natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pozitívny výsledok v prospech sťažovateľa sa dosiahol v 166 prípadoch uzavretých v roku 2009 (56 % z celkového počtu).
During 2009, 166 cases (56 %) were settled to the satisfaction of the complainant by the institution or body concerned.
Táto skutočnosť svedčí o rastúcej ochote vnímať sťažnosti predkladané ombudsmanovi ako príležitosť na nápravu chýb, ku ktorým došlo, a na spoluprácu s ombudsmanom v prospech európskych občanov.
This reflects a growing willingness to regard complaints made to the Ombudsman as an opportunity to correct mistakes and to cooperate with the Ombudsman for the benefit of European citizens.
Vo svojej výročnej správe ombudsman poukázal na deväť prípadov, ktoré predstavujú názorné príklady najlepších postupov.
In his Annual Report the Ombudsman highlights 9 cases 1 which constitute illustrative examples of best practice.
Ak nie je možné priateľské riešenie, ombudsman uzavrie prípad s kritickou pripomienkou alebo vypracuje návrh odporúčania.
When a friendly solution is not possible, the Ombudsman closes the case with critical remarks, or makes a draft recommendation.
Kritická pripomienka potvrdzuje sťažovateľovi, že jeho sťažnosť bola odôvodnená a objasní príslušnej inštitúcii alebo orgánu, čo v ich konaní nebolo správne, aby sa tak pomohlo zabrániť nesprávnemu úradnému postupu v budúcnosti.
Critical remarks confirm to the complainant that his or her complaint is justified and indicate to the institution or body concerned what it has done wrong, so as to help it avoid maladministration in the future.
V roku 2009 ombudsman uzavrel 35 vyšetrovaní s kritickými pripomienkami.
In 2009, the Ombudsman closed 35 inquiries with critical remarks.
Pre inštitúcie a orgány je dôležité, aby sa zaoberali kritickými pripomienkami ombudsmana a prijali opatrenia na riešenie otvorených problémov a vyhli sa tak nesprávnemu úradnému postupu v budúcnosti.
It is important for the institutions and bodies to follow up on critical remarks from the Ombudsman, taking action to resolve outstanding problems and thus to avoid maladministration in the future.
S cieľom zabezpečiť, aby sa inštitúcie a orgány Spoločenstva poučili zo svojich chýb a aby v budúcnosti zabránili nesprávnemu úradnému postupu, ombudsman uverejnil na svojej internetovej stránke štúdiu o následných opatreniach, ktoré majú dotknuté inštitúcie prijať na základe všetkých kritických pripomienok a ďalších pripomienok uverejnených v roku 2008.
It is with a view to ensuring that the institutions and bodies learn from their mistakes and that maladministration is avoided in future that the Ombudsman has published on his website a study of the follow-up undertaken by the institutions involved to all critical remarks and further remarks issued in 2008.
Treba uviesť, že miera spokojnosti s následnými opatreniami na základe týchto kritických pripomienok predstavovala 79 %.
It is worth noting that the level of satisfaction with the action taken in response to these critical remarks was 79 %.
V roku 2009 sa vypracovalo 15 návrhov odporúčaní.
During 2009, 15 draft recommendations were made.
Okrem toho sedem návrhov odporúčaní z roku 2008 viedlo k prijatiu rozhodnutia v roku 2009 a dva prípady sa uzavreli na základe návrhov odporúčaní predložených v roku 2007.
In addition, 7 draft recommendations made in 2008 received responses in 2009, and two cases were closed as a result of draft recommendations made in 2007.
V roku 2009 ombudsman neposlal Parlamentu žiadnu osobitnú správu.
In 2009, the Ombudsman did not submit any special reports to Parliament.
Ombudsman začal aj štyri vyšetrovania z vlastného podnetu.
The Ombudsman also launched four inquiries on his own initiative.
