natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Primerané hodnotenie takýchto dynamických javov si vyžaduje cezhraničný systémový pohľad, ako aj primerané prostriedky a odborné poznatky na vypracovanie analýzy finančnej stability, ako je to v prípade centrálnych bánk.
An adequate appreciation of such dynamics requires a cross-border systemic perspective as well as appropriate resources and expertise for financial stability analysis as it is the case with central banks.
Navyše, počas finančnej krízy sa jasne ukázali synergie medzi centrálnym bankovníctvom a funkciami dohľadu, najmä v súvislosti so zhromažďovaním a vyhodnocovaním informácií.
Moreover, during the financial crisis the synergies between the central banking and the supervisor functions have been evident with particular regard to the gathering and assessment of the information.
Po zvážení týchto skúseností v mnohých členských štátoch plánujú posilniť úlohu centrálnych bánk v prudenciálnom dohľade.
Taking stock of such experience, in a number of Member States it is planned to strengthen the role of central banks in prudential supervision.
Takýto vývoj môže časom priniesť ďalšie úvahy o inštitucionálnej úlohe ECB a o možnosti, ktorú poskytuje zmluva, zveriť ECB konkrétne úlohy v oblasti prudenciálneho dohľadu, aj v súvislosti s ďalším rozširovaním eurozóny a požiadavkami na intenzívnejší dohľad nad inštitúciami označovanými ako „príliš veľké, aby padli“.
Such developments may over time suggest further considering the institutional role of the ECB and the possibility given by the Treaty to confer specific tasks in the field of prudential supervision upon the ECB, also in the light of further enlargement of the euro-area and the requirements of more intense supervision of the so-called «too big to fail» institutions.
Inštitucionálny rámec Eurosystému sa opiera o decentralizovaný operačný prístup, ktorý umožňuje plne využívať odbornosť a existujúcu infraštruktúru vnútroštátnych orgánov.
The Eurosystem institutional framework relies on a decentralised operational approach which allows exploiting fully the national authorities’ expertise and existing infrastructures.
Toto nastavenie sa ukázalo ako efektívne pri plnení inštitucionálnych úloh stanovených Zmluvou, aj v súvislosti s finančnou krízou.
This setting has proved effective in managing the institutional tasks assigned by the Treaty also in the context of the financial crisis.
Mohlo by slúžiť ako vhodný rámec na vykonávanie kompetencií dohľadu.
It could provide an appropriate framework for the exercise of supervisory responsibilities.
Stojí za to zdôrazniť, že argumenty bežne používané na obhajobu opatrného prístupu k otázke zapojenia centrálnych bánk do finančného dohľadu neplatia na vnútroštátnej úrovni v kontexte Európskej menovej únie.
It is worth pointing out that the arguments normally used to argue for caution regarding the involvement of central banks in financial supervision do not hold at national level within the context of European monetary union.
V akom rozsahu a ako rýchlo by mali finančné inštitúcie zvyšovať svoj vlastný kapitál?
To what extent and how quickly should financial institutions increase their equity capital?
V záujme zmiernenia hroziaceho rizika budú musieť banky mimoriadne dbať na zabezpečenie primeraných kapitálových rezerv.
To cushion the risks that lie ahead, banks will need to be especially mindful in ensuring that they have adequate capital buffers in place.
Niektoré banky, najmä tie, ktoré dostali štátnu podporu, budú možno navyše potrebovať zásadnú reštrukturalizáciu, aby potvrdili svoju dlhodobú životaschopnosť, keď už nebudú mať k dispozícii túto podporu.
In addition, some banks, especially those which have received state support, may need fundamental restructuring in order to confirm their long-term viability when such support is no longer available.
To by mohlo znamenať obmedzenie rozsahu ich podnikania tak, že sa vzdajú neperspektívnych aktivít so zámerom podporiť svoje kapacity prinášajúce zisk.
