natgillin/translations-raw huggingface dataset:
G. keďže zastúpenie žien v univerzitných rozhodovacích orgánoch nie je dostatočné na vykonávanie vyváženej rodovej politiky,
G. whereas the representation of women in university decision-making bodies is not high enough for the implementation of a gender-balanced policy,
H. keďže vo väčšine krajín nedosiahol podiel žien vo vedeckých radách paritu,
H. whereas in a majority of countries the share of women on scientific boards has not reached parity,
I. keďže jednou z prioritných oblastí činnosti EÚ v Pláne uplatňovania rovnosti žien a mužov 2006 – 2010 je rovnaké zastúpenie v procese rozhodovania vrátane cieľovej hodnoty 25 % žien na vedúcich pozíciách v oblasti verejného výskumu, ktorá sa má dosiahnuť do roku 2010,
I. whereas one of the priority areas for EU action in the above-mentioned Roadmap for equality between women and men 2006-2010 is equal representation in decision making, including a target of 25% of women in leading positions in public-sector research, to be met by 2010,
J. keďže Európskej rade pre výskum sa nepodarilo dosiahnuť vyvážené zastúpenie pohlaví vo vedeckej rade, pretože z 22 jej členov je len 5 žien,
J. whereas the European Research Council has not achieved a gender balance with only 5 women out of 22 in the Scientific Council,
K. keďže, napriek tomu, že ženy tvoria viac než 50 % študentov v EÚ a dosahujú 43 % doktorských titulov v EÚ, zastávajú len 15 % významných akademických pozícií, a preto majú oveľa menší vplyv na proces rozhodovania v oblasti výskumu,
K. whereas, even though women make up more than 50% of EU students and achieve 43% of EU doctoral degrees, they hold, on average, only 15% of senior academic posts and thereby have considerably less influence with regard to decision-making positions in research,
L. keďže v súčasnom siedmom rámcovom programe pre výskum sa nevyžaduje, aby sa pre návrhy projektov povinne vypracúvali rodové akčné plány,
L. whereas the current FP7 does not require mandatory gender action plans for project proposals,
1. upozorňuje členské štáty na fakt, že v európskych vzdelávacích systémoch naďalej pretrvávajú rodové stereotypy, najmä v oblasti výskumu, napríklad v prírodných vedách;
Draws the attention of the Member States to the fact that education systems in Europe continue to sustain gender stereotypes, in particular in areas of research such as the natural sciences;
3. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali primerané opatrenia s cieľom zaistiť, aby prínos žien nebol vylúčený z publikovaných diel o histórii vedy a techniky nielen preto, lebo je to jasný prípad diskriminácie, ale tiež preto, lebo chýbajúce vzory môžu poškodiť úsilie o zvýšenie účasti žien v týchto oblastiach;
Calls on the Commission and Member States to take appropriate measures to ensure that women’s contribution is not excluded in publications on the history of science and technology, not just because this is a clear case of discrimination but also because the absence of role models may harm efforts to increase the presence of women in such fields;
6. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pri vymedzení pojmov „výnimočnosť“ a „dobrý výskumník“ riadne zohľadnili rozdiely vo výkone vedeckého povolania medzi mužmi a ženami; zdôrazňuje, že prínosom výskumníčok v oblasti vedy je tiež schopnosť pohľadu z inej perspektívy a iný výber tém na výskum;
Calls on the Commission and the Member States to take due account, in the definitions of excellence and a 'good researcher', of the differences between male and female scientific careers; stresses that female researchers also contribute to the world of research with different perspectives and choices of research topics;
13. vyzýva členské štáty, aby vykonali analýzu faktorov, ktoré bránia účasti žien na vyšších vedúcich pozíciách na univerzitách a vo vzdelávacích orgánoch a podstatne znižujú ich vplyv na rozhodovací proces v oblasti výskumu v Európskej únii, a aby navrhli primerané riešenia;
Calls on the Member States to analyse the factors discouraging women’s presence in senior posts in universities and education authorities, seriously reducing their influence in decision-making in research within the European Union, and to propose appropriate solutions;
21. pevne verí, že je potrebné zaviesť osobitné opatrenia v oblasti prijímania do zamestnania, školenia a vzťahov s verejnosťou s cieľom podporiť a stimulovať účasť vyššieho počtu žien v oblastiach ako technológie, fyzika, strojárstvo, počítačová veda a v ostatných oblastiach, v ktorých, žiaľ, stále prevládajú muži;
Firmly believes that specific recruitment, training and public relations measures need to be introduced in order to promote and encourage greater participation on the part of women in fields such as technologies, physics, engineering, computer science and other domains which are still, regrettably, dominated by men;
23. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zaviedli účinné politiky s cieľom odstrániť rozdiel v rôznom odmeňovaní mužov a žien; poznamenáva, že v oblasti vedy by sa mal princíp rovnakej mzdy uplatňovať aj pri štipendiách;
Calls on the Commission and the Member States to introduce effective policies to eliminate the gender pay gap; notes that in the field of science the principle of equal pay should also apply to scholarships and stipends;
29. víta činnosti európskej platformy vedkýň, ktoré sú zamerané na podporu účasti žien na vedeckých činnostiach a zvýšenie počtu vedkýň na pozíciách s rozhodovacími právomocami;
Welcomes the activities carried out by the European Platform of Women Scientists, which aim to enhance the participation of women in science and increase the number of women scientists in decision-making positions;
31. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a vládam a parlamentom členských štátov.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, and to the Governments and Parliaments of the Member States.
