natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2. zdôrazňuje, že EÚ musí splniť ciele v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov, energetickej účinnosti a energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2020 a súčasne zachovať konkurencieschopnosť a udržateľnosť svojho hospodárstva; je presvedčený, že vývoj a využívanie inovatívnych a nízkonákladových technológií s nízkym obsahom uhlíka, energetickej účinnosti a energie z obnoviteľných zdrojov, sú kľúčové pre zníženie emisií, vytvorenie nových trhov pre priemysel EÚ a zabezpečenie celosvetového úsilia o riešenie problému zmeny klímy;
Stresses that the EU must deliver its greenhouse gas reduction, energy efficiency and renewable energy targets by 2020 whilst maintaining a competitive and sustainable economy; believes that the development and deployment of innovative, low-cost, low-carbon energy technologies, energy efficiency and renewable energy is essential to reducing the cost of cutting emissions, creating new markets for EU industry and securing a world-wide commitment to tackling climate change;
Koordinácia a strategické plánovanie
Co-ordination and Strategic Planning
8. vyjadruje podporu vytvoreniu riadiacej skupiny na vysokej úrovni a transparentného a ľahko dostupného informačného systému o energetických technológiách, najmä pre MSP, a žiada Komisiu, aby Parlament informovala o zriadení tejto skupiny a jej práci, ako aj o informačnej stratégii;
Supports the establishment of a High Level Steering Group and a transparent and easily accessible information system on energy technology, especially for SMEs, and asks the Commission to keep Parliament informed about the establishment of this group and its work and about the information strategy;
Prenos výskumu a technológií
Research and technology transfer
Európske priemyselné iniciatívy
European Industrial Initiatives
23. žiada, aby sa pri určovaní priorít medzi jednotlivými iniciatívami zohľadnil životný cyklus každej technológie a jej vplyv na životné prostredie v každom štádiu výrobného procesu; žiada prehodnotiť možnosti transferu týchto technológií do rozvíjajúcich sa ekonomík tak, aby sa znížili technologické rozdiely;
Calls for the life cycle of each technology and its environmental impact at each stage of the production processes to be taken into account when prioritising EIIs; calls for the possibility of transferring these technologies to developing economies to be taken into consideration in order to reduce the technology gap with these countries;
32. žiada Komisiu, aby preverila možnosť rozšírenia navrhovaných priemyselných iniciatív na ostatné odvetvia so značným potenciálom zníženia emisií, ako je kogenerácia, vodík, stavebníctvo a bývanie, vykurovacie a chladiarenské systémy, infraštruktúry na lepšie uchovávanie a distribúciu energie a prepájanie sietí;
Asks the Commission to investigate the possibility of extending the EIIs proposed to other sectors with significant emissions reduction potential such as cogeneration, hydrogen, the construction and housing sector, heating and cooling systems, better energy storage and distribution infrastructures and interconnection of networks;
36. domnieva sa, že vzhľadom na priority súvisiace s klimatickými zmenami a energetickými otázkami, sú potrebné značné dodatočné finančné prostriedky EÚ na technológie v oblasti energetickej účinnosti a obnoviteľnej energie, ktoré by sa mali začať urýchlene zavádzať, ak majú EÚ pomôcť splniť ciele do roku 2020;
Believes that, given the priority attached to climate change and energy issues, significant additional EU resources for energy efficiency and renewable energy technologies are needed and should be deployed to help to meet the EU's 2020 targets;