This could involve the shrinking of balance sheets through the shedding of unviable businesses with a view to enhancing their profit-generating capacities.
Banky by mali zároveň naplno využiť terajšiu obnovu ziskovosti na posilnenie svojich kapitálových pozícií, aby nevyhnutná reštrukturalizácia podnikania a posilnenie schopnosti čeliť otrasom neovplyvnili materiálne poskytovanie úverov hospodárstvu.
At the same time, banks should take full advantage of the recent recovery in their profitability to strengthen their capital positions, so that the necessary restructuring of businesses and the enhancement of shock-absorbing capacities do not impinge materially on the provision of credit to the economy.
Ako sa dá zabrániť narušeniam hospodárskej súťaže, ktoré vznikli v dôsledku krízy a záchranných opatrení prijatých vládami a centrálnymi bankami členských štátov?
How can the competitive disturbances that have developed following the crisis and rescue measures taken by the government and central banks of the Member States be eliminated?
Hoci vládne opatrenia na podporu finančného systému boli efektívne v tom, že odvrátili vystupňovanie finančnej krízy, existujú obavy, že samotné podporné opatrenia by mohli spôsobiť vážne narušenia hospodárskej súťaže (i) vo vnútri jednotlivých krajín, keďže vládna podpora a záchranné programy predstavujú výhodu pre banky, ktoré dostali pomoc, oproti bankám bez prístupu k programom podpory, a (ii) medzi krajinami, ak je verejná podpora v jednej krajine výhodnejšia ako v iných krajinách.
Although government measures in support of the financial system have been effective in averting an escalation of the financial crisis, a concern exists that support measures could themselves create considerable distortions of competition (i) within countries, as government support and rescue schemes provide an advantage to benefiting banks relative to banks without access to support schemes and (ii) across countries when public support by one country is more favourable than in other countries.
Hoci úsilie o harmonizáciu podporných opatrení v rámci EÚ obmedzovalo takéto vplyvy, určité dôkazy o narušení hospodárskej súťaže sa objavili.
Although the efforts for harmonisation of support measures in the EU have contained the distortionary effects, some evidence pointing to distortions of competition has appeared.
Európska komisia, ktorá je zodpovedná za sledovanie situácie na trhu a skúmanie opatrení verejnej podpory v členských štátoch, doteraz neoznámila žiadne prípady vážneho narušenia hospodárskej súťaže.
The European Commission, which is responsible for monitoring the situation in the market and reviewing Member States’ public support measures, has thus far not reported any instances of significant distortion.
Zároveň jeden náznak potenciálneho narušenia vyvolávajú rozpätia štátom garantovaných dlhopisov.
At the same time, one indication of potential distortions emerges from spreads of government guaranteed bonds.
Tieto rozpätia sú rozdielne pre banky s rovnakým ratingom, ktorých centrály však majú sídlo v iných krajinách.
These spreads diverge for banks with the same rating but which are head-quartered in different countries.
Zvýšené poistenie vkladov tiež môže mať deformačné vplyvy na cezhraničnú hospodársku súťaž.
Enhanced deposit insurance is also likely to have distortionary effects on cross-border competition.
Ďalší opatrný náznak možnej zmeny úrovne hospodárskej súťaže v bankovom sektore v krajinách eurozóny sa dá vypozorovať zo skutočnosti, že v druhej polovici roka 2008 sa výrazne zväčšil rozptyl úrokových sadzieb retailových bankových úverov a vkladov medzi krajinami a zostal vysoký (z historického hľadiska) počas celého roka 2009.
Another tentative indication that the degree of competition in the banking sector across euro area countries may have changed can be gauged from the fact that cross-country dispersion of retail bank loan and deposit rates markedly increased in the second half of 2008 and have remained high (from a historical perspective) throughout 2009.
