natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nesmieme pritom zabúdať na skutočnosť, že európske priemyselné a obchodné spoločnosti sú v Európe podriadené prísnemu dodržiavaniu sociálnych a environmentálnych pravidiel.
We should not forget that European industries and businesses are bound in Europe by strict social and environmental rules.
Ak Európska únia dodržiava záväzné normy, musí mať aj možnosť vyžadovať reciprocitu od svojich obchodných partnerov a najmä od rozvíjajúcich sa krajín, ako aj podporovať požiadavky na kvalitu a trvácnosť najmä potravinárskych produktov, ktoré vstupujú na jej územie, s cieľom chrániť spravodlivý obchod.
If the European Union complies with binding standards, it must also be able to require the same from its trading partners and particularly from emerging countries, and insist on quality and sustainability, particularly for food products coming into its territory, in order to preserve fair and equitable trade.
V tomto zmysle predstavujú prísne normy európskeho jednotného trhu v oblasti zdravotníctva, bezpečnosti, životného prostredia a ochrany pracovníkov a spotrebiteľov špecifický európsky model, ktorý musí slúžiť ako inšpirácia na medzinárodnej úrovni a v rámci medzinárodných fór a ktorý sa musí zohľadňovať v prebiehajúcich rokovaniach o bilaterálnych obchodných dohodách.
In this sense, the European single market’s tough rules on health, safety, the environment and protection of workers and consumers are a specific European model which should serve as an inspiration at international level and in multilateral fora and be reflected in the current negotiations on bilateral trade agreements.
Únia by sa týmto globálnejšie uistila, že vonkajšie politiky, ktoré uskutočňuje prostredníctvom obchodnej politiky a rozvojovej politiky, skutočne prispievajú k sociálnemu rozvoju v tretích krajinách, s ktorými udržiava obchodné vzťahy.
The EU would then have a more global assurance that the external policies that it applies through its trade and development policies make an effective contribution to social development in the non-member states with which it trades.
Nájdenie čiastkových odpovedí a predloženie niekoľkých návrhov týkajúcich sa tejto problematiky umožní občanom znovu si pozitívne osvojiť obchodnú politiku Únie (v súvislosti s odmietaním obchodných rokovaní alebo obavami z nich) a prispieť k diskusii o spravodlivosti obchodovania (o rovnakých podmienkach).
Working out a response to this issue and putting forward some proposals would thus help the public to take back ownership, in a positive way, of EU trade policy (in a context where trade negotiations are rejected or feared) and contribute to the debate on level playing field conditions for trade.
Je známe, že spoločnosť akceptuje otvorenosť obchodovania a vníma ho ako pozitívne, ak môže prispieť k zlepšeniu životnej úrovne.
As we know, openness in trade is accepted and experienced as positive by society on condition that it contributes to improving the standard of living.
Rozširovanie obchodovania a liberalizmus sa vnímajú pozitívne aj vtedy, ak nespochybňujú sociálne a environmentálne práva.
Similarly, the increase of trade and liberalisation are well received as long as they do not jeopardise social and environmental rights.
Európska únia preto musí nájsť rovnováhu medzi reštriktívnym a liberálnym obchodným prístupom, ako aj kompromis medzi obranou svojich obchodných záujmov a vyžadovaním dodržiavania všeobecných hodnôt, ako je uplatňovanie sociálnych a environmentálnych noriem.
The European Union must therefore find a balance between restrictive and liberal approaches to trade and a compromise between defending its commercial interests and requiring respect for universal values, such as the application of binding social and environmental standards.
V záujme náležitého uskutočňovania tohto kompromisu musí Únia nadviazať dialóg so svojimi partnermi a nájsť prienik so svojimi hodnotami.
To try to achieve this compromise, the Union must set up a dialogue with its partners and find common ground with regard to its values.
Prostredníctvom tohto úsilia o transparentnosť a dialóg Európsky parlament zohráva kľúčovú úlohu v súvislosti s novými právomocami, ktoré mu boli pridelené Lisabonskou zmluvou.
Through this effort to be transparent and hold a dialogue in the light of the new powers that the Lisbon Treaty has given it, the European Parliament has a key role to play.
V tomto zmysle musí poskytnúť politický a morálny mandát pre rokovania.
In this way it must confer a political and moral mandate on the negotiations.
Okrem toho sa musí vyjadriť k skutočnosti, že je pre Úniu potrebné, aby obhajovala svoje obchodné záujmy, a zároveň k potrebe vytvorenia normatívneho rámca.
It must also express the fact that the Union has to defend its commercial interests and at the same time state the need for a framework of standards.