Tieto vyšetrovania sa týkali právomoci ombudsmana začať vyšetrovanie z vlastného podnetu s cieľom riešiť zjavný systémový problém v rámci inštitúcií, akým je napríklad problém zmienený Komisiou týkajúci sa prístupu k dokumentom súvisiacim s konaním o porušení.
These involved the use of the Ombudsman’s own-initiative power to tackle what appeared to be a systemic problem within the institutions, such as that raised at the Commission regarding access to documents relating to infringement proceedings.
Cieľom bolo zabezpečiť, aby občania vedeli, ako dosiahnuť prístup k dokumentom súvisiacim s prípadmi porušenia, a aby v prípadoch, keď im bol zamietnutý prístup, mohli určiť, či zamietnutie vydala Komisia alebo členských štát a či vychádza z vnútroštátnych právnych predpisov alebo predpisov EÚ.
The aim was to ensure that members of the public knew how to gain access to documents relating to infringements and, if they were denied access, that they could determine whether it was the Commission or the Member State that was responsible for the denial and whether it was based on national or EU law.
Hlavnou prioritou európskeho ombudsmana je zabezpečiť dodržiavanie práv občanov vyplývajúcich z právnych predpisov EÚ, a to na všetkých úrovniach Únie, ako aj zaistiť, aby inštitúcie a orgány EÚ spĺňali najvyššie administratívne normy.
The main priorities of the European Ombudsman are to ensure that citizens’ rights under EU law are respected at every level in the Union and that EU institutions and bodies conform to the highest standards of administration.
Ombudsman pokračuje vo svojej snahe zlepšiť kvalitu informácií poskytovaných občanom a prípadným sťažovateľom týkajúcich sa ich práv vyplývajúcich z právnych predpisov EÚ, a to najmä prostredníctvom európskej siete ombudsmanov.
The Ombudsman has continued his efforts to improve the quality of information provided to citizens and potential complainants concerning their rights under EU law, especially through the European Network of Ombudsmen.
Túto sieť, ktorej členom je i Výbor pre petície, tvorí približne 94 úradov v 32 krajinách.
The Network, which includes the Committee on Petitions, consists of roughly 94 offices in 32 countries.
V niektorých prípadoch ombudsman považuje za vhodné postúpiť sťažnosť Komisii alebo sieti SOLVIT, ktorú zriadila Komisia na pomoc ľuďom, ktorí sa stretávajú s prekážkami, keď sa snažia uplatňovať svoje práva na vnútornom trhu Únie.
In some cases, the Ombudsman considers it appropriate to transfer the complaint to the Commission or to SOLVIT, a network set up by the Commission to help people who face obstacles when trying to exercise their rights in the Union’s internal market.
Ombudsman taktiež upevnil spoluprácu s Europe Direct.
The Ombudsman also stepped up his cooperation with Europe Direct.
Ombudsman sa usiluje zaistiť, aby inštitúcie a orgány EÚ zaujali v rámci všetkých svojich činností prístup orientovaný na občanov, a to tak, že sa v každom prípade snaží nájsť príležitosť na dosiahnutie priateľského riešenia sťažnosti a otvára viac vyšetrovaní z vlastného podnetu s cieľom identifikovať problémy a presadzovať osvedčené postupy.
The Ombudsman strives to make certain that the EU institutions and bodies adopt a citizen-centred approach in all their activities, by seeking every opportunity to achieve friendly solutions to complaints and by launching more inquiries on his own initiative in order to identify problems and encourage best practice.
Vzhľadom na to, aké je dôležité, aby osoby, ktoré by mohli mať problém týkajúci sa administratívy EÚ, poznali svoje právo podať sťažnosť ombudsmanovi, ombudsman a jeho zamestnanci v roku 2009 vystúpili 145-krát na rôznych konferenciách, seminároch a schôdzach.
In the light of the importance of ensuring that those who might have problems with the EU administration know about their right to complain to the Ombudsman, 145 presentations were made by the Ombudsman and his staff at conferences, seminars and meetings during 2009.
