natgillin/translations-raw huggingface dataset:
24. vyzýva Komisiu, aby vo svojej novej stratégii pre rodovú rovnosť posilnila svoj záväzok k presadzovaniu rodovej rovnosti v migračných a integračných politikách, najmä s cieľom plne využiť pracovný potenciál migrujúcich žien;
Calls on the Commission, in its new gender equality strategy, to strengthen its commitment to promoting gender equality in migration and integration policies, in particular with a view to fully utilising migrant women’s employment potential;
Výskum na túto tému
Research on the subject
Hoci neistá pracovná situácia je významnou témou už dávno, súčasná hospodárska a finančná kríza postavila túto problematiku do centra pozornosti a konkrétne otázka žien v neistej pracovnej situácii sa stala veľmi pálčivá.
Although precarious work has long been an important topic; the current economic and financial crisis has made a focus on precarious work and especially the issue of women in precarious employment became very urgent.
Kríza mala na jav neistej pracovnej situácie dvojitý účinok:
The crisis has had a twofold effect on the phenomenon of precarious work:
V prvom rade podniky postihnuté krízou zareagovali tým, že zredukovali dočasné pracovné miesta, napríklad znížili počet pracovníkov s zmluvami na dobu určitú, obmedzili nájomnú pracovnú silu alebo iné druhy netrvalých pracovných úväzkov.
Firstly, companies hit by the crisis responded by reducing temporary employment, such as workers on fixed-term contracts, hired workforce or employees with other types of non permanent employment.
Po druhé, dlhotrvajúcejší účinok krízy môže byť taký, že mnohé trvalé pracovné miesta, ktoré zanikli počas recesie, už nebudú obnovené, ale nahradia ich atypické druhy pracovných pomerov, čo umožní zamestnávateľom presunúť riziká zamestnanosti na pracovníkov, aby tým maximalizovali podnikové zisky a flexibilitu.
The second, more long-term effect of the crisis may be that many of the permanent jobs lost during the recession, will not be re-established, but will be replaced by atypical employment schemes, allowing the employers to shift the employment risks onto the workers, in order to maximize corporate profit and flexibility.
Neistá pracovná situácia nie je iba hlavnou príčinou rozdielov v odmeňovaní žien a mužov, ale je aj prekážkou v kariérnych vyhliadkach, ktoré by viedli k lepšiemu zamestnaniu a profesionálnemu rozvoju.
Precarious work is not only a great cause of the pay gap between women and men, but it is also an obstacle to career prospects leading to better jobs and professional development.
Otázka neistého zamestnania sa objavila už v niekoľkých uzneseniach Európskeho parlamentu, a to vo viacerých súvislostiach, avšak žiadne sa nezaoberalo podstatou situácie žien v neistej pracovnej situácii.
The issue of precarious employment has appeared in several resolutions of the European Parliament, in several contexts, however the situation of precarious women workers has not been addressed in its entirety.
Vymedzenie neistej pracovnej situácie
Definition of precarious work
Pod pojmom neistá pracovná situácia sa rozumejú „neštandardné“ formy zamestnania väčšinou s niektorou z nasledujúcich charakteristík:
Precarious work refers to a type of ‘non-standard’ employment mainly characterised by the following:
· malá alebo žiadna istota zamestnania v dôsledku netrvalej, často príležitostnej povahy práce, pričom pracovné zmluvy obsahujú chabé pracovné podmienky alebo neboli vôbec uzavreté, ako je to napríklad v prípade dočasných zmlúv, nedobrovoľných zmlúv na čiastočný úväzok, nejasná pracovná doba a pracovná náplň, ktorá sa mení podľa zamestnávateľovho uváženia;
· Little or no job security due to the non-permanent, often casual form of employment with contracts containing poor conditions or no written contract like temporary, involuntary part-time contract, uncertain working hours, changing functions at the employer’s will,
· nízke platy, ktoré môže byť dokonca neoficiálne a neisté;
· Low level of payment, which can even be unofficial and uncertain,
· nedostatok práva na sociálnu ochranu a zamestnanecké výhody,
· Lack of social protection rights and employment benefits,
· nulová ochrana proti diskriminácii;
· No protection against discrimination,
· obmedzené alebo žiadne vyhliadky na lepšie postavenie na trhu práce,
· Limited or no prospect for advancement in the labour market,
· pracovníci nemajú kolektívne zastúpenie,
· Workers do not have collective representation,
· pracovné prostredie nespĺňajúce minimálne bezpečnostné a zdravotné normy.