Odhliadnuc od osobitých faktorov, ktoré ovplyvňujú jednotlivé banky, nedá sa vylúčiť, že tento vývoj do istej miery odráža aj vplyvy na cezhraničnú hospodársku súťaž vyvolané rozdielmi medzi vládnymi podpornými opatreniami, ktoré sa prostredníctvom svojho vplyvu na náklady financovania jednotlivých bánk prenášajú do výšky úrokových sadzieb ponúkaných retailovým klientom banky.
Apart from reflecting idiosyncratic factors affecting individual banks, it cannot be excluded that this development to some extent also reflects effects on cross-border competition triggered by differences in government support measures, which, via their effects on individual banks’ cost of funding, are being transmitted to the interest rates offered to banks’ retail customers.
Takže empirické poznatky naznačujú, že dokonca aj počas finančnej krízy fungovalo premietanie kľúčových úrokových sadzieb do úrokových sadzieb retailových bánk v eurozóne úplne v súlade s historickými skúsenosťami.
That being said, empirical evidence suggests that even during the financial crisis the pass-through of policy rates to retail bank interest rates in the euro area has functioned broadly in line with historical experiences.
Navyše ani informácie z prehľadu bankových pôžičiek Eurosystému nenasvedčujú, že by hospodárska súťaž (alebo jej absencia) bola hlavným faktorom pozorovaného sprísňovania úverových podmienok bánk v eurozóne od 3. štvrťroka 2007.
In addition, information from the Eurosystem’s Bank Lending Survey also does not suggest that competition (or lack thereof) has been a major factor in the observed net tightening of euro area banks’ credit standards since Q3 2007.
Podporné opatrenia centrálnej banky v rámci Eurosystému sú zamerané na bankový sektor ako celok a ako také predstavujú menšie riziko vzniku diskriminačného prístupu.
Central bank support measures within the Eurosystem aim at the banking sector as a whole and as such entail fewer risks of entailing discriminatory treatment.
Hoci tieto opatrenia nie sú úplne bez rizika, že môžu spôsobiť určité deformácie trhu, riziko narušenia hospodárskej súťaže v bankovom sektore je obmedzené, prinajmenšom z krátkodobého hľadiska.
Although they are not necessarily free from risks of introducing certain market distortions, the risk of these measures introducing distortions in the field of bank competition is limited, at least in the short run.
To platí pre štandardné operácie refinancovania, ktoré ponúka Eurosystém peňažným finančným inštitúciám (MFI) eurozóny, ako aj pre neštandardné opatrenia prijaté počas finančnej krízy.
This applies to both the standard refinancing operations offered by the Eurosystem to euro area Monetary Financial Institutions (MFIs) and to the non-standard measures introduced during the financial crisis.
Keď sa však na to pozrieme z medzinárodného hľadiska, neštandardné opatrenia menovej politiky zavedené Eurosystémom od októbra 2008 sa čiastočne odlišujú od opatrení prijatých centrálnymi bankami v iných jurisdikciách, a tak môže byť narušená zásada rovnakých podmienok medzi svetovými bankami (a tiež medzi bankami v eurozóne a mimo eurozóny).
Taking instead an international perspective, the non-standard monetary policy measures introduced by the Eurosystem since October 2008 differ somewhat from measures introduced by central banks in other jurisdictions and hence the level-playing field across global banks (and also between euro area and non-euro area banks) might have been affected.
Netreba však zabúdať, že opatrenia prijaté centrálnymi bankami na celom svete v súvislosti s krízou boli prispôsobené špecifikám finančných a hospodárskych štruktúr, ktoré prevládajú v danej ekonomike.
However, it has to be borne in mind that the measures undertaken by central banks around the world in the context of the crisis were tailored to the specificities of the financial and economic structures prevailing in their economies.
Operačné rámce svetových centrálnych bánk sa navyše odlišovali už pred finančnou krízou.
Moreover, operational frameworks across global central banks differed also prior to the financial crisis.
