natgillin/translations-raw huggingface dataset:
116. poukazuje na to, že podľa navrhovaných ustanovení týkajúcich sa referenčných hodnôt budú musieť aj tak časť emisných certifikátov odkúpiť priemyselné zariadenia, ktoré tieto hodnoty nedosiahnu, čím podnikom EÚ v celosvetovej hospodárskej súťaži vzniknú náklady, ktorým ich svetoví konkurenti nemusia čeliť; konštatuje, že z dôvodu flexibilnej štruktúry systému obchodovania s emisiami budú spoločnosti môcť preniesť nevyužité kvóty z druhej do tretej fázy;
Points out that, under the proposed benchmarking provisions, a share of the emissions certificates will still have to be purchased by those industrial installations which are not going to meet the benchmark, generating costs for EU companies facing international competition that their global competitors do not have to contend with; notes that, owing to the flexible architecture of the ETS, companies will be able to carry over unused allowances from the second to the third phase;
120. zdôrazňuje, že pre priemyselné odvetvia, ktoré sú citlivé na únik uhlíka, neexistuje jediné riešenie a že základnými kritériami pre výber vhodného nástroja (bezplatné prideľovanie kvót, štátna pomoc alebo opatrenia týkajúce sa úpravy dane na hraniciach) sú povaha daného výrobku alebo štruktúra trhu;
Emphasises that there is no single solution for industrial sectors that are vulnerable to carbon leakage, and that the nature of the product or the structure of the market are essential criteria for choosing between the tools available (free allocation of allowances, State aid or border adjustment measures);
Ďalšie príležitosti a výzvy
Further opportunities and challenges
131. v tejto súvislosti pripomína oznámenie Komisie o stratégii EÚ 2020, ktoré požaduje presunutie daňového zaťaženia z práce na energiu; víta oznámenie uvedené vo výročnom prieskume rastu týkajúce sa návrhu prispôsobiť európsky rámec pre zdanenie energie energetickým a klimatickým cieľom EÚ;
Recalls, in this context, the Commission’s Communication on the EU2020 strategy calling for a shift in the tax burden from labour to energy; welcomes the announcement in the annual growth survey of a proposal to adapt the European framework for energy taxation in line with the EU energy and climate objectives;
133. zdôrazňuje, že Európska únia musí zachovať a ešte zosilniť potrebný tlak na tretie krajiny, aby aj ony prispeli v budúcnosti svojím dielom k celkovému znižovaniu emisií skleníkových plynov; konštatuje, že vyšší cieľ v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov v rámci EÚ ešte viac posilní pozíciu EÚ a jej silu v oblasti vyjednávania pri rokovaniach zmluvných strán rámcového dohovoru OSN o zmene klímy a bude stimulovať diskusie o medzinárodnej dohode v otázke zmeny klímy; zdôrazňuje, že EÚ sa v minulosti mnohokrát podarilo podnietiť ostatné krajiny k tomu, aby zvýšili svoje environmentálne požiadavky, a to tak, že pri prijímaní právnych predpisov išla príkladom; zdôrazňuje, že EÚ v týchto prípadoch v praxi ukázala, že je možné spojiť vysoké environmentálne požiadavky a hospodársky rast;
133.Emphasises that the European Union must maintain and even reinforce the necessary pressure on third countries to deliver their share of global greenhouse gas reductions in the future; notes that a higher GHG reduction target within the EU will strengthen even further the EU’s position and bargaining power in the UNFCCC negotiations and stimulate the discussions on an international climate change agreement; emphasises that the EU has, on many previous occasions, managed to get other countries to raise their environmental requirements by taking the lead in introducing legislation; points out that EU action in these cases has shown that it is possible to combine high environmental requirements with economic growth;
· zhodnotila účinok politík zameraných na zníženie emisií v domácnostiach na zamestnanosť vrátane pracovných príležitostí a podporovala zlepšenie informovanosti o nízkouhlíkových technológiách, ako aj potreby v oblasti energetiky spojené s rekvalifikáciou a zvyšovaním kvalifikácie a so vzdelávaním a odbornou prípravou, najmä v prípade MSP;