Ombudsman tiež navštívil Cyprus, Slovensko, Českú republiku, Fínsko, Estónsko a Taliansko s cieľom zlepšiť informovanosť občanov týchto krajín o úlohe ombudsmana.
The Ombudsman also made information visits to Cyprus, Slovakia, the Czech Republic, Finland, Estonia and Italy with a view to promoting awareness of his role in these countries.
Sieť ombudsmanov pravidelne vydáva informačný bulletin a uviedla do prevádzky online fórum určené na diskusie jej členov.
The Ombudsman’s network regularly publishes a newsletter and has established an electronic discussion forum for its members.
Medzi najzaujímavejšími publikáciami, ktoré boli vydané a distribuované v roku 2009, sú výročná správa a nový súhrnný dokument nazvaný Prehľad za rok 2008.
Amongst the particularly interesting publications produced and distributed in 2009 were the Annual Report and the new ‘2008 Overview’.
Nová internetová stránka ombudsmana, ktorá začala fungovať 5. januára 2009, je pravidelne aktualizovaná.
The Ombudsman’s new website, launched on 5 January 2009, is regularly updated.
V roku 2009 dostalo odpoveď prostredníctvom tohto interaktívneho sprievodcu 26 000 osôb.
Of particular interest is the interactive guide, whose purpose is to help members of the public to identify the most appropriate institution to complain to; in 2009, 26 000 people received replies using the interactive guide.
Krajina s najvyšším počtom návštevníkov tejto internetovej stránky je Španielsko, za ktorým nasledujú Taliansko, Nemecko, Francúzsko a Belgicko.
The country from which the largest number of visitors to the website come is Spain, followed by Italy, Germany, France and Belgium.
Výbor pre petície podporuje ombudsmana v tom, aby pri jednotlivých prípadoch uplatňoval postup priateľského riešenia.
The Committee on Petitions encourages the Ombudsman to seek amicable solutions to cases.
Svedčí to o čoraz väčšej ochote vnímať sťažnosti predkladané ombudsmanovi ako príležitosť na nápravu chýb a zároveň o vôli inštitúcií spolupracovať s ombudsmanom.
This reflects a growing willingness to regard complaints made to the Ombudsman as an opportunity to correct mistakes and shows that the institutions are willing to cooperate with the Ombudsman.
Výbor pre petície podporuje ombudsmana v tom, aby uplatňoval svoju právomoc začať vyšetrovanie z vlastného podnetu na riešenie zjavného systémového problému v rámci inštitúcií ako v roku 2009, keď ju využil v prípade nedostatočnej transparentnosti a neposkytnutia informácií.
The Committee on Petitions encourages the Ombudsman to use his own-initiative power to tackle systemic problems within the institutions, as he did in 2009 regarding a lack of transparency and refusal to provide information.
Európsky parlament a jeho Výbor pre petície poskytujú ombudsmanovi podporu, a tým preukazujú dôveru v jeho prácu a úsilie zlepšiť služby, ktoré môže poskytovať občanom, aby sa tak zvýšila ich dôvera v Európsku úniu a jej inštitúcie.
By supporting the Ombudsman, the European Parliament and its Committee on Petitions have demonstrated their confidence in his work and his efforts to improve the service that he can provide for citizens, thus strengthening their trust in the European Union and its institutions and improving their image of them.