Napokon, akékoľvek deformácie rovnosti podmienok na medzinárodnej úrovni spôsobené krízovými opatreniami centrálnych bánk by mali zmiznúť po zrušení týchto opatrení, a tak netreba očakávať nejaký dlhodobý vplyv na hospodársku súťaž bánk.
Finally, any distortions to the international level-playing field implied by the central bank crisis-measures should evaporate once these measures are terminated and thus should not be expected to have any long-lasting impact on bank competition.
Zatiaľ čo sa zdá, že problém narušenia hospodárskej súťaže sme v zásade zväčša zvládli, ďalšie výrazné znepokojenie vyplývajúce z podporných opatrení vyvolávajú deformácie stimulov.
While competitive distortions appear in principle to have been largely contained, the distortions of incentives present another important concern arising from the support measures.
Konkrétnejšie, záchranné opatrenia spočívali prevažne v podpore veľkých a systémovo dôležitých bánk, ktorých pád mohol ohroziť stabilitu finančného systému.
More specifically, the rescue measures have been primarily in support of large and systemically important banks whose failure may have threatened the stability of the financial system.
Už bolo predložených niekoľko návrhov na riešenie tohto problému nazývaného „príliš veľké, aby padli“.
Several proposal have been put forward to deal with this so-called ‘too-big to fail’ issue.
Ako sa dajú finančné inštitúcie donútiť/motivovať, aby obmedzili svoju chuť riskovať?
How can financial institutions be forced/ incentivised to reduce their risk appetite?
Prebiehajúca regulačná reforma na posilnenie odolnosti finančného systému bude obsahovať viaceré prvky, ktoré budú banky motivovať k obozretnému riadeniu rizika.
The ongoing regulatory reform on strengthening the resilience of the financial system will contain several elements that will provide incentives for prudent risk management for banks.
Bazilejský výbor v tejto súvislosti predložil v roku 2009 návrhy, ktoré zvýšia motiváciu na obmedzenie chuti riskovať požiadavkou komplexnejšieho krytia rizík (napr. dodatočné riziko zlyhania v obchodnej knihe a zavedenie kapitálovej požiadavky na kreditné riziko zmluvnej strany pre financovanie derivátov, repo operácií a cenných papierov) kvalitnejším kapitálom, čo je nákladnejšie.
In this context the Basel Committee proposals issued in 2009 will increase incentives for reduced risk appetite by requiring a more comprehensive coverage of risks (e.g. incremental default risk in the trading book and the introduction of a counterparty credit risk capital charge for derivatives, repos and securities financing) to be covered by higher quality capital, which is more costly.
Zavedenie harmonizovaného rámca pre likviditu bude navyše od bánk vyžadovať, aby na svoje financovanie využívali stabilnejšie finančné zdroje na štrukturálnom základe.
Moreover, the introduction of a harmonised liquidity framework will require banks to finance themselves using more stable funding sources on a structural basis.
Napokon, dohodnuté boli zásady pre riadne postupy odmeňovania, ktoré budú odrádzať od prílišného riskovania na úkor dlhodobej ziskovosti a obozretného riadenia rizika.
Finally, principles of sound compensation have been agreed that will discourage excessive risk-taking at the expense of long-term profitability and prudent risk management.
Keď sa tieto opatrenia dajú dokopy a správne zavedú, môžu výrazne prispieť k potlačeniu krátkodobého zmýšľania a odstráneniu nesprávnych postupov riadenia rizika, ktoré sme pozorovali v minulosti.
These measures if taken together and properly implemented can significantly contribute to deterring short-termism and eliminating the flawed risk management practices we observed in the past.
Čo považujete za najnaliehavejšie otázky v oblasti právnych predpisov o finančných službách, ktoré zostali nedokončené po prijatí akčného plánu pre finančné služby?
What do you see as the most pressing issues in financial services legislation which remain to be completed after the Financial Services Action Plan?