· assess the effects of domestic emissions-reduction policies on employment, including job opportunities, and promote the improvement of low-carbon literacy, energy-related reskilling and upskilling needs and education and training, in particular for SMEs,
· preskúmala, do akej miery členské štáty plnia svoj záväzok venovať aspoň 50 % príjmov z obchodovania s kvótami na opatrenia na zmiernenie účinkov zmeny klímy a prispôsobenie sa tejto zmene, a v prípade potreby navrhla opatrenia;
· analyse to what extent Member States meet their commitment to spend at least 50% of the auction revenues on mitigation and adaptation measures, and propose measures, if necessary,
· zanalyzovala vplyv sprísnenia cieľov EÚ týkajúcich sa zníženia emisií na úrovni členských štátov, ako sa uvádza v záveroch Rady pre životné prostredie zo 14. marca 2011;
· analyse the impact of the EU’s increased emissions reduction targets at Member State level, as indicated in the Environment Council Conclusions of 14 March 2011,
· zabezpečila riadne financovanie Európskeho strategického plánu pre energetické technológie;
· provide proper financing for the SET-Plan,
· presadzovala efektívne využitie štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu v členských štátoch, najmä na opatrenia zamerané na energetickú efektívnosť, a súčasne plne zohľadnila zásadu, že takéto investície musia mať regionálny charakter a musia znižovať hospodárske a sociálne rozdiely v rámci EÚ;
· promote the efficient use of the Structural and Cohesion Funds by the Member States, in particular for energy-efficiency measures, whilst taking full account of the principle that such investments must be regional and reduce economic and social disparities within the EU,
· zaviedla inovatívne mechanizmy financovania (ako napr. revolvingové systémy);
· introduce innovative financing mechanisms (such as revolving schemes),
· vyčlenila dodatočné finančné prostriedky pre slabšie a znevýhodnené regióny na pokrytie opatrení v odvetviach, v ktorých sa neuplatňuje systém obchodovania s emisiami (stavebníctvo, doprava, poľnohospodárstvo);
· earmark additional funds for weaker and disadvantaged regions to cover measures in non-ETS sectors (buildings, transport, agriculture),
· presadzovala ako prioritné oblasti v 8. rámcovom programe výskum klímy a energií vrátane energetickej efektívnosti a výskum príčin zmeny klímy a prispôsobenia sa tejto zmene;
· give priority to climate and energy research under the Eighth Research Framework Programme, including energy efficiency, and to research into the causes of climate change and adaptation to it,
· zanalyzovala, aký vplyv by mohol mať jednostranný krok zo strany EÚ smerom k zníženiu emisií skleníkových plynov o viac než 20 % na ochotu iných krajín pristúpiť k medzinárodnej dohode;
· analyse what impact a unilateral move by the EU beyond 20% greenhouse gas emissions reductions could have on other countries’ willingness to join an international agreement,
· preskúmala potenciálny vplyv z hľadiska úniku ekologických pracovných miest, znížených investícií a konkurencieschopnosti v ekologických odvetviach;
· investigate the potential impact in terms of green jobs’ leakage and reduced investments and competitiveness in green sectors;
Hrozba, ktorú pre ľudstvo predstavuje zmena klímy, sa nezmenšuje a oteplenie planéty o 2°C má ešte závažnejší vplyv, ako sa pôvodne predpokladalo.
The threat to humanity posed by climate change is not decreasing, and the impacts of 2°C warming are rather worse than previously thought.
Aj keď extrémne výkyvy počasia nemožno jednoznačne pripísať globálnemu otepľovaniu, zmena klímy s veľkou pravdepodobnosťou zvyšuje výskyt a intenzitu týchto výkyvov.
Although it is not possible to pin extreme weather events to global warming, it is very likely that climate change exacerbates the frequency and intensity of the extremes.
Skutočnosť, že sa medzinárodnému spoločenstvu v Kodani nepodarilo dosiahnuť komplexnú záväznú medzinárodnú zmluvu v oblasti klímy, neznamená, že krajiny neprijímajú žiadne opatrenia.