40. podporuje, vychádzajúc z potreby väčšej komplementárnosti financií EÚ, návrhy zahrnuté v oznámení Komisie s názvom Konkurencieschopné európske regióny vďaka výskumu a inovácii; víta z tohto hľadiska praktické vedenie Komisie pri koordinácii finančných prostriedkov EÚ určených na výskum, vývoj a inováciu pochádzajúcich z rôznych zdrojov – regiónov, členských štátov, EÚ a Európskej investičnej banky; súhlasí s Komisiou, že je potrebné lepšie vysvetliť zúčastneným stranám článok 54 ods. 5 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 o čerpaní finančných prostriedkov z dvoch rôznych zdrojov Spoločenstva na rovnakú skupinu oprávnených nákladov;
Supports, in the light of the need for more complementarity between the EU funds, the proposals in the Communication from the Commission 'Competitive European regions through regions and innovation'; welcomes for that matter the Commission's practical guide on coordinating EU funds from regional, national, EU and EIB sources in the field of R&D and innovation; agrees with the Commission that there is a need to communicate better to stakeholders Article 54(5) of the Council Regulation (EC) No 1083/2006 on the use of funding from two different Community sources for the same set of eligible costs;
41. vyzýva Komisiu, aby pri predstavení finančného plánu vysvetlila, v ktorých oblastiach prinášajú spoločné európske kroky pridanú hodnotu do jednotlivých technologických sektorov, a uviedla zistenia týkajúce sa trvalej udržateľnosti technologického rozvoja;
41 Calls on the Commission, when presenting the financial plan, to explain where joint European action provides added value in the various technology sectors and set out the findings relating to the sustainability of the various technological developments;
Potrebujeme nové technológie
New technologies are needed
Európska komisia predložila 23. januára 2008 balík návrhov zameraný na splnenie dvoch hlavných cieľov, na ktorých sa v roku 2007 dohodla Európska rada, a to:
On 23rd January 2008, the European Commission launched a package of proposals aimed at delivering two key targets agreed at the European Council in 2007, namely:
· zníženie emisií skleníkových plynov v EÚ o minimálne 20 % do roku 2020,
· A reduction of at least 20% in EU greenhouse gas emissions by 2020.
· 20 % podiel obnoviteľných energií na energetickej spotrebe EÚ do roku 2020.
· A 20% share of renewable energies in EU energy consumption by 2020.
Uvedené ciele prestavujú dôležitý príspevok k celosvetovému úsiliu o riešenie problémov súvisiacich s klimatickými zmenami.
These targets represent a vital contribution to global efforts to tackle climate change.
Ak máme splniť cieľ EÚ znížiť celosvetové klimatické zmeny o 2 o C, pravdepodobne bude po roku 2020 potrebné znížiť v EÚ emisie o 60 – 80 % do roku 2050.
Beyond 2020, if we are to meet the EU's goal of limiting global climate change to 2 o C, emissions reductions of 60-80% in the EU are likely to be needed by 2050.
Kľúčom k zníženiu je zavedenie ceny uhlíka prostredníctvom systému obchodovania s emisiami v EÚ, čo predstavuje prelomovú koncepciu európskeho hospodárstva.
Key to the achievement of these reductions is the introduction of a carbon price through the EU Emissions Trading System, which is a real breakthrough concept for our economy.
EÚ musí uvedené ciele splniť takým spôsobom, ktorý zaručí zachovanie konkurencieschopnosti jej hospodárstva.
The EU must deliver these targets in a way which ensures that its economy remains competitive.
Komisia odhaduje náklady na dosiahnutie cieľov EÚ do roku 2020 vo výške 0,45 % HDP, teda približne 70 miliárd EUR ročne.
The Commission estimates the cost of achieving the EU's targets will be 0.45% of GDP, or around EUR 70bn per year, by 2020.
Okrem problémov súvisiacich s klimatickými zmenami existujú problémy týkajúce sa zachovania energetickej bezpečnosti EÚ vzhľadom na rastúcu závislosť od dovozu energie, ktorá sa má podľa očakávaní v roku 2030 zvýšiť na 65 %.
Alongside the challenge of climate change there is the challenge of maintaining the EU's energy security in the face of an increasing reliance on energy imports, expected to increase to 65% in 2030.
Len závislosť od zemného plynu má do roku 2030 vzrásť na 84 % dodávok.
Reliance on imported gas alone is likely to increase to 84% of supply by 2030.