· Work environment without minimum safety and health standards.
K pracovnej neistote sa pridávajú prvky, ktorými sa zvyšuje riziko a neistotu, napríklad nízka kvalifikácia, dlhé obdobie nezamestnanosti, žiadna odborná príprava, zdravotné problémy, opatrovateľské povinnosti.
Precariousness adds up elements that increase risks and insecurity such as low qualification, unemployment spells, no vocational training, health problems, caring duties.
Ak je pracovník navyše zamestnaný na veľmi krátku dobu alebo na čiastočný úväzok, či veľmi krátko, vzniká riziko slabých práv na sociálnu ochranu a vylúčenia z odborovej ochrany a kolektívneho vyjednávania, ako aj zo spoločenských kontaktov a podpory na pracovisku.
If on top of this the worker faces a very short term contract or part time or very short working spells, there is a risk of poor social protection rights and exclusion from trade union coverage and collective bargaining as well as from workplace social contacts and support.
Objavuje sa riziko zlej pracovnej situácie a nelegálnej práce s negatívnymi dôsledkami na práva na sociálnu ochranu a dôchodkové zabezpečenie.
Risks of working poor situation and undeclared work with negative consequences on social protection and pensions rights arise.
Rodová povaha neistej pracovnej situácie
The gendered nature of precarious work
Odvetvia hospodárskej činnosti, v ktorých je najviac rozšírená práca na čiastočný úväzok, sú všetky v rámci sektora služieb, najmä v hotelierstve a gastronómii, školstve, zdravotníctve a sociálnych službách a iných komunálnych a sociálnych službách, teda v odvetviach s najvyšším zastúpením žien medzi zamestnancami.
The sectors of economic activity where part-time work is most widespread at company level are all within the services sector, especially in hotels and restaurants, education, health and social work, and other community, social and personal services, in other words: sectors with the highest proportion of female employees in the workforce.
Ako to dokázali predchádzajúce štúdie, vo veľkom množstve podnikov sú na čiastočný pracovný úväzok zamestnané výlučne ženy, pričom až v 55 % spoločností, v ktorých existujú takéto pracovné pomery, nie je na čiastočný úväzok zamestnaný ani jeden muž.
As previous studies have shown, in a large number of companies part-time work occurs exclusively among women, with as many as 55% of establishments with this form of work not having a single man among their part-time workforce.
Podľa posledných dostupných údajov pracuje na čiastočný pracovný úväzok 31,5 %
According to latest available data, 31.5
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=tps00159&language=en zamestnaných žien (do 30 hodín týždenne), pričom u zamestnaných mužov je to iba 8,3 %.
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=tps00159&language=en % of employed women work part-time (30 or less hours per week) compared with only 8.3% of employed men.
V sektore poľnohospodárstva je podiel žien zamestnaných na čiastočný úväzok ešte vyšší a dosahuje 86 %
In the agricultural sector, women are even more overrepresented in part-time employment with 86%
http://osha.europa.eu/en/sector/agriculture/index_html/women pracovníčok.
http://osha.europa.eu/en/sector/agriculture/index_html/women of female workers working part-time.
Okrem negatívnych finančných dôsledkov v rámci príjmov a dôchodkov sa pracovníkom zamestnaným na čiastočný úväzok nedostáva toľko podpory a sociálnej pomoci ako zamestnancom na plný pracovný úväzok a sú menej zapájaní do tímovej práce.
