natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tento odsek Komisii umožňuje, aby do prílohy II zahrnula akúkoľvek novú látku výlučne na základe jej potenciálu poškodzovať ozón.
This paragraph allows the Commission to include a new substance in Annex II based solely on its ozone-depleting potential.
Takéto zahrnutie musí byť odôvodnené inými parametrami, ktoré majú vplyv na ozónovú vrstvu, napríklad používaním výrobku a jeho emisiami.
Such inclusion must be justified by other parameters that affect the ozone layer, such as the use of the product and its emissions.
Sú mnohé halogénované látky s krátkou životnosťou, ktoré majú teoretický potenciál poškodzovať ozón.
There are many halogenated short-lived substances that have a theoretical ozone depletion potential.
Článok 27 – odsek 5 – písmeno ca (nové)
Article 27 – paragraph 5 – point c a (new)
ca) údaje z vlastného monitorovania emisií a únikov, ktoré sa vyskytli počas zneškodňovania.
(ca) data from self-monitoring for emissions and leakage occurred during the destruction.
Na zabezpečenie lepšej ochrany životného prostredia a na uľahčenie uplatňovania článku 19 tohto nariadenia.
To ensure better protection of the environment and to facilitate application of Article 19 of this regulation.
Členské štáty urobia kontroly dodržiavania tohto nariadenia podnikmi, pričom sa dodržiava prístup na základe dokumentácie a analýzy rizika, vrátane kontrol dovozov a vývozov kontrolovaných látok , ako aj výrobkov a zariadení obsahujúcich alebo využívajúcich tieto látky .
Member States shall conduct inspections on the compliance of undertakings with this Regulation, following a documented, risk-based approach, including inspections on imports and exports of controlled substances as well as of products and equipment containing or relying on those substances.
Príslušné orgány členských štátov uskutočnia vyšetrovania, ktoré Komisia pokladá za vhodné podľa tohto nariadenia.
The competent authorities of the Member States shall carry out the investigations which the Commission considers necessary under this Regulation.
Členské štáty vykonávajú kontroly dodržiavania tohto nariadenia podnikmi, pričom dodržiavajú prístup na základe dokumentácie a analýzy rizika, vrátane kontrol dovozov a vývozov kontrolovaných látok, ako aj výrobkov a zariadení obsahujúcich alebo využívajúcich tieto látky.
Member States shall conduct inspections on the compliance of undertakings with this Regulation, following a documented, risk-based approach, including inspections on imports and exports of controlled substances as well as of products and equipment containing or relying on those substances.
Príslušné orgány členských štátov uskutočnia vyšetrovania, ktoré Komisia pokladá za potrebné podľa tohto nariadenia.
The competent authorities of the Member States shall carry out the investigations which the Commission considers necessary under this Regulation.
Bez ohľadu na odsek 2 môžu členské štáty uskutočňovať aj náhodné kontroly dovozov a vývozov kontrolovaných látok.
Notwithstanding paragraph 2, Member states may also conduct random checks on imports and exports of controlled substances.
Pokiaľ dohoda medzi Komisiou a príslušným orgánom členského štátu, v rámci ktorého územia sa uskutočňujú vyšetrovania, neustanovuje inak, pracovníci Komisie pomôžu pracovníkom takéhoto orgánu pri výkone ich povinností.
Subject to the agreement of the Commission and of the competent authority of the Member State within the territory of which the investigations are to be made, the officials of the Commission shall assist the officials of that authority in the performance of their duties.
Pokiaľ dohoda medzi Komisiou a príslušným orgánom členského štátu, na území ktorého sa majú uskutočniť vyšetrovania, neustanovuje inak, pracovníci Komisie pomáhajú pracovníkom takéhoto orgánu pri výkone ich povinností.
Subject to the agreement of the Commission and of the competent authority of the Member State within the territory of which the investigations are to be made, the officials of the Commission shall assist the officials of that authority in the performance of their duties.
Komisia môže pri vykonávaní úloh, ktoré sú jej udelené podľa tohto nariadenia, získavať všetky informácie od vlád a príslušných orgánov členských štátov a od podnikov.