Jedným z hlavných poučení z finančnej krízy je skutočnosť, že úzke prepojenia, ktoré existujú medzi finančnými trhmi na celom svete, spôsobujú spoločné problémy, ktoré treba primerane riešiť koordinovanými opatreniami.
One of the main lessons from the financial crisis is that the close interconnections existing between financial markets across the globe pose common problems that have to be addressed in an appropriate way with a concerted action.
Keďže ten prípad už nastal, program regulačných opatrení pre EÚ by mal správne reagovať na iniciatívy a odporúčania, ktoré sa navrhujú na medzinárodnej úrovni, predovšetkým zo strany skupiny G20, ktorej význam sa ukázal počas finančnej krízy.
Therefore, as it has been already the case, the regulatory agenda for the EU should properly respond to the initiatives and recommendations being put forward at international level, and in particular by the G20, whose importance has emerged during the financial crisis.
Akčné plány a odporúčania skupiny G20 už viedli k veľkému množstvu dôležitej práce na príprave opatrení v oblasti regulačného dohľadu a finančnej stability pre bankový sektor, ktorú vykonali medzinárodné orgány ako Rada pre finančnú stabilitu a Bazilejský výbor pre bankový dohľad, čo je mimoriadne dôležité v súvislosti s EÚ.
The action plans and recommendations by the G20 have already triggered a substantive amount of important work on the regulatory supervisory and financial stability arrangements from international bodies such as the Financial Stability Board and the Basel Committee on Banking Supervision for the banking sector which is of particular relevance in the EU context.
Pri posudzovaní dôležitejších otázok, ktoré by sa mali riešiť iniciatívami v oblasti regulácie, môžeme rozlíšiť dva základné súbory otázok.
When considering the more important issues that should be addressed through regulatory initiatives we can distinguish between two main set of issues.
Po prvé, regulačné iniciatívy, ktoré sa týkajú posilnenia rámca prudenciálneho dohľadu a ktoré vychádzajú z medzinárodných iniciatív.
First, regulatory initiatives related to the enhancement of the prudential framework stemming from international initiatives.
Dokončenie programu reforiem Bazilejského výboru a jeho následné uplatňovanie v Európe je rozhodujúce pre dosiahnutie väčšej odolnosti bankového systému, čo môže podporiť dlhodobý spoľahlivý hospodársky rast, bez zasahovania do fungovania trhu a hospodárskej obnovy.
The completion of the Basel Committee reform programme, and the subsequent implementation in Europe, is critical to achieving a more resilient banking system that can support sound economic growth over the longer term, without impinging on the functioning of the market and economic recovery.
V súvislosti s medzinárodnými reformami chcem navyše zdôrazniť význam štyroch otázok:
Moreover, within the context of international reforms I wish to underline the importance of four issues:
a) Potreba dosiahnuť medzinárodný konsenzus spojený s riešeniami problémov vyvolaných systémovo dôležitými finančnými inštitúciami (SIFI).
a) The need to reach an international consensus related to the solutions to the problems created by the systemically important financial institutions (SIFIs).
Je potrebné dohodnúť sa na osobitom regulačnom prístupe, ktorý treba prijať pre SIFI a ktorý by mali tvoriť dodatočné postupy dohľadu, aby sa zabezpečilo účinné sledovanie aktivít a rizík týchto inštitúcií.
There is a need to agree on the specific regulatory approach that should be adopted for the SIFIs and what should be the additional supervisory procedures in order to ensure an effective monitoring of their activities and risks.
Nedávna správa ECB o SIFI vypracovaná ako príspevok výboru pre finančné služby komplexne rieši hlavné ciele regulácie SIFI a opatrenia, ktoré by sa mohli prijať na obmedzenie rizika zlyhania SIFI a na zhodnotenie následkov takých zlyhaní: „Regulácia sleduje dva ciele: (i) (i) zvýšiť schopnosť inštitúcií pohlcovať otrasy a znížiť prispievanie SIFI k systémovému riziku, s osobitým ohľadom na schopnosť šírenia nákazy a vedľajších účinkov; (ii) (ii) obmedzenie problému morálneho hazardu a s tým spojenej záruky poskytnutia pomoci.