Parlament musí presadzovať otvorenú a občiansku diskusiu.
Parliament must promote open and ‘civic’ discussions.
Musí byť inštitúciou, ktorá potvrdzuje, že rešpektovanie ľudského života a dôstojnej práce platí všade a pre každého rovnako a že environmentálne a sociálne práva (odborové práva, boj proti detskej práci, atď.) majú všeobecný charakter.
It must be the institution that affirms that respect for human life and decent work is the same everywhere and for everyone and that there is a universal aspect to the significance of environmental and social rights (trade union rights, combating child labour, etc).
S uvedenou problematikou sa spájajú rozdielne úrovne prístupu k tejto otázke, t. j. multilaterálna, bilaterálna a unilaterálna úroveň.
As well as the issue discussed above, there are various ways the subject can be treated, at multilateral, bilateral or unilateral level.
I. Ľudské práva, sociálne a environmentálne normy v medzinárodných obchodných vzťahoch
I. Human rights and social and environmental standards in multilateral trade relations
Poznáme už ťažkosti so začleňovaním noriem mimo obchodnej oblasti do regulácie medzinárodného obchodu.
We know how difficult it is to include standards that do not belong to the field of trade in international trade regulations.
Zohľadnenie niektorých základných pravidiel, ktoré súvisia s dodržiavaním sociálnych noriem, by sa zrejme mohlo konkrétnejšie dosiahnuť prostredníctvom rozšírenia dialógu s MOP.
Thus, it is perhaps more specifically by stepping up the dialogue with the ILO that certain fundamentals linked to respect for social standards can be taken into account.
V tomto zmysle by bolo treba posilniť úlohu MOP a zriadiť v jej rámci orgán na interpretáciu noriem.
To this end the role of the ILO should be reinforced and it should also have a standards interpretation body.
Okrem skutočnosti, že sa odporúča, aby bolo dodržiavanie noriem MOP povinné pre všetkých, by sa na MOP malo obracať aj s otázkami základných pracovných práv v rámci riešenia medzinárodných sporov vrátane obchodných sporov (WTO by sa obracala na MOP s predbežnou otázkou).
Apart from the fact that universal, mandatory compliance with the main ILO standards is recommended, the ILO should also be referred to on issues of fundamental labour rights in the context of settlement of international disputes, including trade disputes (in the form of preliminary referral by the WTO to the ILO).
Aj keď je otázka zohľadňovania sociálnych noriem v rámci obchodu ešte stále marginálna, opatrenia v oblasti životného prostredia, ktoré vyžadujú multilaterálne environmentálne dohody v oblasti obchodu v záujme dosiahnutia environmentálnych cieľov považovaných konsenzuálne na multilaterálnej úrovni za legitímne a ktoré nie sú iba obyčajnými skrytými obmedzeniami obchodovania, sa v súčasnosti zjavne považujú za také, ktoré patria do pôsobnosti výnimiek podľa článku XX GATT.
Although the issue of trade taking account of social standards is still a minor one, with regard to the environment, the trade measures required by multilateral environmental agreements (MEAs) to achieve environmental objectives which are considered ‘legitimate’ by multilateral consensus, and which are not just disguised restrictions on trade, now seem to be considered as part of the exceptions under Article XX of the GATT.
V súvislosti s environmentálnou otázkou by bolo náležité zriadiť osobitnú medzinárodnú organizáciu.
Finally, on the environmental question, a specific world organisation should be set up.
Ak by sa vhodne vymedzil jej mandát a vyjasnil vo vzťahu k ďalším medzinárodným organizáciám, ako je WTO, a ak by jej umožňoval konať na základe spoločne prijatých zásad, táto organizácia s názvom svetová organizácia pre životné prostredie (SOŽP) by mohla mať za úlohu vymedzovať a zavádzať environmentálne normy.
If, like the WTO, its mandate is well-defined and clear in relation to the other international organisations, and if it allows it to act on the basis of commonly agreed principles, this organisation, known as the World Environment Organisation, could be responsible for defining and implementing environmental standards.
V prípadoch environmentálneho dampingu by teda bolo možné obracať sa na SOŽP.
Cases of environmental dumping could be referred to it.
Problematika povinného uplatňovania týchto noriem v rámci bilaterálnych obchodných dohôd je mimoriadne citlivá a kladie do popredia otázku, či je Európska únia schopná presadiť uplatňovanie a dodržiavanie uvedených noriem.
The question of compulsory application of these standards in bilateral trade agreements is particularly sensitive and puts the spotlight on whether the European Union does or does not have the capacity to impose application of and compliance with these standards.