In carrying out the tasks assigned to it by this Regulation, the Commission may obtain all the information from the governments and competent authorities of the Member States and from undertakings.
Pri žiadaní o informácie od nejakého podniku zašle Komisia zároveň jednu kópiu žiadosti príslušnému orgánu členského štátu na území, v ktorom má podnik sídlo.
When requesting information from an undertaking the Commission shall at the same time forward a copy of the request to the competent authority of the Member State within the territory of which the undertaking's seat is situated.
Komisia môže pri vykonávaní úloh, ktoré má podľa tohto nariadenia, získavať všetky informácie od vlád a príslušných orgánov členských štátov , ako aj od podnikov.
In carrying out the tasks assigned to it by this Regulation, the Commission may obtain all the information from the governments and competent authorities of the Member States and from undertakings.
Ak Komisia žiada nejaký podnik o informácie, jednu kópiu žiadosti zašle zároveň príslušnému orgánu členského štátu, na území ktorého má podnik sídlo.
When requesting information from an undertaking the Commission shall at the same time forward a copy of the request to the competent authority of the Member State within the territory of which the undertaking's seat is situated.
Komisia podnikne vhodné opatrenia na podporu primeranej výmeny informácií a na spoluprácu medzi vnútroštátnymi orgánmi a medzi vnútroštátnymi orgánmi a Komisiou.
The Commission shall take appropriate action to promote adequate exchange of information and cooperation between national authorities and between national authorities and the Commission.
Komisia podnikne vhodné opatrenia na podporu primeranej výmeny informácií a spolupráce medzi vnútroštátnymi orgánmi a medzi vnútroštátnymi orgánmi a Komisiou.
The Commission shall take appropriate action to promote adequate exchange of information and cooperation between national authorities and between national authorities and the Commission.
Komisia podnikne vhodné opatrenia na ochranu tajomstva informácií získaných podľa tohto článku.
The Commission shall take appropriate steps to protect the confidentiality of information obtained under this Article.
Komisia podnikne vhodné opatrenia na ochranu dôvernosti informácií získaných podľa tohto článku.
The Commission shall take appropriate steps to protect the confidentiality of information obtained under this Article.
Členský štát môže na žiadosť iného členského štátu prijať donucovacie opatrenia voči osobám, ktoré sú podozrivé z účasti na nezákonnej preprave kontrolovaných látok a ktoré sa nachádzajú na území tohto členského štátu.
At the request of another Member State, a Member State may take enforcement action against persons suspected of being engaged in the illegal shipment of controlled substances and who are on the territory of that Member State .
Je dôležité dodržať odporúčanie 2001/331/ES, pokiaľ ide o kontroly.
It is important that R ecommendation 2001/331/EC will be followed with regards to inspections.
Členské štáty by mali spolupracovať a využívať aj náhodné kontroly.
Member S tates should cooperate and also use random inspections.
Aby toto nariadenie dosiahlo skutočný úspech, budú potrebné dobré kontroly.
Good inspections will be necessary in order to achieve real success with this regulation.
Príloha II – tabuľka
Annex II – table
Časť A: Látky obmedzené podľa článku 24 ods. 1
Part A: Substances restricted under Article 24(1)
Potenciál poškodzovať ozón
Ozone-depleting potential
Časť B: Látky, o ktorých sa majú podávať správy podľa článku 26
Part B: Substances to be reported on under Article 26
trifluórjódmetán (trifluórmetyl jodid)
Trifluoroiodomethane (trifluoromethyl iodide)
V hodnotení ozónu vypracovanom v roku 2006 prišli UNEP a WMO k záveru, že „úloha látok s veľmi krátkou životnosťou pri poškodzovaní ozónu je významnejšia, než sa pôvodne predpokladalo“.
The 2006 UNEP/WMO ozone assessment concludes that "the role of very short-lived substances in ozone depletion is of greater importance than previously assessed".
V súčasnosti sa predpokladá, že halogénované látky s veľmi krátkou životnosťou, napríklad n-propylbromid (n-PB), ktorý je takmer výlučne antropogénny, významne prispievajú k celkovému množstvu stratosférického brómu, a teda majú nepriaznivý vplyv na stratosférický ozón z dôvodu, že sa ich vyrába veľké množstvo.