Apart from the negative financial consequences in terms of income and pensions, part-time workers do not get as much assistance and social support as full-time workers, they are less involved in team work.
Je tiež pre nich ťažšie postúpiť na riadiace funkcie.
It is also more difficult to accede to supervisory positions.
Treba poznamenať, že 36 % mužov s vysokým vzdelaním (na úrovni vysokej školy alebo na vyššej) pracuje ako manažér v porovnaní len s 15 % žien s vysokým vzdelaním.
It is to be noted that 36% of highly educated men (graduate level or above) work as managers against only 15% of highly educated women .
Výskum založený na 4. prieskume európskych pracovných podmienok dokazuje, že u pracujúcich žien je priemerná zamestnateľnosť nižšia.
Research based on the 4 th European Working Conditions Survey shows that average employability is lower for female workers.
V súvislosti s prvkami, ktoré prispievajú k vytváraniu rozdielov v zamestnanosti, sa zistilo, že kým „formálna odborná príprava“ ako prvok zamestnateľnosti je u žien vyššia, ďalšie dva faktory, teda striedanie pri získavaní vedomostí a úloh, sú u žien omnoho nižšie.
In relation to elements that contribute creating the employability gap, findings show that while the ‘formal training’ element of employability is higher for women, the other two factors, namely learning and task rotation, are much lower for women.
Niet sa čomu čudovať, že pracovné miesta, ktoré sú považované za vysoko neisté, dosahujú tiež z hľadiska zamestnateľnosti nízke výsledky a sú obsadzované najmä ženami a mladými pracovníkmi.
Not surprisingly, jobs that score high in terms of insecurity score also poorly in terms of employability, affecting especially women and younger workers.
Zmluvná forma zamestnania
The contractual employment form
Medzi veľmi neisté formy zamestnania patria nepísané pracovné zmluvy, zmluvy na menej ako 10 pracovných hodín týždenne a zmluvy na dobu určitú na veľmi krátke obdobie, 6 alebo menej mesiacov.
Very precarious forms of work includes non-written employment contracts, contracts of less than 10 working hours a week and very short fixed term contracts of six months or less.
Predošlý výskum EUROFOUND-u odhalil, že pracovné zmluvy na netrvalý pracovný pomer a na nedobrovoľný čiastočný úväzok sú nadmerne zastúpené v druhu pracovnej organizácie nazývanej „obmedzená práca“.
Earlier Eurofound research reveals that non-permanent and involuntary part-time employment contracts are overrepresented in the type of work organisation called ‘constrained work’.
Pre takúto prácu je charakteristická absencia samostatnosti práce, nemožnosť vedenia diskusií o pracovných podmienkach alebo organizácii práce ako takej a nedostatok požiadaviek v práci.
Such work is characterised by an absence of autonomy at work, the impossibility of holding discussions about working conditions or work organisation in general, and a lack of demands in the work.
Túto formu práce možno tradične nájsť v neklasifikovaných manuálnych povolaniach nevyžadujúcich kvalifikáciu a má najvyššie zastúpenie u žien v najmladších (do 25 rokov) a najstarších (nad 55 rokov) vekových skupinách.
This form of work organisation is typically found in unclassified and unskilled manual jobs and has the highest proportion of women in the youngest (under 25 years) and oldest (55 years+) age groups.
Z rodového hľadiska sú vo veľmi atypických pracovných pomeroch alebo vo veľmi atypických pracovných podmienkach muži a ženy vo veku od 15 do 29 rokov zamestnaní v podobnom pomere – 22 % mužov oproti 21 % žien.
From a gender perspective, a similar proportion of men (22%) and women (21%) aged 15 to 29 years hold very atypical contracts or have atypical work arrangements.