The inability of the international community to come to a comprehensive binding international climate treaty in Copenhagen does not mean countries are not taking action.
Výsledky konferencie v Kankúne dokazujú, že v krajinách sa opatrenia prijímajú a že rokovania naberajú na intenzite.
Results from Cancun meeting prove that countries are taking action and negotiations have gained new momentum.
Úroveň emisií uhlíka v Európe je v súčasnosti o 17,3 % nižšia ako v roku 1990.
Europe is now 17.3% below 1990 carbon emissions.
KOM(2010)0569 v konečnom znení, Pokrok pri dosahovaní cieľov Kjótskeho protokolu, s.
COM(2010) 569 final, Progress towards achieving the Kyoto objectives, p.5
Prechod na cieľ zníženia emisií skleníkových plynov v rámci EÚ, ktorý je v súlade s cieľmi EÚ v oblasti klímy, možno spájať so zdravšou ekonomikou, nárastom ekologických pracovných miest a inováciami.
Moving to a domestic greenhouse gas reduction target which is in line with the EU's climate objectives can be combined with healthier economy, increase in green jobs and innovation.
Účinnosť systému EÚ na obchodovanie s emisiami
EU ETS effectiveness
Bez významného zníženia maximálnych hodnôt by hrozilo, že systém EÚ na obchodovanie s emisiami (EÚ ETS) sa stane pri stimulácii investícií do ekologických technológií a inovácií nepotrebným.
Without significant tightening of the cap, the EU Emissions Trading System (EU ETS) risks becoming redundant in driving investments in green technologies and innovation.
Z analýzy Komisie
Commission analysis
34. vyplýva, že ak sa zachová cieľ zníženia emisií o 20 %, prebytok kvót v rámci ETS bude v roku 2020 zodpovedať približne 2,4 mld. prenesených kvót a nevyužitých medzinárodných kreditov.
34 has shown that under the 20% climate target, the surplus of allowances in the ETS will correspond to around 2.4 billion banked allowances and unused international credits in 2020.
Takýto prebytok povedie k neefektívnym cenovým signálom a výrazne tiež zníži príjmy z aukcií kvót, ktoré by sa mohli využiť na podporu technológií v oblasti klímy a stimuláciu investícií do úspor energie, čím by sa vytvorili milióny ďalších pracovných miest.
This surplus leads to an inefficient price signal and will also significantly reduce revenues from auctioning that could be used to stimulate climate technologies and investments in energy savings, thereby creating millions of additional jobs.
Návrh spravodajcu
The Rapporteur´s proposal
Spravodajca vzhľadom na uvedené skutočnosti žiada Komisiu, aby čo najskôr – avšak najneskôr do konca roka 2011 – predložila návrhy, ako zvýšiť ambície Európy v oblasti zníženia emisií skleníkových plynov o 30 % do roku 2020.
In this light, your Rapporteur calls for the Commission to come forward with proposals to increase Europe's climate ambition to a 30% greenhouse gas reduction for 2020 as soon as possible, and at least before the end of 2011.
Navrhovaný prístup je podľa spravodajcu skôr umiernený.
The approach suggested is rather moderate in the Rapporteur’s view.
Spravodajca sa domnieva, že z pohľadu vedy a vzhľadom na cieľ udržania zmeny klímy na 2°C, či dokonca na 1,5°C, ktorý je uznaný aj v rámci UNFCCC, by bol prechod na zníženie emisií skleníkových plynov o 40 % primeranejší.
Your Rapporteur considers that a move to 40% greenhouse gas reduction would be more appropriate from the point of view of science and the objective of maintaining climate change to 2°C, let alone 1.5°C, an objective also recognised under the UNFCCC.
Spravodajca zároveň upustil od požiadavky dosiahnuť cieľ EÚ v oblasti klímy v plnej miere v rámci samotnej Únie, aj keď by sa tým vďaka lepšej kvalite ovzdušia v Európe a stimulácii investícií do hospodárstva EÚ zvýšil prínos pre európskych občanov.