V rámci bilaterálnych rokovaní, ktoré boli uzavreté nedávno alebo ktoré ešte prebiehajú, sa Únia snaží začleniť sociálne normy do dohôd o voľnom obchode, často sa ale stretáva s odporom niektorých krajín, ktorý vychádza z predpokladu, že tieto normy predstavujú protekcionistické prekážky.
In recently concluded or still ongoing bilateral negotiations, the EU is concerned to include social standards in free trade agreements, but sometimes it comes up against hostility from some countries on the grounds that they would constitute protectionist barriers.
Únia má ťažkosti aj s krajinami, ktoré napriek tomu, že podpísali dohovory MOP, nedodržiavajú odborové práva.
The EU is also encountering difficulties with countries which, although they are signatories to the ILO conventions, do not respect trade union rights.
V rámci dohôd o voľnom obchode však došlo ku konkrétnemu pokroku pri prerokovávaní kapitol o trvalo udržateľnom rozvoji.
Nevertheless, concrete developments have been seen within free trade agreements (FTAs) with the negotiation of chapters on sustainable development.
Základnou zásadou niektorých dohôd o voľnom obchode je totiž záväzok zmluvných strán dodržiavať ľudské práva a rozvoj udržateľného hospodárstva založeného na ochrane a presadzovaní práv pracovníkov a v oblasti životného prostredia.
A basic principle of some FTAs is the parties’ commitment to respect human rights and the development of a sustainable economy based on protection and promotion of workers’ and environmental rights.
Naopak, na to, aby tieto kapitoly o trvalo udržateľnom rozvoji dodržiavali obe zmluvné strany, by bolo treba uvažovať o zavedení mechanizmu vzájomného monitorovania a stimulačných postupov.
However, if these chapters on sustainable development are to be respected by both sides, we must think about setting up mutual surveillance mechanisms and incentives.
Mohlo by sa uvažovať napríklad o podmienečnej liberalizácii, ako aj o skrátení harmonogramu zrušenia obmedzení alebo o prístupe k doplnkovému trhu v závislosti od dodržiavania sociálnych a/alebo environmentálnych noriem.
For example, we might envisage thinking about conditional liberalisation, such as shortening the timetable for abolishing restrictions, or access to an additional market, depending on compliance with a particular social and/or environmental standard.
Konečne a predovšetkým treba posilniť arbitrážne skupiny a fóra na výmenu názorov a diskusiu, ktoré umožňujú širšie zapojenie občianskej spoločnosti a ktoré majú v dlhodobom výhľade skutočný vplyv na vnútorné politiky partnerských krajín.
Finally and above all there should be more arbitration panels and fora for exchanges of views and dialogue, which would allow civil society to be more involved and in the long term would have a genuine lever effect on the internal policies of partner countries.
Vhodnou možnosťou je aj vytvorenie tzv. spoločných bilaterálnych orgánov monitorovania s cieľom vytvoriť fórum pre výmenu názorov medzi vládami, Európskym parlamentom, sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou v širšom zmysle slova.
One possibility is the creation of joint bilateral ‘observatories’ to provide a forum for exchanges of views between the governments, the European Parliament, the social partners and civil society in the wider sense.
Na záver je treba požiadať Komisiu, aby vypracovala štúdiu vplyvu na ľudské práva s cieľom doplniť štúdie vplyvu na trvalo udržateľný rozvoj o zrozumiteľné obchodné ukazovatele, ktoré vychádzajú z ľudských práv a z environmentálnych a sociálnych noriem.
In conclusion, we must ask the Commission to conduct impact studies on human rights in addition to those on sustainable development, with comprehensible trade indicators based on human rights and environmental and social standards.
Tieto nástroje umožňujú zdôrazňovať zásady a základné práva Európskej únie.
These instruments make it possible to promote the European Union’s fundamental principles and rights.
Avšak VSP, ktoré umožňujú Únii unilaterálne udeliť obchodné preferencie, sa výrazne zbyrokratizovali, a kritériá udeľovania a odoberania preferencií nie sú dostatočne transparentné.
The GSP, which enables the EU to grant trade preferences unilaterally, has become very bureaucratic, and its criteria for attributing or withdrawing preferences are not very transparent.
Bolo by preto potrebné, aby sa Únia počas revízie nariadenia o VSP viac sústredila na prijímateľov a zohľadnila napríklad ich úroveň rozvoja, ako aj zabezpečila monitorovanie záväzkov týchto krajín v otázkach, ktoré súvisia s ľudskými právami a sociálnymi a environmentálnymi normami.
When reviewing the GSP Regulation, therefore, the EU should be able to target the recipients more precisely, by taking account, for example, of the level of development and by monitoring those countries’ undertakings on issues linked to human rights and environmental and social standards.