Avšak vo vyšších vekových skupinách sú rozdiely v zastúpení mužov a žien v atypických formách práce väčšie, pričom znevýhodnené sú ženy.
However, the gender gap in relation to very atypical work is wider in the older age groups, to the disadvantage of women.
Príjem: platová diskriminácia
Income: Wage discrimination
Rozdiel v odmeňovaní mužov a žien v Európe predstavuje približne 18 % (údaj z roku 2008 od Eurostatu), čo znamená, že hodinová mzda žien je takmer o pätinu nižšia než hodinová mzda mužov.
In Europe, the gender pay gap stands at about 18 % (2008 figure from Eurostat), which means that the hourly pay of women is on average almost a fifth less than that of men.
Výskum ďalej odhalil, že ďalšie aspekty rozdielov vysvetľujú rodovo typizované úlohy v starostlivosti o deti.
Research has further shown that gendered roles in childcare explain additional parts of the gap.
Pracovníci v domácnosti
Domestic workers
V záujme odľahčenia bremena vyplývajúceho zo starostlivosti o rodinu a o domácnosť a vyriešenia napätia medzi pracovnými, súkromnými a rodinnými povinnosťami pracujúce ženy často prenechávajú domáce práce na pracovníkov v domácnosti, z ktorých väčšinu tvoria práve ženy.
In order to ease the burden of care and domestic work and to resolve the tensions between work, private and family responsibilities, working women often choose to pass on the housework to domestic workers, most of whom are also women.
Hlavnou charakteristikou práce pracovníkov v domácnosti je okrem toho, že má neistú povahu, je aj skutočnosť, že je podhodnotená.
The main characteristics for the work domestic workers do, besides its precarious nature, is that it is undervalued.
Výsledkom toho je, že pracovníci v domácnosti sú často obeťou nerovného alebo nespravodlivého zaobchádzania, či zneužívania.
As a result domestic workers are often subject to unequal, unfair, or abusive treatment.
Ženy z menej vyspelých krajín často opúšťajú svoje deti a rodiny a odchádzajú za prácou do inej krajiny, na nízko kvalifikované pracovné miesta, za neštandardných okolností alebo dokonca ako nelegálna pracovná sila.
Women from less developed countries, often leave their children and families to work in another country in low-skilled jobs, amongst irregular circumstances, or even illegal employment.
V mnohých prípadoch nebývajú oboznámené o svojich právach a nedostatočne ovládajú miestny jazyk, v dôsledku čoho sa ocitajú v ešte zraniteľnejšej situácii.
In many cases they are unaware of their rights and they have a limited knowledge of the local languages which makes their situation even more vulnerable.
Tieto ženy sú často obeťou zneužívania, zlého zaobchádzania, sexuálneho zneužívania alebo nedostávajú za svoju prácu vôbec žiadnu mzdu.
These women often suffer from abuse, mistreatment, violence, sexual abuse, or are not being paid for their work at all.
Tie, ktoré pracujú nelegálne, sa neodvažujú obrátiť na orgány, aby tieto prípady nahlásili, pretože sú hneď nútené vrátiť sa do krajiny pôvodu.
Those in illegal employment often do not dare to turn to the authorities to report such cases, as they are directly sent back to the country of origin.
Nedostatočný výskum
Lack in research
V súčasnosti cítiť veľmi vážny nedostatok aktuálneho výskumu na tému neistej práce a predovšetkým na tému žien v neistej pracovnej situácii.
Today there is a very serious lack of up to date research on the subject of precarious work and especially women and precarious work.
To znamená, že jednou z hlavných úloh v budúcnosti je investovať do výskumu neistej práce a jej rodovej dimenzie a stimulovať ho.
This means that one of the major tasks of the future is to invest in and engine research on precarious work and the gender dimension.