It is now believed that very short-lived halogenated substances such as normal-propyl bromide (n-PB), which is almost exclusively anthropogenic, significantly contribute to total stratospheric bromine and thus have an adverse effect on stratospheric ozone due to the big quantities produced.
Príloha II – časť B – tabuľka – nové riadky
Annex II – Part B – Table – new rows
1,1,1-trichlór-2,2,2-trifluóretán (alebo R.113a)
1,1,1-trichloro-2,2,2-trifluoroethane (or R.113a)
6-bróm-2-metoxynaftalén (alebo brómmetoxynaftalén alebo BMN)
6-bromo-2-methoxynaphtalene (or bromo-methoxy-naphtalene or BMN)
zatiaľ nezistený
To be identified
Príloha VII – tabuľka – stĺpec 2 – riadok 3 – nadpis
Annex VII – table – column 2 – row 3 – heading
príloha A, sk.
Annex A, Gp.
I príloha B
I Annex B
príloha C, sk.
Annex C, Gp.
príloha I, sk.
Annex I, Gp.
Pre objasnenie – je potrebné zachovať číslovanie zavedené týmto nariadením namiesto číslovania podľa Montrealského protokolu.
For the sake of clarity – enumeration introduced by this Regulation has to be followed, instead of the enumeration of the Montreal Protocol.
Príloha VII – tabuľka – stĺpec 3 – riadok 3 – nadpis
Annex VII – table – column 3 – row 3 – heading
halón (príloha A, sk.
Halon (Annex A, Gp.
halón príloha I, sk.
Halon (Annex I, Gp.
Naša atmosféra pozostáva z dvoch odlišných častí, ktoré nás chránia.
Our atmosphere is created in such a way that two different layers protect us.
Nižšia časť atmosféry (troposféra) obsahuje dôležitú užitočnú koncentráciu oxidu uhličitého, ktorá zadržiava teplo zo Slnka (vyššia koncentrácia CO 2 však spôsobuje silnejší skleníkový efekt, ktorého možným dôsledkom je zmena klímy).
The lower part of the atmosphere (tropospheric layer) contains an important beneficial concentration of carbon dioxide that holds the sun heat (however a higher concentration of the CO2 causes an enhanced greenhouse effect with climate change as a possible result).
Druhou vrstvou je stratosférická ozónová vrstva, ktorá chráni život na Zemi pred škodlivým ultrafialovým slnečným žiarením.
The second layer is the stratospheric ozone layer that shields life on earth from harmful ultraviolet radiation from the sun.
Primárnym cieľom tohto nariadenia je ochrana stratosférickej ozónovej vrstvy, ale je zamerané aj na zabránenie zmene klímy, pretože zakázané látky nemajú len významný potenciál poškodzovať ozón, ale aj potenciál globálneho otepľovania.
In this regulation, the protection of the stratospheric ozone layer is primary targeted, but climate change is also avoided, because the banned substances have not only an important Ozone Depleting Potential (ODP) but equally have a Global Warming Potential (GWP).
Začiatkom 80. rokov 20. storočia vedci spozorovali vedci spozorovali značný pokles koncentrácie ozónu v stratosfére nad Antarktídou, ktorý sa stal všeobecne známy ako „ozónová diera“.
In the early 1980s, scientists observed a significant decrease in the concentration of ozone in the stratosphere over the Antarctic, which became widely known as the “ozone hole”.
Na svojom vrchole – počas jari na prelome storočí – bola strata ozónu najvýraznejšia v blízkosti oboch pólov, hoci koncentrácie boli značne znížené aj na iných miestach.
At its peak – during spring in the turn of the century – the ozone loss was most severe around the poles, although concentrations were significantly reduced in other places as well.
Zvýšená miera UV žiarenia má nepriaznivý vplyv na ľudské zdravie, napríklad zvýšením výskytu rakoviny kože a katarákt, ako aj na ekosystémy.
Increased UV radiation has an adverse impact on human health, e.g. by increasing the incidence of skin cancers and cataracts, and on ecosystems.