A recent ECB note on SIFIs, elaborated as a contribution to the Financial Services Committee, addresses comprehensively the main objectives for the regulation on SIFIs and the measures that could be adopted to reduces the risk of failure of a SIFI and to measure the consequence of such failures: “There are two objectives of regulation: (i) increasing the shock-absorbing capacity of institutions and lowering a SIFI’s contribution to systemic risk, with special reference to the potential for contagion and spill-over effects; (ii) mitigating the moral hazard problem and the associated bail-out guarantee.
Určite sa dá argumentovať, že opatrenia na dosiahnutie jedného cieľa pomôžu dosiahnuť aj druhý cieľ.“
Indeed, it can be argued that actions addressing one objective are instrumental in achieving the other as well.»
b) Riešenie problému prudenciálnych rizík, ktoré predstavujú offshorové finančné centrá a nespolupracujúce jurisdikcie.
b) Addressing prudential risks presented by offshore financial centres and non-cooperative jurisdictions.
V rámci Európskej únie 3 výbory dohľadu L3 uskutočnili doplnkové mapovanie a vypracovali konsolidovaný zoznam nespolupracujúcich jurisdikcií, v ktorom viaceré orgány dohľadu EÚ informovali o existencii pretrvávajúcich problémov.
Within the European Union, the 3L3 supervisory committees have carried out complementary mapping, identifying a consolidated list of non-cooperative jurisdictions, on which several EU supervisors have reported the existence of persistent problems.
Smernica o kapitálových požiadavkách, smernica o trhoch s finančnými nástrojmi (MiFID), ako aj smernica Solventnosť II by mali obsahovať zásady týkajúce sa aktivít v pôsobnosti nespolupracujúcich jurisdikcií, ktoré by obmedzovali (alebo dokonca zakazovali) takéto aktivity v prípadoch, keď daná jurisdikcia nespolupracuje s príslušnými orgánmi členských štátov, alebo keď sa kladú prekážky pri získavaní informácií o offshorových pobočkách pre potreby konsolidovaného dohľadu.
The Capital Requirement Directive, the MiFID, as well as the Solvency II Directive, should include principles concerning activities in non-cooperative jurisdictions, restricting (or even forbidding) such activities whenever a jurisdiction does not cooperate with Member States competent authorities or if they obstruct the sharing of information on off-shores subsidiaries for consolidated supervision purposes.
Tieto odporúčania predpokladajú, že ak sa prekážky pri výmene informácií ukážu byť neprekonateľné a neexistujú žiadne uspokojivé náhradné dohody, vnútroštátny orgán dohľadu by mal hostiteľovi objasniť, že banka sa môže sama rozhodnúť zrušiť danú operáciu, alebo ju o to požiada vnútroštátny orgán dohľadu.
These recommendations foresee that if impediments to information sharing prove to be insurmountable, and there are no satisfactory alternative arrangements, the home supervisor should make it clear to the host that the bank may decide for itself, or be required by its home supervisor, to close down the operation in question.
Navyše je dôležité zabezpečiť, že ak zákon obmedzuje poskytovanie informácií „tretím stranám“, ústredie alebo materská banka sú vyňaté z definície tretej strany.
Furthermore, it is important to ensure that if the law restricts disclosure of information to “third parties”, the head office or parent bank is excluded from the definition of a third party.
Všetky tieto zásady, ktoré sú založené na medzinárodných štandardoch a na ktorých príprave sa pracuje na úrovni FSB a EÚ, by mali zahŕňať vytvorenie nástroja prudenciálnej vymáhateľnosti.
All these principles grounded on international standards and on work being developed at the FSB and EU levels, should include the establishment of a toolbox for prudential enforcement.