STANOVISKO Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci
Opinion of the Committee on Employment and Social Affairs
k otázke žien na neistých pracovných miestach
on Precarious women workers
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko: Thomas Händel
Rapporteur: Thomas Händel
A. keďže na neistých pracovných miestach pracujú najmä ženy a napriek existujúcemu legislatívnemu rámcu sa ženy v EÚ aj naďalej stretávajú s veľkými rozdielmi, pokiaľ ide o pracovné príležitosti, kvalitu práce, príjmy a rovnaké odmeňovanie za rovnakú prácu a za prácu rovnakej hodnoty,
A. whereas it is primarily women who work in precarious employment, and whereas despite the existing legislative framework, there continue to be major differences in the EU for women with regard to employment opportunities, quality of work, living income and equal pay for equal work and work of equal value;
B. keďže nadmerné zastúpenie žien na neistých pracovných miestach je kľúčovým faktorom, ktorý prispieva k rodovým rozdielom v odmeňovaní, ktoré sú stále veľmi veľké; keďže zlepšením kvality pracovných miest pre ženy sa tak zmenšia rozdiely v odmeňovaní mužov a žien,
B. whereas the over-representation of women in precarious work is a key contributing factor to the gender pay gap, which remains at a persistent high level; whereas therefore improving the job quality for women will reduce the gender pay gap,
C. keďže EÚ je naďalej zaviazaná k presadzovaniu rodovej rovnosti a keďže v rámci politiky zamestnanosti je potrebné aktívne podporovať rovnaké príležitosti pre mužov a ženy,
C. whereas the EU remains committed to gender equality mainstreaming;whereas, within employment policies, equal opportunities for women and men need to be actively promoted,
D. keďže existuje riziko, že za určitých okolností sú ženy vystavené nedôstojným pracovným podmienkam, a keďže si preto v tomto ohľade zasluhujú osobitnú pozornosť, najmä pokiaľ ide o tehotné ženy a dojčiace matky,
D. whereas in some contexts women are at risk of being subjected to working conditions which are not decent, and whereas they therefore deserve special attention in this regard, in particular to pregnant women and women that are breastfeeding,
E. keďže globalizácia a súčasná celková hospodárska situácia, ako aj technický pokrok menia pracovnoprávne vzťahy a náplň činnosti pracovníkov,
E. whereas globalisation and the current economic background, as well as technological progress, are changing employment relationships and the content of workers’ tasks,
F. keďže v prípade žien, ktoré pracujú na neistých pracovných miestach, je pravdepodobnejšie, že nepoznajú svoje práva a sú vystavené väčšiemu riziku vylúčenia z právnej ochrany a/alebo neoprávneného prepustenia zo zamestnania,
F. whereas women in precarious employment are less likely to know their rights and are exposed to a greater risk of exclusion from legal protection and/or of wrongful dismissal,
G. keďže právo všetkých pracovníkov, a to aj žien na neistých pracovných miestach, na odborné vzdelávanie a prípravu je veľmi dôležité,
G. whereas the importance should be emphasised of the right of all workers, including women in precarious employment, to vocational education and training,
H. keďže rastúci počet žien na neistých pracovných miestach zvyšuje riziko chudoby žien,
H. whereas the growing number of women in precarious employment increases the risk of poverty among women,
5. vyzýva Európsku komisiu, aby podporovala členské štáty pri plánovaní kampane za postupnú transformáciu neistých pracovných miest na bežné pracovné miesta; vyzýva Európsku komisiu, aby schválila program zameraný na vzdelávanie pracovníkov o účinkoch a vplyvoch neistej práce, a to aj na bezpečnosť pri práci a zdravie;
Calls on the European Commission to support the Member States in developing a campaign for a step-by-step transformation of precarious workers in regular workers; calls on the European Commission to endorse a program aiming to educate workers on the effects and impacts of precarious work, including on occupational safety and health;
16. v súlade s výsledkami dosiahnutými v praxi vyzýva Komisiu, aby členským štátom poskytla usmernenia pre osvedčené postupy v boji proti priamej a nepriamej diskriminácii, pri presadzovaní rodovej rovnosti a znižovaní počtu neistých pracovných miest pre ženy;
In accordance with results achieved on the ground, calls on the Commission to provide Member States with guidelines on best practises in combating direct and indirect discrimination, mainstreaming gender equality and reducing precarious employment among women;
k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o zjednotenom postupe vybavovania žiadostí o jednotné povolenie na pobyt a na prácu na území členského štátu vydávané pre štátnych príslušníkov tretích krajín a o spoločnom súbore práv pre pracovníkov z tretích krajín s oprávneným pobytom v členskom štáte
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on a single application procedure for a single permit for third-country nationals to reside and work in the territory of a Member State and on a common set of rights for third-country workers legally residing in a Member State
Alejandro Cercas , Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci
Alejandro Cercas , Committee on Employment and Social Affairs
V pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch Európskeho parlamentu je zmenený a doplnený text označený hrubou kurzívou .