Pri riešení oboch uvedených problémov – ochrany životného prostredia a bezpečnosti zásobovania – a súčasnom udržaní konkurencieschopnosti hospodárstva EÚ vo svete musí zohrať dôležitú úlohu vývoj a uplatnenie nových energetických technológií.
In meeting both challenges, environmental and security of supply, and in keeping the EU economy competitive worldwide, the development and deployment of new energy technologies will have to play a vital role:
· Po prvé, nové technológie budú potrené na to, aby bola EÚ schopná splniť ciele zníženia emisií s čo najnižšími nákladmi.
· Firstly, new technologies will be needed to ensure the EU can meet its emissions reduction targets at lowest cost.
· Po druhé, potreba nových technológií je celosvetová.
· Secondly, new technologies are needed globally.
EÚ, ktorá sa na celosvetovej emisií skleníkových plynov podieľa 14 %, nie je schopná vyriešiť problémy klimatických zmien sama.
The EU, which accounts for around 14% of global greenhouse gas emissions, cannot tackle climate change alone.
Obavy vyvoláva predpokladané zvýšenie emisií spôsobené rastom vo veľkých rozvíjajúcich sa krajinách (napr. Čína a India).
Projected increases in emissions from growth in large developing countries such as China and India, are a cause for concern.
Napríklad sa očakáva, že India do roku 2020 zdvojnásobí svoj dopyt po energii.
India, for example, is expected to double its energy demand by 2020.
Je potrebné úzko spolupracovať s týmito krajinami a pomôcť im uplatniť také technológie, ktoré naplnia očakávania rastu a súčasne minimalizujú emisie.
There is a need to work closely with these countries to help them deploy technologies which achieve their expectations for growth whilst minimising emissions.
· Nové technológie, napríklad obnoviteľné zdroje energie a technológie na zachytávanie a skladovanie uhlíka (CCS), ako aj efektívna výroba energie a úspory jej koncových používateľov (najmä úspory v oblasti priemyslu spotrebúvajúceho energiu), budú napokon veľmi dôležité z hľadiska energetickej bezpečnosti, napríklad tým, že poskytnú EÚ nové spôsoby využitia pôvodných energetických zdrojov bez zvyšovania emisií.
· Finally, new technologies, such as Renewable energy and Carbon Capture and Storage (CCS), as well as the efficiency of energy generation and end use efficiency savings (specifically savings in energy consuming industry), will be important for energy security - e.g. by providing the EU with new ways to exploit indigenous energy resources without driving up emissions.
Musíme si vytvoriť jasnejšiu predstavu o tom, čo tvorí pôvodné energetické zdroje EÚ, a aký je lepší spôsob ich využitia pomocou nových technológií.
We need to develop a much clearer idea of what the EU's indigenous energy resources are, how they could be better exploited using new technologies.
Súčasná úroveň investícií do energetických technológií nie je dostatočná
The current level of investment in energy technologies is insufficient
EÚ z celkového hľadiska (ako to jasne ukazuje strategický plán energetických technológií) v súčasnosti nenapĺňa očakávania verejného a súkromného sektora, pokiaľ ide o investície do nových energetických technológií.
Overall, as the SET Plan makes clear, the EU is currently falling short - in both the public and private sectors - in its investment in new energy technologies.
Od osemdesiatych rokov 20. storočia sa financie určené na výskum znížili.
Research budgets have declined since the 1980s.
Z hľadiska ťažkostí, ktoré predstavujú strednodobé a dlhodobé ciele, financie EÚ určené na výskum nepostačujú a neodrážajú priority pri riešení klimatických zmien, ktoré Komisia, Rada a Parlament stanovili v opakovaných politických vyhláseniach.
EU research budgets have not properly factored in the challenges presented by our medium and long term targets; and do not reflect the priority that the Commission, Council and Parliament has placed on tackling climate change in repeated policy statements.