Budúcnosť európskej normalizácie
on the future of European standardisation
Spravodajca: Edvard Kožušník
Rapporteur: Edvard Kožušník
STANOVISKO Výboru pre priemysel, výskum a energetiku .........................24
OPINION OF THE COMMITTEE ON INDUSTRY, RESEARCH AND ENERGY...............23
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE..............................................31
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................29
– so zreteľom na verejné vypočutie o budúcnosti európskej normalizácie, ktoré 23. júna 2010 uskutočnil Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa,
– having regard to the public hearing on the future of European standardisation held by its Committee on the Internal Market and Consumer Protection on 23 June 2010,
– so zreteľom na reakcie na verejnú konzultáciu Komisie o prieskume európskeho systému normalizácie, ktorá sa uskutočnila od 23. marca do 21. mája 2010,
– having regard to the responses to the Commission’s public consultation on the review of the European standardisation system (held from 23 March to 21 May 2010),
– so zreteľom na štúdiu hodnotenia vplyvu „normalizačného balíčka“, ktorá bola vypracovaná pre GR Komisie pre podniky a priemysel (9. marca 2010),
– having regard to the impact assessment study on the ‘Standardisation Package’ carried out for the Commission Directorate-General for Enterprise and Industry (9 March 2010),
– so zreteľom na správu panelu odborníkov pre prieskum európskeho systému normalizácie (EXPRESS) s názvom Normalizácia pre konkurencieschopnú a inovatívnu Európu: vízia pre rok 2020 (február 2010),
– having regard to the report of the Expert Panel for the Review of the European Standardisation System (EXPRESS) entitled ‘Standardisation for a competitive and innovative Europe: a vision for 2020’ (February 2010),
– so zreteľom na správu profesora Maria Montiho z 9. mája 2010 pre predsedu Komisie s názvom Nová stratégia pre jednotný trh,
– having regard to Professor Mario Monti’s report of 9 May 2010 to the President of the Commission entitled ‘A New Strategy for the Single Market’,
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. marca 2010 s názvom Európa 2020: Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu ( KOM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission communication of 3 March 2010 on ‘Europe 2020: a strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
– so zreteľom na štúdiu o prístupe MSP k európskej normalizácii s názvom Umožniť malým a stredným podnikom lepšie využívať prínosy vyplývajúce z noriem a zapojenia sa do normalizácie, ktorú zadali Európsky výbor pre normalizáciu ČEN) a Európsky výbor pre normalizáciu v elektrotechnike (CENELEC) (august 2009),
– having regard to the study on SME access to European standardisation, entitled ‘Enabling small and medium-sized enterprises to achieve greater benefit from standards and from involvement in standardisation’, commissioned by the European Committee for Standardisation (CEN) and the European Committee for Electrotechnical Standardisation (CENELEC) (August 2009),
– so zreteľom na štúdiu o prístupe k normalizácii, ktorá bola vypracovaná pre GR Komisie pre podniky a priemysel (10. marca 2009),
– having regard to the study on access to standardisation carried out for the Commission Directorate-General for Enterprise and Industry (10 March 2009),
– so zreteľom na správu Komisie z 21. decembra 2009 o uplatňovaní smernice 98/34/ES v období od roku 2006 do roku 2008 ( KOM(2009)0690 ) a sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie ( SEC(2009)1704 ),
– having regard to the Commission report of 21 December 2009 on the operation of Directive 98/34/EC from 2006 to 2008 ( COM(2009)0690 ) and to the accompanying Commission staff working document ( SEC(2009)1704 ),
– so zreteľom na bielu knihu z 3. júla 2009 o Modernizácii normalizácie v oblasti informačných a komunikačných technológií v EÚ – cesta vpred ( KOM(2009)0324 ),
– having regard to the white paper of 3 July 2009 on ‘Modernising ICT Standardisation in the EU – The Way Forward’ ( COM(2009)0324 ),
– so zreteľom na závery Rady z 25. septembra 2008 o normalizácii a inovácii,
– having regard to the Council conclusions of 25 September 2008 on standardisation and innovation,
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. júna 2008 s názvom „Najskôr myslieť v malom“ Iniciatíva „Small Business Act“ pre Európu ( KOM(2008)0394 ),