In amendments by Parliament, amendments to draft acts are highlighted in bold italics.
Časti prevzaté z ustanovenia platného aktu, ktoré chce Európsky parlament zmeniť a doplniť, ktoré sa však návrhom aktu nezmenili, sa označujú tučným písmom .
Passages in a provision of an existing act that Parliament wishes to amend, but the draft act has left unchanged, are highlighted in bold.
Prípadné vypustenia týkajúce sa takýchto častí textu sa označujú takto: [...] .
Any deletions that Parliament wishes to make in passages of this kind are indicated thus: [...].
STANOVISKO Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci Error!
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............39
– so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu ( KOM(2007)0638 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2007)0638 ),
– so zreteľom na článok 63 ods. 3 písm. a a článok 67 Zmluvy o ES, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom ( C7‑0470/2007 ),
– having regard to Articles 63(3)(a) and 67 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6-0470/2007 ),
– so zreteľom na článok 294 ods. 3 a článok 79 ods. 2 písm. a a b Zmluvy o fungovaní Európskej únie,
– having regard to Article 294(3) and Article 79(2)(a) and (b) of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci ( A7‑0265/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7-0265/2010 ),
(2) Európska Rada na svojom mimoriadnom zasadnutí v Tampere 15. a 16. októbra 1999 potvrdila potrebu harmonizácie vnútroštátnych právnych predpisov upravujúcich podmienky prijímania a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín.
(2) The European Council, at its special meeting in Tampere on 15 and 16 October 1999, acknowledged the need for harmonisation of national legislation governing the conditions for admission and residence of third-country nationals.
V tejto súvislosti zdôraznila, že Európska únia by mala zabezpečiť spravodlivé zaobchádzanie so štátnymi príslušníkmi tretích krajín s oprávneným pobytom na území členských štátov a že dôraznejšia integračná politika by im poskytla práva a povinnosti porovnateľné s právami a povinnosťami občanov EÚ.
In this context, it stated in particular that the European Union should ensure fair treatment of third-country nationals residing lawfully on the territory of the Member States and that a more vigorous integration policy should aim to grant them rights and obligations comparable to those of citizens of the European Union.
Preto Európska Rada požiadala Radu, aby urýchlene prijala právne nástroje na základe návrhov Komisie.
The European Council accordingly asked the Council to rapidly adopt the legal instruments on the basis of Commission proposals.
Potreba dosiahnuť ciele vymedzené v Tampere bola opätovne potvrdená v Haagskom programe zo 4. a 5. novembra 2004.
The need for achieving the objectives defined at Tampere was reaffirmed by the Hague Program of 4 and 5 November 2004 .
Potreba dosiahnuť ciele vymedzené v Tampere bola opätovne potvrdená v štokholmskom programe z 10. a 11. decembra 2009 .
The need for achieving the objectives defined at Tampere was reaffirmed by the Stockholm Programme of 10 and 11 December 2009 .