Komisia by ďalej mohla zvážiť možnosť zavedenia rámca pre spoluprácu medzi Úniou a krajinami, ktoré sú príjemcami VSP, s cieľom uľahčiť vyšetrovanie a monitorovanie sporných prípadov, ako aj ďalšie sprievodné opatrenia.
The Commission could explore the possibility of setting up a cooperation framework between the EU and GSP countries to facilitate investigations and follow-up of disputes, as well as more accompanying measures.
David Martin
Rapporteur: David Martin
2. žiada Komisiu, aby uzatvárala obchodné dohody len pod podmienkou, že tieto dohody budú obsahovať doložky týkajúce sa demokracie a ľudských práv a sociálnych, zdravotných a environmentálnych noriem; opakuje svoju požiadavku adresovanú Komisii a Rade, aby zabezpečili účinnosť týchto doložiek, ktoré sú už do platných medzinárodných dohôd zahrnuté, a teda aby zaviedli vhodný mechanizmus v zmysle článkov 8, 9 a 96 Dohody z Cotonou;
Calls on the Commission to only conclude trade agreements on condition that these agreements contain clauses relating to democracy and human rights and on social, health and environmental standards; reiterates once more its call to the Commission and the Council to effectively implement clauses already incorporated into international agreements in force and, consequently, to put in place a suitable mechanism in the spirit of Articles 8, 9 and 96 of the Cotonou Agreement;
6. naliehavo vyzýva Úniu, aby uznala právo na prístup k prírodným zdrojom v rámci rokovaní o obchodných dohodách a aby uznala práva pôvodného a domorodého obyvateľstva, pokiaľ ide o prístup k základným prírodným zdrojom; žiada Komisiu, aby do rokovaní a medzinárodných obchodných dohôd zahrnula problematiku nákupu a vlastníctva pôdy v tretích krajinách, najmä v najmenej rozvinutých krajinách a rozvojových krajinách;
Urges the Union to assert the right of access to natural resources in negotiations of trade agreements and the rights of native and indigenous peoples with regard to access to essential natural resources; calls on the Commission to incorporate the problem of the purchase and ownership of land in third countries, in particular in the least-developed and developing countries, into international trade negotiations and agreements;
8. domnieva sa však, že jednostranným naliehaním na praktické uplatňovanie univerzálnych ľudských práv sa popiera skutočnosť, že ich realizácia si vyžaduje aj finančné prostriedky, ktoré za daných podmienok nemôžu zaobstarať iba rýchlo sa rozvíjajúce a rozvojové krajiny;
Takes the view, however, that one-sided insistence on the application in practice of universal human rights ignores the fact that their implementation also requires funding, which, under the existing conditions, cannot be provided by emerging economy and developing countries alone;
11. domnieva sa, že EÚ musí efektívne monitorovať a presadzovať ustanovenia svojich obchodných dohôd týkajúce sa ľudských práv; zdôrazňuje význam možnosti dočasného alebo trvalého pozastavenia obchodných preferencií v prípade porušenia ľudských práv, najmä pokiaľ ide o pracovné práva; žiada Komisiu, aby poskytla informácie o možnosti zriadiť právne záväzný arbitrážny orgán a zaviesť medzinárodné stíhanie nadnárodných subjektov;
Believes that the EU must effectively monitor and enforce the human rights clauses of its trade agreements; highlights the importance of the possibility of temporary or permanent suspension of trade preferences in the event of violations of human, and in particular labour, rights; asks the Commission to provide information on the feasibility of the establishment of a legally binding arbitration body and of the international prosecution of multinationals;
14. naliehavo vyzýva Komisiu, aby urýchlene predložila návrh nariadenia o zákaze dovozu výrobkov, pri výrobe ktorých sa uplatňujú moderné formy otroctva a nútenej práce, najmä v prípade osobitne zraniteľných skupín a zároveň sa porušujú základné normy v oblasti ľudských práv, do EÚ, a je presvedčený, že toto nariadenie by malo odkazovať na práva stanovené v Medzinárodnom dohovore práv dieťaťa, ako aj vo vyhlásení Medzinárodnej organizácie práce z roku 1998 o základných zásadách a právach na prácu; zdôrazňuje, že takéto nariadenie by malo umožniť EÚ preskúmať konkrétne sťažnosti v prípade, že sa preukáže porušenie týchto medzinárodných noriem; vyzýva Komisiu, aby v období pred nadobudnutím platnosti takéhoto nariadenia posilnila kontroly dovozu a monitorovala dodržiavanie etických noriem v dodávateľskom reťazci v krajinách vyvážajúcich do EÚ;