Už v roku 1987 vlády odsúhlasili Montrealský protokol o látkach, ktoré porušujú ozónovú vrstvu, čím sa začalo postupné vyraďovanie látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu (ODS) vo všetkých signatárskych krajinách podľa stanoveného časového harmonogramu.
As early as 1987, governments agreed on the Montreal Protocol on Substances that Deplete the Ozone Layer, thereby starting the phase-out of ozone-depleting substances (ODS) in all signatories following a set timetable.
Hlavnými látkami poškodzujúcimi ozónovú vrstvu sú úplne halogénované fluórchlóruhľovodíky (CFC), halóny, neúplne halogénované fluórchlóruhľovodíky (HCFC) a metylbromid.
The main ODS are chlorofluorocarbons (CFCs), halons, hydrofluorocarbons (HCFCs) and methyl bromide.
V roku 2007 zúčastnené strany (vrátane Európskeho spoločenstva) oslávili dvadsiate výročie montrealského protokolu a uvítali ho ako jednu z najúspešnejších zo všetkých medzinárodných environmentálnych dohôd.
In 2007, the Parties (including the European Community) celebrated the twentieth anniversary of the Montreal Protocol, hailing it as one of the most successful of all international environmental agreements.
Zatiaľ všetkých 191 zúčastnených strán dosiahlo 95 % zníženie spotreby látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu v porovnaní so stanovenými východiskovými hodnotami.
By then, all 191 Parties had achieved a 95% reduction in consumption of ODS compared with the baselines set.
Toto zníženie bolo najvyššie (99,2 %) v priemyselných krajinách a o niečo nižšie (80 %) v rozvojových krajinách.
Reductions were highest (99.2%) in industrialised countries and somewhat lower (80%) in developing countries.
Vo svojej poslednej správe vydanej v roku 2007 Vedecká posudková komisia (SAP) založená v rámci montrealského protokolu potvrdila, že ozónová vrstva sa pomaly obnovuje vďaka kontrolným opatreniam zavedeným prostredníctvom protokolu – aj keď o 10 až 15 rokov neskôr v porovnaní s predpokladmi stanovenými v jej skoršej správe z roku 2002.
In its latest report, released in 2007, the Scientific Assessment Panel (SAP) established under the Montreal Protocol confirmed that the ozone layer is slowly recovering thanks to the control measures introduced by the Protocol – albeit 10 to 15 years behind the projections in its earlier 2002 report.
Očakáva sa, že priemerné a arktické hladiny ozónu sa obnovia do roku 2050 a ozónová diera nad Antarktídou medzi rokmi 2060 a 2075.
Average and Arctic ozone levels are now expected to recover by 2050 and the Antarctic ozone hole between 2060 and 2075.
Podľa Programu OSN pre životné prostredie (UNEP) kontroly zavedené v rámci montrealského protokolu zabránia miliónom smrteľných prípadov rakoviny kože a desiatkam miliónov ostatných prípadov rakoviny kože a katarákt na celom svete.
According to UNEP, controls introduced under the Montreal Protocol will avoid millions of fatal skin cancers and tens of millions of non-fatal skin cancers and cataracts worldwide.
Okrem toho tieto kontroly pomôžu zabrániť emisiám skleníkových plynov, ktorých množstvo bude predstavovať viac ako 100 miliárd ton CO 2 v období rokov 1990 až 2010.
Furthermore, these controls will help to avoid greenhouse gas emissions equivalent to more than 100 billion tonnes of CO2 between 1990 and 2010.
Do roku 2010 budú emisie látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu predstavovať menej ako 5 % predpokladaného celosvetového množstva emisií CO 2 v porovnaní s takmer 50 % v roku 1990.
By 2010, ODS emissions will account for less than 5% of global projected CO2 emissions compared with nearly 50% in 1990.
Vedecká posudková komisia vo svojej správe z roku 2007 varovala zúčastnené strany, že aj napriek úspechom je potrebná neustála ostražitosť s cieľom plniť novonaplánovaný časový harmonogram na obnovu ozónovej vrstvy, pričom sa zohľadnia aj pretrvávajúce obavy, najmä tie, ktoré sa týkajú vplyvu zmeny klímy.
