..............................20
OPINION of the Committee on Women's Rights and Gender Equality(*) 22
STANOVISKO Výboru pre hospodárske a menové veci ..................................26
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............28
STANOVISKO Výboru pre regionálny rozvoj .....................................................29
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................31
STANOVISKO Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci 33
OPINION of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs 35
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE..............................................37
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................38
EÚ C 115, 14. apríla 1997, s.
OJ C 115, 14.4.1997, p.
EÚ C 104, 6. apríla 1998, s.
OJ C 104, 6.4.1998, p.
EÚ C 232, 17. augusta 2001, s.
OJ C 232, 17.8.2001, p.381. ,
– so zreteľom na Európsky pakt mládeže schválený Európskou radou 22. a 23. marca 2005 v Bruseli,
– having regard to the European Youth Pact adopted by the Brussels European Council of 22 and 23 March 2005,
– so zreteľom na zelenú knihu Komisie s názvom Ako čeliť demografickým zmenám, nová solidarita medzi generáciami ( KOM(2005)0094 ),
– having regard to the Commission Green Paper entitled ‘Confronting demographic change: a new solidarity between the generations’ ( COM(2005)0094 ),
EÚ C 292 E, 1.decembra 2006, s.
OJ C 292E, 1.12.2006, p.131. ,
141. , so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Demografická budúcnosť Európy – pretvorme výzvu na príležitosť ( KOM(2006)0571 ),
– having regard to the Commission communication entitled ‘The demographic future of Europe – from challenge to opportunity’ ( COM(2006)0571 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Podporovať solidaritu medzi generáciami ( KOM(2007)0244 ),
– having regard to the Commission communication entitled ‘Promoting solidarity between the generations’( COM(2007)0244 ),
EÚ C 161, 13. júla 2007, s.
OJ C 161, 13.7.2007, p.
66. zo 14 marca 2007 a jeho hlavný návrh na podpísanie Európskeho rodinného paktu členskými štátmi,
66. of 14 March 2007 and its core proposal of a European Pact for the Family to be signed by Member States,
– so zreteľom na pracovný dokument oddelení Komisie s názvom Demografická budúcnosť Európy: fakty a čísla ( SEC(2007)0638 ),
– having regard to the Commission Staff Working document entitled ‘Europe’s demographic future: facts and figures’ ( SEC(2007)0638 ),
– so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci a stanoviská Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť, Výboru pre hospodárske a menové veci, Výboru pre regionálny rozvoj a Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, ( A6‑0024/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality, the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Regional Development and the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0024/2008 ),
A. keďže demografia je súhrnným výsledkom rôznych činiteľov, ako sú pôrodnosť, dĺžka života a migračné toky, a keďže súčasný stav v členských štátoch Únie v horizonte do roku 2050 naznačuje, že dôjde k rozsiahlym demografickým zmenám, ktoré sa prejavia najmä starnutím európskeho obyvateľstva, ktorého priemerný vek by sa mohol zvýšiť z 39 rokov v roku 2004 na 49 rokov v roku 2050,
A. whereas demography is the combined result of various factors, including birth rate, life expectancy and migratory flows – and whereas the current rates for these factors show that by 2050 we can expect to see large-scale demographic changes in EU Member States reflected in particular by an ageing of the population of Europe, whose average age could rise from 39 in 2004 to 49 in 2050,
B. keďže podľa odhadov Komisie tieto demografické zmeny by mohli podstatne zmeniť zloženie obyvateľstva a vekovú pyramídu; ako aj vzhľadom na to, že počet mladých ľudí vo veku od 0 do 14 rokov sa zo 100 miliónov (ukazovateľ z roku 1975) zníži v roku 2050 na 66 miliónov a počet obyvateľov v produktívnom veku bude približne v roku 2010 kulminovať v počte 331 miliónov a následne bude pravidelne klesať (približne 268 miliónov v roku 2050), zatiaľ čo dĺžka života sa v rokoch 2004 až 2050 u mužov predĺži o 6 rokov a u žien o 5 rokov a podiel ľudí starších ako 80 rokov sa zvýši zo 4,1 % v roku 2005 na 11,4 % v roku 2050,
B. whereas these demographic changes might, according to the Commission's estimates, profoundly alter the population structure and the age pyramid, with the number of young people aged between 0 and 14 years falling from 100 million (1975 index) to 66 million in 2050, the population of working age peaking around 2010 at 331 million and gradually diminishing thereafter to some 268 million in 2050, life expectancy increasing by six years for men and five years for women between 2004 and 2050, and the percentage of people aged over 80 climbing from 4.1% in 2005 to 11.4% in 2050,
C. keďže sa zvýši priemerná európska miera závislosti v starobe (počet osôb starších ako 65 rokov delený počtom osôb vo veku 14 – 65 rokov) z 25 % v roku 2004 na 53 % v roku 2050,
C. whereas the European average old-age dependency ratio (number of persons aged over 65 divided by the number aged between 14 and 65) will rise from 25% in 2004 to 53% in 2050,
D. keďže miera závislosti (počet ekonomicky neaktívnych obyvateľov, akými sú dôchodcovia, deti a školopovinné deti, delený počtom ekonomicky aktívnych obyvateľov v produktívnom veku) zaváži oveľa viac ako hodnota miery závislosti starších osôb pri odhadovaní nákladov, ktoré predstavuje ekonomicky neaktívne obyvateľstvo pre spoločnosť;
D. whereas, however, the economic dependency ratio (number of economically inactive population like pensioners, children and youth in education divided by the number of economically active population at working age) is much more important than the old-age dependency ratio for estimating the costs for society with regard to its non-active population,
E. keďže demografické zmeny majú veľký vplyv na verejné výdavky, o ktorých sa predpokladá, že vzrastú o 10 % v rokoch 2004 až 2050,
E. whereas demographic change impacts seriously the public spending, which is expected to increase by 10% between 2004 and 2050,