V súčasnosti EÚ vynakladá v rámci siedmeho rámcového programu na energetický výskum zlomok budúcich nákladov na ciele do roku 2020 (2,3 miliardy EUR v porovnaní s predpokladanou sumou 700 miliárd).
Currently, under FP7, the EU spending on energy research a fraction of what the 2020 targets will cost (EUR 2.3bn vs a potential EUR 700bn).
Realizácia strategického plánu energetických technológií nie je možná s nízkym objemom financií, ktoré sú k dispozícii v rámci siedmeho rámcového programu, či len nabádaním na poskytovanie dobrovoľných príspevkov od priemyslu, členských štátov, miestnych a regionálnych správ a finančných inštitúcií.
The SET Plan cannot be implemented using the small amount of funding available under FP7, or by simply encouraging voluntary commitments of resources from industry, Member States, local and regional government and financial institutions.
Ak chceme, aby uvedené inštitúcie poskytli väčšie finančné príspevky, musíme uvoľniť vyšší objem financií na úrovni EÚ.
If we want to these bodies to commit more resources then we must start by committing greater resources at the EU level.
Existuje zreteľný dôvod na zásadné zvýšenie podpory pre energetické technológie na úrovni EÚ.
There is a clear case, therefore, for a substantial increase in support for energy technologies at EU level.
Zvýšenie objemu financií na energetický výskum, demonštráciu a uvádzanie na trh o ďalších 10 miliárd EUR až do konca finančného výhľadu na obdobie rokov 2007 – 2013 by za daných okolností predstavovalo len skromný príspevok.
An increase in the budget for energy research, demonstration and commercialisation by an additional EUR 10 billion until the end of Financial Perspective 2007-2013 would seem a rather modest contribution in the circumstances.
Nedostatok financií sa výrazne prejavuje vo fáze demonštrácie a uvádzania nových technológií na trh.
Funding is particularly lacking in the demonstration and commercialisation phase of new technologies.
Tie sú mimoriadne dôležité pre rozvoj technológií potrebných na splnenie cieľov EÚ do roku 2020.
This is particularly important for the development of technologies needed for the EU's 2020 target.
Pravdepodobne bude potrebné zvýšiť investície do výskumu, ktorý má zásadný význam pre vývoj technológií do roku 2030 a po ňom; rovnako dôležité je zvýšenie financovania energetických priorít v rámcových programoch.
But increased investment in research, key to the development of technologies for 2030 and beyond, is also likely to be needed; so it is important to also increase the financing of the energy priorities in the Framework Programmes.
Je to naliehavá záležitosť.
This is a matter of urgency.
Pokiaľ ide o demonštráciu a uvádzanie nových technológií na trh, rok 2020 nie je z hľadiska času potrebného na ich realizáciu veľmi ďaleko.
Looked at in terms of the lead times for the demonstration and commercialisation of new technologies, 2020 is not far away.
Ak sa má prejaviť vplyv nových investícií v uvedenej lehote a ak skutočne chceme pomôcť energetike a celému hospodárstvu EÚ, musia sa nové investície uvoľniť čo najskôr.
New investments are needed immediately if they are to have an impact in this timescale, and if we really want to help our energy industry and the whole EU economy.
Je smutné, že postup schvaľovania rozpočtu v EÚ zaostáva za strategickým plánom energetických technológií.
It is unfortunate that the EU budgeting process is out of step with the SET plan.
Komisia by mala preskúmať možnosti použitia dodatočných financií.
But the Commission should explore for opportunities to deploy additional resources.
Strednodobé prehodnotenie takisto poskytuje významnú príležitosť predložiť návrhy na nový spôsob financovania a Komisia by to mala urobiť.
The mid term review also provides an important opportunity to bring forward proposals for new funding, and the Commission should do this.
Zvýšená podpora EÚ v žiadnom prípade nemôže nahradiť financie zo strany verejného či súkromného sektora.