In its 2007 report, SAP warned the Parties that, despite the successes, continued vigilance was required to keep to the newly projected timetable for recovery of the ozone layer, also taking account of the remaining uncertainties, notably about the impact of climate change.
Nariadenie (ES) č. 2037/2000 o látkach, ktoré poškodzujú ozónovú vrstvu (ďalej len „nariadenie“), je hlavným nástrojom Európskych spoločenstiev na implementáciu montrealského protokolu.
Regulation (EC) No 2037/2000 on substances that deplete the ozone layer (“the Regulation”) is the European Communities’ main instrument for implementing the Montreal Protocol.
Prepracovaný návrh vo všeobecnosti zachováva rozsah pôsobnosti platného nariadenia.
The recast proposal generally maintains the scope of the existing Regulation.
Navrhované nariadenie by sa uplatňovalo na látky uvedené v prílohách I a II.
The proposed Regulation would apply to substances listed in Annexes I and II.
V prípade prílohy II existuje flexibilný prístup zameraný na ustanovenie určitých monitorovacích opatrení pre látky, v prípade ktorých sa určilo, že majú potenciál poškodzovať ozón, alebo kontrolných opatrení, ak je tento potenciál výrazný.
Annex II provides flexibility to establish certain monitoring measures for substances found to have ozone-depleting potential or control measures where this potential is significant.
Návrh má podobnú štruktúru ako nariadenie (ES) č. 2037/2000, ale je doplnený o novú kapitolu o výnimkách zo zákazu výroby, uvádzania na trh a používania, ktoré sa pôvodne nachádzali v rôznych ustanoveniach týkajúcich sa časových harmonogramov vyraďovania kontrolovaných látok a výrobkov.
The proposal follows the structure of Regulation (EC) No 2037/2000, but adds a new chapter on derogations from the bans on production, placing on the market and use, which were originally spread between various provisions on the phase-out schedules for controlled substances and products.
Vďaka tejto zmene je text prehľadnejší, čím sa uľahčuje uplatňovanie právneho predpisu.
This change makes the text more readable and thereby facilitates application of the legislation.
Hlavné ciele tejto revízie sú: 1) zjednodušiť a prepracovať nariadenie (ES) č. 2037/2000 a zároveň znížiť všetku zbytočnú administratívnu záťaž v súlade so záväzkom Komisie v oblasti lepšej právnej regulácie; 2) zabezpečiť dodržiavanie montrealského protokolu v znení úprav z roku 2007; a 3) zabezpečovať riešenie budúcich výziev v záujme včasnej obnovy ozónovej vrstvy a zabránenia nepriaznivým vplyvom na ľudské zdravie a ekosystémy.
The main objectives of this revision are: (1) to simplify and recast Regulation (EC) No 2037/2000 whilst at the same time reducing any unnecessary administrative burden in line with the Commission’s commitment to better regulation; (2) to ensure compliance with the Montreal Protocol as adjusted in 2007; and (3) to make sure that the future key challenges are addressed, in order to ensure the timely recovery of the ozone layer and to avoid adverse impacts on human health and ecosystems.
Týmito kľúčovými výzvami sú:
These key challenges are:
Keďže sa protokol zameriava na zákaz výroby látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu, značné množstvá týchto látok sú aj naďalej uskladnené alebo „uložené“ vo výrobkoch a zariadeniach (napr. v izolačných penách, chladiacich náplniach a klimatizačných systémoch).
Release of “banked” ODS/GHG emissions into the atmosphere – Because the Protocol has been focusing on banning ODS production, significant amounts of ODS remain stored or “banked” in products and equipment (e.g. in insulation foams, refrigerants and air-conditioning systems).
Podľa odhadov budú tieto globálne rezervy do roku 2015 predstavovať až 2 milióny ton látok s potenciálom poškodzovať ozón alebo 13,4 miliardy ton ekvivalentu CO 2 (CO 2 ek), z čoho vyplýva potreba ďalších opatrení.
Estimates suggest that by 2015 these global banks will add up to 2 million ozone-depleting potential (ODP) tonnes or 13.4 billion tonnes of CO2eq – hence the need for further action.