– having regard to the Commission communication of 25 June 2008 entitled ‘Think Small First’ - A ‘Small Business Act’ for Europe’ ( COM(2008)0394 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. marca 2008 s názvom Smerom k zvýšeniu prínosu normalizácie pre inovácie v Európe ( KOM(2008)0133 ),
– having regard to the Commission communication of 11 March 2008 entitled ‘Towards an increased contribution from standardisation to innovation in Europe’ ( COM(2008)0133 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. októbra 2004 o úlohe európskej normalizácie v rámci európskej politiky a právnych predpisov ( KOM(2004)0674 ) a sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Výzvy pre európsku normalizáciu,
– having regard to the Commission communication of 18 October 2004 on the role of European standardisation in the framework of European policies and legislation ( COM(2004)0674 ) and the accompanying Commission staff working document entitled ‘The challenges for European standardisation’,
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. februára 2004 s názvom „Začlenenie environmentálnych aspektov do európskej normalizácie“ ( KOM(2004)0130 ),
– having regard to the Commission communication of 25 February 2004 entitled ‘Integration of Environmental Aspects into European Standardisation’ ( COM(2004)0130 ),
– so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 26. júla 2001 o európskych politických zásadách v oblasti medzinárodnej normalizácie ( SEK(2001)1296 ),
– having regard to the Commission staff working document of 26 July 2001 on ‘European Policy Principles on International Standardisation’ ( SEC(2001)1296 ),
– so zreteľom na svoje uznesenie z 12. februára 1999 o správe Komisie o účinnosti a zodpovednosti v európskej normalizácii podľa nového prístupu
– having regard to its resolution of 12 February 1999 on the Commission report on efficiency and accountability in European standardisation under the New Approach
– so zreteľom na správu Komisie z 13. mája 1998 o účinnosti a zodpovednosti v európskej normalizácii podľa nového prístupu ( KOM(1998)0291 ),
– having regard to the Commission report of 13 May 1998 on efficiency and accountability in European standardisation under the New Approach ( COM(1998)0291 ),
EÚ L 315, 15.11.2006, s.
OJ L 315, 15.11.2006, p.
– so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady č. 98/34/ES z 22. júna 1998 o postupe pri poskytovaní informácií v oblasti technických noriem a predpisov
– having regard to Directive 98/34/EC of the European Parliament and of the Council of 22 June 1998 laying down a procedure for the provision of information in the field of technical standards and regulations
– so zreteľom na správu Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa a stanovisko Výboru pre priemysel, výskum a energetiku ( A6-0276/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A7‑0276/2010 ),
A. keďže európsky systém normalizácie je ústredným prvkom pri vytváraní jednotného trhu, a to najmä vďaka využívaniu noriem v kľúčových legislatívnych oblastiach v rámci „nového prístupu“, ktorý bol začlenený do nového legislatívneho rámca,
A. whereas the European standardisation system has been a central element in the delivery of the single market, in particular through the use of standards in key legislative areas under the ‘New Approach’, integrated into the ‘New Legislative Framework’,
B. keďže súčasný právny rámec prispel k úspechu európskej normalizácie tým, že umožnil rozvoj európskych noriem, ktoré všetky hospodárske subjekty potrebujú k zabezpečeniu hladkého fungovania vnútorného trhu, zjednodušeniu svetového obchodu a prístupu na trh a k posilneniu udržateľného rastu a konkurencieschopnosti,
B. whereas the current legal framework has contributed to the success of European standardisation, enabling the development of European standards which are needed by all economic actors in order to ensure the smooth functioning of the internal market, facilitate world trade and market access and boost sustainable growth and competitiveness,
C. keďže európsky systém normalizácie zohráva kľúčovú úlohu pri poskytovaní noriem, ktoré sú schopné zaistiť bezpečnosť, dostupnosť, inováciu a interoperabilitiu produktov a ochranu životného prostredia, pretože takéto normy sú pre európsku politiku a právne predpisy čoraz potrebnejšie,