This increased level of EU-level funding cannot be a substitute for any other public or private sector funding.
Je potrebné navrhnúť taký mechanizmus financovania, ktorý využije a zjednotí financovanie zo súkromných a ostatných zdrojov.
Funding mechanisms should be designed which leverage and pull together private and other sources of funding.
Financovanie zo strany EÚ by malo fungovať spoločne s trhovými nástrojmi, napríklad normami pre produkty a obchodovaním s emisiami.
EU funding should also work in tandem with 'market pull' instruments, such as product standards and Emissions Trading.
Zvýšený objem financií na úrovni EÚ prehĺbi dôveru všetkých verejných orgánov a súkromného sektora v spoluprácu a investovanie.
But increasing funding at EU level will increase the confidence of all the public authorities and the private sector to work together and invest.
Významným návrhom sú z tohto hľadiska európske priemyselné iniciatívy.
The proposed European Industrial Initiatives are an important proposal in this regard.
Komisia navrhla, aby tieto iniciatívy mali rôznu formu podľa potrieb jednotlivých technológií či sektorov.
The Commission has proposed that these Initiatives should take different forms according to the needs of their particular technology/ sector.
Malo by ísť o vzostupný proces, ktorý bude riadený návrhmi priemyslu, zúčastnených členských štátov, regionálnej a miestnej správy a výskumných centier, pričom financie zo strany EÚ by mali pôsobiť ako dôležitý katalyzátor.
This should be a bottom up process, driven by proposals from the industry, interested Member States, regional and local government, and/or research centres, with the potential for EU funding acting as an important catalyst.
Takto sa vybudujú základy strategických aliancií medzi jednotlivými orgánmi a mechanizmy, v rámci ktorých bude možné zhromaždiť a zamerať finančné príspevky.
In this way, they will provide the basis for strategic alliances between these bodies, and a mechanism within which financial contributions can be pooled and focussed.
Súčasná podpora je roztrieštená a vyžaduje lepšiu koordináciu
Existing support is fragmented and needs better co-ordination
Strategický plán energetických technológií takisto ukazuje, že súčasná podpora je roztrieštená a musí sa lepšie koordinovať.
The SET Plan also indicates that existing support is fragmented, and needs to be better co-ordinated.
Je potrebné uvítať novú Riadiacu skupinu Európskeho spoločenstva a Európsku alianciu pre energetický výskum národných výskumných inštitútov.
The new European Community Steering Group of Member States and new European Energy Research Alliance of National Research Institutes are welcome.
Podobne významné je poskytovanie nových informácií o technologickom vývoji a kapacitách, ktoré zaistí spoluprácu všetkých partnerov s rovnakými predpokladmi a podobnými prioritami.
Also of critical importance is the provision of new information on technology development and capacities, which will ensure that all partners are working to the same assumptions, with similar priorities.
Ide o prvú oblasť hospodárstva založeného na vedomostiach, kde sa budú na úrovni EÚ koordinovať informácie a činnosti v oblasti výskumu a vývoja, demonštrácie a uvádzania na trh.
This is the first field of the knowledge-based economy where information and activities on R&D, demonstration and commercialisation will be co-ordinated at an EU level.
Úspech takejto koordinácie významne súvisí s vývojom spoločného trhu s energiou v EÚ a jej spoločnou energetickou politikou.
The success of this co-ordination is fundamentally linked with the development of a common EU energy market and a common EU energy policy.
Je mimoriadne dôležité, aby iniciatívy, ktoré sa majú začať realizovať v rámci strategického plánu energetických technológií, neprehĺbili roztrieštenosť, ale naopak ju pomohli znížiť.
It is vital that the new initiatives to be launched by the SET Plan reduce, rather than add to, the scope for fragmentation.
Nové iniciatívy (napr. európske priemyselné iniciatívy) by podľa možností mali nadviazať úzke spojenie so súčasnými iniciatívami (napríklad v rámci siedmeho rámcového programu) a vyhnúť sa zdvojeniu či znásobeniu.