Urges the Commission to swiftly table a proposal for a regulation banning the import into the EU of goods produced using modern forms of slavery, forced labour, especially forced labour of particular vulnerable groups, in violation of basic human rights standards; believes that this regulation should refer to the rights outlined in both the International Convention on the Rights of the Child and the 1998 International Labour Organization declaration on Fundamental Principles and Rights at Work; emphasises that such a regulation would have to enable the EU to investigate specific claims when there seems to be sufficient evidence of a violation of these international standards; in the intervening period before such a regulation comes into force calls on the Commission to reinforce checks on imports and monitor the ethical standards in the supply chain in countries who export to the EU;
16. domnieva sa, že sociálne práva sú univerzálnymi právami, ktoré je nielen nutné verejne vyhlasovať, ale ktorých konkrétne uplatňovanie je takisto nevyhnutné podporovať; preto vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pri presadzovaní týchto práv solidárne podporovali práve najchudobnejšie krajiny sveta;
Takes the view that social rights are universal rights, which, however, must not only be proclaimed, but the implementation of which in practice must also be promoted; calls, therefore, on the Commission and the Member States to show solidarity and support in particular the poorest countries in the world in implementing these rights;
20. žiada, aby sa súbežne so záväzkom týkajúcim sa ľudských práv, rozvojovej pomoci a medzinárodných obchodných dohôd udržateľným spôsobom posilňoval regionálny rozvojový proces v zmysle rozvojových cieľov tisícročia OSN;
Calls, in parallel with a commitment to human rights, development aid and international trade agreements, for the regional development process to be strengthened in a sustainable way in accordance with the UN Millennium Development Goals;
12. žiada Komisiu, aby zabezpečila zapojenie parlamentov partnerských krajín do obchodných rokovaní s cieľom zlepšiť verejnú správu a demokratickú kontrolu v rozvojových krajinách.
Asks the Commission to ensure that partner countries’ parliaments are involved in trade negotiations, with a view to enhancing governance and democratic scrutiny in developing countries.
Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci vyzýva Výbor pre medzinárodný obchod, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
The Committee on Employment and Social Affairs calls on the Committee on International Trade, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
8. žiada, aby sťažnosti vo veci sociálnych problémov podliehali rozhodnutiam skutočne nezávislých odborníkov, a to za účasti zástupcov pracovníkov a komunitných organizácií; najmenej jeden z odborníkov by mal byť zástupca MOP; ich odporúčania musia byť súčasťou zadefinovaného procesu, ktorý umožní rýchle riešenie predložených otázok tak, aby sa rozhodnutia odborníkov neobmedzovali len na vydávanie správ a odporúčaní, ale aby viedli k ustanoveniam o následnej kontrole a preskúmaní, a to najmä s cieľom zachovať tlak vyvíjaný na všetky vlády, ktoré vo svojich krajinách umožňujú porušovanie práv pracujúcich;
Calls for complaints about social problems to be the subject of genuinely independent expert decisions involving representative workers’ and community organisations; at least one of the experts involved should come from the ILO; their recommendations must be part of a defined process which makes for suitably rapid treatment of the issues raised, such that the experts’ deliberations are not limited to the issuing of reports and recommendations, but result in ongoing follow-up and review provisions, particularly in order to maintain pressure on any governments that allow violations of workers’ rights on their territories;
11. požaduje, aby všetky budúce dohody o obchode obsahovali ustanovenia o zákaze využívania detskej práce, a to najmä pokiaľ ide o ťažbu a spracovanie prírodného kameňa, a aby zahŕňali jednotný európsky certifikačný systém, ktorým sa zabezpečí, že v celom hodnotovom reťazci dovážaného prírodného kameňa a výrobkov z neho sa nevyužíva detská práca v zmysle dohovoru MOP 182.
Demands that all future trade agreements provide for a ban on the exploitation of child labour, in particular in the extraction and processing of natural stone, and include a uniform European certification system which ensures that imported natural stone and natural stone products have been demonstrably produced along the entire value chain without the exploitation of child labour within the meaning of ILO Convention 182.
5. zastáva názor, že Svetová obchodná organizácia musí kontrolovať realizáciu plnenia záväzkov a trvá na tom, že Komisia, ako zástupca Európskej únie vo Svetovej obchodnej organizácii, by sa do tejto kontroly mala náležite zapájať;
Takes the view that the World Trade Organisation should monitor the implementation of compliance with obligations in this area, and insists that the Commission, as the representative of the European Union at the World Trade Organization, should be closely involved in this monitoring;