Množstvo uložených látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu v EÚ by mohlo v roku 2010 predstavovať približne 700 000 ton látok s potenciálom poškodzovať ozón, čo zodpovedá 5 miliardám ton CO 2 , hoci súčasné odhady vykazujú vysoký stupeň neistoty.
ODS banks in the EU could add up to approximately 700 000 ODP tonnes in 2010, equivalent to 5 billion tonnes of CO2, although the current estimates are subject to a large degree of uncertainty.
Právny rámec likvidácie kontrolovaných látok je stanovený v článku 22 návrhu Komisie.
For destruction of controlled substances a legal framework is set in article 22 of the Commission proposal.
Treba nájsť spôsoby, ako urobiť tieto ustanovenia záväznými a účinnými v praxi.
Ways must be found to make these provisions binding and effective in practice.
Nedávne rozhodnutie Komisie (2008/753/ES) z 18. septembra 2008 o nezaradení metylbromidu do prílohy I k smernici Rady 91/414/EHS (týkajúce sa uvádzania prípravkov na ochranu rastlín na trh) by malo vyústiť do priameho zákazu používania metylbromidu.
According to the a recent Commission Decision (2008/753/EC) concerning the non-inclusion of methyl bromide in Annex I of Directive 91/414/EEC (concerning the placing of plant protection products on the market) should result in a direct prohibition of the use of methyl bromide.
Halóny vyvolávajú ešte väčšie znepokojenie, pretože majú najvyšší potenciál poškodzovať ozónovú vrstvu (a tiež veľmi vysoký skleníkový účinok).
Halons are even of much more concern because they have the highest potential to deplete the ozone layer (and also a very high greenhouse effect).
Preto treba používanie halónov čo najviac obmedziť, čo už bolo zámerom súčasného nariadenia.
The use of halons should therefore be restricted as much as possible, which was already the intention in the existing Regulation.
Príloha VI však dodnes nebola revidovaná.
However the revision of Annex VI did not take place until now.
Je dôležité, aby sa tak stalo v blízkej budúcnosti (pozri článok 13 návrhu Komisie).
It is very important that this will be done in the near future (see article 13 of the Commission proposal).
Keďže sú v súčasnosti k dispozícii alternatívy nahrádzajúce halón v systémoch požiarnej ochrany, môžu sa už stanoviť termíny na ukončenie jeho súčasných použití.
As alternatives are now available to replace halons in fire protection applications, end dates for existing applications can now be set.
V článku 11 sa navrhuje, aby sa konečný termín na výrobu HCFC určených na vývoz v Európe skrátil (z roku 2025 na rok 2020) v súlade s montrealským protokolom.
In article 11 the deadline for the HCFCs production in Europe for export is proposed to be brought forward (from 2025 to 2020) according to the Montreal Protocol.
V hodnotiacej štúdii spoločností Milieu Ltd a Ecosphere Lda bol navrhnutý rok 2015, ale Komisia tento návrh neprijala.
The review study by Milieu Ltd and Ecosphere Lda proposed to be at 2015, but the Commission have not adopted this suggestion.
V hodnotení ozónu vypracovanom v roku 2006 prišli UNEP a WMO k záveru, že „úloha látok s veľmi krátkou životnosťou pri poškodzovaní ozónu je významnejšia, než sa pôvodne predpokladalo“.
The 2006 UNEP/WMO ozone assessment concludes that "the role of very short-lived substances in ozone depletion is of greater importance than previously assessed”.
Ďalšou otázkou je zákaz vývozu stanovený v článku 17.
Another issue is the export ban in article 17.
Je veľmi dôležité, aby existovalo menej výnimiek z tohto zákazu vývozu.
It is very important that there are lesser exemptions on this export ban.
Mnohé výnimky bude ťažké kontrolovať a zachovať v praxi.
Many exemptions will be hard to check and to maintain in practice.
Z etických a ekologických dôvodov by mal byť čo najviac obmedzený vývoz látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu, najmä v prípade halónov a HCFC.
For ethical and environmental reasons the export of ozone depleting substances should be limited as far as possible, especially in the case of Halons and HCFC’s.