As far as possible these new initiatives, such as the European Industrial Initiatives, should build close links with existing ones (e.g. in FP7) and avoid duplication or replication.
Takisto je veľmi dôležité, aby strategický plán energetických technológií rozšíril spoluprácu nielen medzi členskými štátmi, ale aj s tretími krajinami.
It is also vital that the SET Plan enhances co-operation with 3rd countries and not just simply between Member States.
Klimatické zmeny predstavujú celosvetový problém a Európa môže využiť spojenie s významným výskumným úsilím iných krajín vrátane USA.
Climate change is a global issue, and Europe can benefit by linking with the significant research efforts being undertaken in other countries, including in the US.
Okrem toho, ak chceme vyriešiť problém klimatických zmien, musíme zaviesť technológie tam, kde môžu mať najväčší vplyv, napríklad technológie na zachytávanie a skladovanie uhlíka by sa mali uplatniť v Číne a Indii.
Moreover, if global climate change is to be tackled, technologies will need to be deployed where they can have the most cost-effective impact - for example, CCS may need to be deployed in China and India.
Potreba vývoja transeurópskych energetických sietí je zreteľná a jasná a netreba o nej ďalej diskutovať.
The need for the development of Trans European energy networks is clear and obvious, and does not need further discussion.
Je nevyhnutne potrebné dôkladne zvážiť technologické priority
It is necessary to consider technology priorities carefully
Komisia pri určovaní priorít strategického plánu energetických technológií a európskych priemyselných iniciatív správne zohľadnila strategický program formulovaný v rámci európskych technologických platforiem.
In identify its technology priorities for the SET Plan and for the European Industrial Initiatives, the Commission has considered, rightly, the strategic agenda set out under the European Technology Platforms.
Spravodajca vo všeobecnosti súhlasí s výberom technologických priorít.
Broadly the Rapporteur supports the choice of technology priorities.
Existujú však určité hlavné oblasti, na ktoré by sa mal v strategickom pláne energetických technológií klásť väčší dôraz.
However, there are some key areas where the SET Plan should give greater emphasis:
· Po prvé, boli vznesené mnohé pripomienky k nedostatočnému dôrazu na účinnosť výroby energie, na technológie kogenerácie a polygenerácie a energetických úspor u konečného spotrebiteľa a energetickú účinnosť priemyslu.
· Firstly, the lack of focus on energy generation efficiency, together with co- and poly generation, end use energy saving and industrial energy efficiency has been the subject of much comment.
Je zvláštne, že oblasť s najväčším úsporným potenciálom nebola do zoznamu európskych priemyselných iniciatív zahrnutá.
It seems odd that the area with the most cost effective potential has not been included amongst the list of European Industrial Initiatives.
· Po druhé, nie je jasné spojenie medzi strategickým plánom energetických technológií a dôležitým záväzkom EÚ realizovať 12 modelových demonštračných projektov technológií na zachytávanie s skladovanie uhlíka.
· Secondly, the link between the SET Plan and the important EU commitment to undertake 12 flagship CCS demonstration projects is unclear.
Technológie na zachytávanie a skladovanie uhlíka majú zásadný význam, pokiaľ ide o celosvetové klimatické zmeny a využitie pôvodných energetických zdrojov EÚ.
CCS is potentially critical both for global climate change and for the exploitation of the EU's indigenous energy resources.
Podpora týchto demonštračných projektov je preto mimoriadne naliehavá.
Facilitating these demonstration projects is therefore a matter of extreme urgency.
Presunutie uvedených projektov do centra osobitnej pozornosti európskych priemyselných iniciatív sa javí ako logický krok, konkrétne z hľadiska prechodu na hospodárstvo s nízkym obsahom uhlíka pri využití fosílnych palív.
Making these demonstration projects the specific focus of a European Industrial Initiative would seem logical, specifically in the transition to a low carbon economy in fossil fuel use.