Your Rapporteur has also refrained from calling for full domestic achievement of the EU climate target, although this would increase benefits for European citizens through improved European air quality and drive investments into the EU economy.
STANOVISKO Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (*)
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ( *)
k analýze variantov ako prekročiť 20 % zníženie emisií skleníkových plynov a k posúdeniu rizika úniku uhlíka
on analysis of options to move beyond 20% greenhouse gas emission reductions and assessing the risk of carbon leakage
A. keďže podľa scenárov Medzinárodnej agentúry pre energiu (IEA) sa do roku 2035 celosvetové emisie CO 2 súvisiace s energiou pravdepodobne zvýšia o 21 % v porovnaní s úrovňou v roku 2008, ak štáty dôsledne dodržia svoje záväzky vyplývajúce z Kodanskej dohody, čo znemožní obmedziť celosvetové oteplenie o 2 °C; keďže za celkové predpokladané celosvetové zvýšenie emisií zodpovedajú štáty, ktoré nie sú členmi OECD
A. whereas according to International Energy Agency (IEA) scenarios global energy-related carbon emissions are likely to increase by 21% over 2008 levels by 2035 if countries implement their commitments made in the Copenhagen Accord in a cautious manner, which would then make it impossible to limit further global warming to 2°C; whereas non-OECD countries are deemed to account for all of the projected increase in world emissions
B. keďže podľa údajov Medzinárodnej agentúry pre energiu vytvorí EÚ iba 13 % celosvetových emisií CO 2 ,
B. whereas according to IEA figures the EU accounts for only 13% of global CO 2 emissions,
C. keďže podľa smernice o vytvorení systému obchodovania s kvótami emisií skleníkových plynov (ETS) by tento systém mal podporiť zníženie emisií skleníkových plynov nákladovo efektívnym a hospodársky účinným spôsobom,
C. whereas in accordance with the ETS directive the ETS scheme should promote reductions in greenhouse gas emissions in a cost-effective and economically efficient manner;
Súčasná analýza 20 % cieľa
Analysis of the 20% target today
1. zdôrazňuje, že hospodárska kríza viedla k významnému zníženiu priemyselnej produkcie a hospodárskeho rastu a k zvýšeniu nezamestnanosti, a zároveň k zníženiu emisií a spotreby energie; je presvedčený, že toto zníženie emisií by sa nemalo interpretovať ako signál, že EÚ je na ceste k dosiahnutiu cieľa zníženia emisií; uznáva, že hoci zariadenia profitujú z nadbytočných kvót, hospodárska kríza mohla aj tak ovplyvniť schopnosť priemyslu investovať do ďalšieho znižovania emisií;
Stresses that the economic crisis has led to a significant reduction in industrial production and economic growth and to increased unemployment and, at the same time, to lower emissions and to a reduction in energy consumption; believes that this emissions reduction should not be interpreted as a sign that the EU is on track to meet its overall emissions reduction targets; acknowledges that although installations benefit from surplus allowances, the economic crisis may nonetheless have affected the capacity of industry to invest in further emissions reduction;
4. súhlasí s domnienkami Komisie a Medzinárodnej agentúry pre energiu, že odklad investícií do energetických nízkouhlíkových technológií by mal v neskoršej fáze za následok vyššie náklady; nazdáva sa, že ak má EÚ splniť dlhodobý cieľ znížiť emisie o 80 – 95 % do roku 2050, ktorý Rada opätovne potvrdila 4. februára 2011, EÚ bude musieť zintenzívniť svoje úsilie; preto víta zámer Komisie navrhnúť hlavné smery, ktoré umožnia dosiahnutie dlhodobých cieľov nákladovo najefektívnejším a najúčinnejším spôsobom;
Agrees with the Commission's and the IEA’s assumption that any delay in investing in emissions reductions and the relevant energy technologies would lead to higher costs at a later stage; considers that, if it is to meet the long-term target of 80-95% reductions by 2050, as confirmed once again by the European Council on 4 February 2011,the EU will have to speed up its efforts; welcomes, therefore, the Commission’s intention to draw trajectories designed to achieve long-term targets in the most cost-efficient and effective way;