C. whereas the European standardisation system plays a key role in responding to the increasing need, in European policy and legislation, for standards capable of ensuring product safety, accessibility, innovation, interoperability and environmental protection,
D. keďže zásada č. VII Iniciatívy „Small Business Act“ zdôrazňuje význam podpory účasti MSP na procese prípravy noriem a význam ochrany ich záujmov v tomto procese,
D. whereas principle VII of the ‘Small Business Act’ underlines the importance of promoting SME participation and defence of SMEs' interests in standardisation,
E. keďže tvorba európskych noriem prispieva k rozvoju globálnych noriem,
E. whereas the development of European standards contributes to the development of global standards,
F. keďže moderný a pružný systém tvorby európskych noriem je základnou súčasťou ambicióznej a obnovenej európskej priemyselnej politiky,
F. whereas a modern and flexible European standardisation system is a crucial component for an ambitious and renewed European industrial policy,
G. keďže proces tvorby európskych noriem funguje v rámci globálneho ekosystému a zároveň v rôznych vzťahoch s ním, pričom sa opiera o osobitné štruktúry a špecializovaný súbor postupov na tvorbu noriem, ako ich uplatňujú CEN a CENELEC na základe vnútroštátneho delegovania právomocí a organizácia ETSI na základe priameho členstva,
G. whereas European standardisation operates within – and in various relations to – the global ecosystem and relies on specific structures and a dedicated set of processes for standards development as implemented by CEN and CENELEC on the basis of the national delegation principle and by the European Telecom Standards Institute (ETSI) on the basis of direct membership,
H. keďže Montiho správa o novej stratégii pre jednotný trh potvrdzuje, že normalizácia je kľúčová pre riadenie jednotného trhu a zdôrazňuje, že je potrebné preskúmať európsky proces normalizácie, zachovať prínosy existujúceho systému a nájsť správnu rovnováhu medzi európskym hľadiskom a národnými hľadiskami,
H. whereas the Monti report on a new strategy for the single market affirms that standardisation is key for the governance of the single market and emphasises that it is necessary to review the European standards process, maintaining the benefits of the current system and striking the right balance between the European and national dimensions,
I. keďže v záujme uspokojovania budúcich potrieb podnikov a spotrebiteľov a poskytovania všetkých potenciálnych výhod na podporu verejných a spoločenských cieľov sa európska normalizácia musí prispôsobiť výzvam vyplývajúcim z globalizácie, zmeny klímy, vzniku nových hospodárskych veľmocí a technologického rozvoja,
I. whereas European standardisation – in order to address the future needs of business and consumers and to yield all its potential benefits in support of public and societal objectives – must adapt to the challenges resulting from globalisation, climate change, the emergence of new economic powers and the evolution of technology,
1. víta zámer Komisie preskúmať systém európskej normalizácie s cieľom zachovať jeho početné úspešné prvky, vylepšiť jeho nedostatky a nastoliť správnu rovnováhu medzi európskym, národným a medzinárodným rozmerom; zdôrazňuje, že navrhovaný prieskum by malo vychádzať zo silných stránok existujúceho systému, ktorý predstavuje stabilnú základňu, na ktorej je možné stavať, a že by sa malo zdržať radikálnych zmien, ktoré by podkopali základné hodnoty systému;
Welcomes the Commission's intention to review the European standardisation system with a view to preserving its many successful elements, improving its deficiencies and striking the right balance between the European, national and international dimensions; stresses that the proposed review should build on the strengths of the existing system, which constitute a solid basis for improvement, refraining from any radical changes that would undermine the core values of the system;
3. zdôrazňuje, že prieskum systému európskej normalizácie musí prispieť k európskej inovácii a trvalo udržateľnému rozvoju, zvýšiť konkurencieschopnosť Únie, posilniť jej postavenie v medzinárodnom obchode a zlepšiť životné podmienky jej občanov;
Stresses that the review of the European standardisation system must contribute to European innovation and sustainable development, enhance the Union’s competitiveness, strengthen its place in international trade and benefit the welfare of its citizens;