8. žiada, aby EÚ zvýšila svoje úsilie o zväčšenie podielu obnoviteľných zdrojov v oblasti výroby elektrickej energie a vytvorila rámec pre inteligentné siete, aby sa tak zaistila čoraz väčšia decentralizácia výroby energie; zdôrazňuje, že aby to bolo možné, treba viac investovať do projektov energetickej infraštruktúry;
Calls on the EU to make greater efforts to increase the share of renewable energies in the electricity sector and to create the conditions for intelligent networks, in order to guarantee increasingly decentralised energy production; stresses that, if this is to be achieved, more must be invested in energy infrastructure projects;
18. žiada o uplatňovanie všeobecnej zásady, že EÚ by mala dodržiavať nákladovo najefektívnejšie postupy na zníženie emisií CO 2 a zároveň podporovať včasné zavedenie sľubných inovatívnych technológií a investície v súlade s dlhodobým klimatickým cieľom EÚ; je presvedčený, že pri vykonávaní tejto zásady sa musí dodržiavať zásada subsidiarity;
Calls for the application of a general principle that the EU should follow the most cost-effective pathway to reduce CO 2 emissions while supporting the timely deployment of promising innovative technologies and investments which are in line with the EU’s long-term climate target; believes that the subsidiarity principle has to be respected in the implementation of that principle;
19. žiada, aby sa ako priorita v budúcich opatreniach politiky v oblasti klímy stanovila energetická efektívnosť; uznáva, že ak by podľa plánu Komisie na rok 2050 EÚ splnila svoje súčasné politiky, najmä ak by dosiahla cieľ 20 % energetickej efektívnosti do roku 2020, umožnilo by jej to znížiť emisie v rámci EÚ do roku 2020 o 25 % alebo aj viac; poznamenáva, že podľa analýzy Komisie by bola táto úroveň zníženia stále nákladovo efektívnym smerom na dosiahnutie dlhodobého cieľa zníženia emisií skleníkových plynov o 80 – 95 % v porovnaní s rokom 1990 a že menej ambiciózny prístup by priniesol podstatne vyššie celkové náklady počas celého obdobia;
Calls for energy efficiency to be the priority in future climate-policy measures; acknowledges that, according to the Commission’s 2050 Roadmap, if the EU delivers on its current policies, in particular achieving the energy-efficiency objective of 20% by 2020, this would enable it to reduce its emissions internally by 25% or more by 2020; notes that according to the Commission analysis this reduction level would still be on the cost-effective path towards the long-term target of a 80-95% reduction in greenhouse gas emissions over 1990 levels and that a less ambitious approach would result in significantly higher overall costs over the entire period;
Opatrenia v rámci priemyselnej politiky
Industrial policy measures
Výskumné a inovatívne opatrenia
Research and innovation measures
41. poukazuje na možné zvýšenie európskej konkurencieschopnosti na základe inovácií a vyšších investícií, čo by mohlo byť dôsledkom transformácie na udržateľné hospodárstvo; zdôrazňuje skutočnosť, že väčšie úsilie EÚ o zmiernenie zmeny klímy by postavilo medzinárodných konkurentov EÚ v mnohých odvetviach do cenovej výhody a zároveň by viedlo k vytvoreniu konkurenčných limitov pre podniky EÚ, pokiaľ ide o technológie v oblasti klímy; nazdáva sa, že pre konkurentov EÚ v predmetných odvetviach by podpísanie medzinárodnej dohody znamenalo vzdať sa týchto cenových výhod, kým konkurenčné limity EÚ by pravdepodobne zostali nezmenené;
Emphasises the potential increase in European competitiveness, through innovation and increased investment, which could result from a transformation to a sustainable economy; highlights the fact that greater EU mitigation efforts would create cost advantages for the EU’s international competitors in a number of sectors and, at the same time, lead to competitive margins for EU companies in the area of climate technologies; considers that for the EU's competitors in the sectors concerned signing up to an international agreement would mean giving up those cost advantages, whereas the EU’s competitive margin would be likely to remain unaffected;
48. poukazuje na to, že podľa navrhovaných ustanovení týkajúcich sa referenčných hodnôt budú musieť aj tak časť emisných certifikátov odkúpiť priemyselné zariadenia, ktoré tieto hodnoty nedosiahnu, čím podnikom EÚ v celosvetovej hospodárskej súťaži vzniknú náklady, ktorým ich svetoví konkurenti nemusia čeliť; konštatuje, že z dôvodu flexibilnej štruktúry systému obchodovania s emisiami budú spoločnosti môcť preniesť nevyužité kvóty z druhej do tretej fázy;
Points out that under the proposed benchmarking provisions a share of the emissions certificates will still have to be purchased by those industrial installations which are not going to meet the benchmark, generating costs for EU companies facing international competition that their global competitors do not have to contend with; notes that, owing to the flexible architecture of the ETS, companies will be able to carry over unused allowances from the second to the third phase;
51. zdôrazňuje, že pre priemyselné odvetvia, ktoré sú citlivé na únik uhlíka, neexistuje jediné riešenie a že základnými kritériami pre výber vhodného nástroja (bezplatné prideľovanie kvót, štátna pomoc alebo opatrenia týkajúce sa úpravy dane na hraniciach) sú povaha daného výrobku alebo štruktúra trhu;
Emphasises that there is no single solution for industrial sectors that are vulnerable to carbon leakage, and that the nature of the product or the structure of the market are essential criteria for choosing between the tools available (free allocation of allowances, State aid or border adjustment measures);
58. v tejto súvislosti pripomína oznámenie Komisie o stratégii EÚ 2020, ktoré požaduje presunutie daňového zaťaženia z práce na energiu; víta oznámenie vo výročnom prehľade o raste týkajúce sa návrhu prispôsobiť európsky rámec pre zdanenie energie energetickým a klimatickým cieľom EÚ;
Recalls, in this context, the Commission communication on the EU2020 strategy calling for a shift in the tax burden from labour to energy; welcomes the announcement in the annual growth survey of a proposal to adapt the European framework for energy taxation in line with the EU energy and climate objectives;
· zhodnotila účinok politík zameraných na zníženie emisií v domácnostiach na zamestnanosť vrátane pracovných príležitostí a podporovala zlepšenie informovanosti o nízkouhlíkových technológiách, ako aj potreby v oblasti energetiky spojené s rekvalifikáciou a zvyšovaním kvalifikácie a so vzdelávaním a odbornou prípravou, najmä v prípade MSP;
· assess the effects of domestic emissions-reduction policies on employment, including job opportunities, and promote the improvement of low-carbon literacy, energy-related reskilling and upskilling needs and education and training, in particular for SMEs;
· preskúmala, do akej miery členské štáty plnia svoj záväzok venovať aspoň 50 % príjmov z obchodovania s kvótami na opatrenia na zmiernenie účinkov zmeny klímy a prispôsobenie sa tejto zmene, a v prípade potreby navrhla opatrenia;
· analyse to what extent Member States meet their commitment to spend at least 50% of the auction revenues on mitigation and adaptation measures and propose measures, if necessary;
· zanalyzovala vplyv sprísnenia cieľov EÚ týkajúcich sa zníženia emisií na úrovni členských štátov, ako sa uvádza v záveroch Rady pre životné prostredie zo 14. marca 2011;
· analyse the impact of the EU’s increased emissions reduction targets at Member State level, as indicated in the Environment Council Conclusions of 14 March 2011;
· zabezpečila riadne financovanie Európskeho strategického plánu pre energetické technológie;
· provide proper financing for the SET-Plan;
· presadzovala efektívne využitie štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu v členských štátoch, najmä na opatrenia zamerané na energetickú efektívnosť, a súčasne plne zohľadnila zásadu, že takéto investície musia mať regionálny charakter a znížiť hospodárske a sociálne rozdiely v rámci EÚ;
· promote the efficient use of the structural and cohesion funds by the Member States, in particular for energy-efficiency measures, whilst taking full account of the principle that such investments must be regional and reduce economic and social disparities within the EU;