Cieľom správy je snaha určiť sociálne, kultúrne a iné prekážky zodpovedné za nedostatočnú účasť žien vo vede.
The report seeks to identify social, cultural and other kind of barriers that account for the under-representation of women in science.
V úvode sa stručne načrtne súčasná situácia, ale hlavným zameraním správy je poukázať na možné riešenia a osvedčené postupy na jej riešenie.
It will briefly introduce the context for the situation today, but the main focus of the report will be to look forward to point to possible solutions and best practices for solving the situation.
Základným zdrojom informácií v správe je súčasná situácia v Európe, ktorá je charakterizovaná nedostatočným zastúpením žien na poli vedy.
The background for the report is the current European situation, where women are greatly underrepresented in the field of science.
Podľa štatistík dosahuje vyššie vzdelanie viac žien ako mužov, napriek tomu v oblasti vykonávania vedeckého povolania muži stále vedú nad ženami.
Statistics tells us that more women than men engage in taking a higher education, yet when it comes to choosing the research career, women are still outnumbered by men.
Vysoký nárast v oblasti dosahovania vyššieho vzdelania žien sa neprejavil v zodpovedajúcom pomere žien a mužov v určitých oblastiach štúdia ani v určitých povolaniach – teda sa nezmenila horizontálna rodová segregácia, a rovnako sa neodstránilo nerovnocenné platové hodnotenie žien a mužov.
The huge increase in participation of women in higher education has neither led to a corresponding change in the ratio of women to men in particular fields of study or professions – that is, a change in horizontal gender segregation – nor has it eliminated the gender-specific wage gap.
Prečo je potrebné zaoberať sa rodovou segregáciou vo vede?
Why should we be concerned with gender segregation in science?
Z dvoch príčin.
There are two main reasons.
Po prvé, určité vedné oblasti majú vyššie postavenie; nedostatočné zastúpenie žien v oblastiach s vyšším postavením (napríklad vo fyzike) znamená, že vo všeobecnosti vedkyne nedosahujú rovnako vysoké postavenie ako vedci.
First, certain fields of science are of higher status than others; under representation of women in higher status fields (such as physics) means that, in aggregate, women scientists have lower status than men scientists.
Po druhé, môže nastať nedostatok vedeckých pracovníkov v náročných vedných odboroch.
Second, we may face a shortage of scientific personnel in demanding fields.
Ak nebude nadanie na vykonávanie náročnej vedeckej práce spájané s pohlavím, úplnou účasťou žien na vedeckej práci sa zabezpečí, že bude pre tieto vedné odbory z čoho vyberať.
If talent for doing very demanding scientific work is unrelated to sex, the pool for these fields would be much larger with women fully participating in science.
Výskumníčky tvoria vo vládnom sektore a sektore vyššieho vzdelávania stále menšinu, v oboch sektoroch sú zastúpené na priemernej európskej úrovni 35 %.
Women researchers are still a minority in the government and higher education sectors, with both sectors having an EU average of 35% women.
Vo všetkých krajinách je pritom v oboch sektoroch vyššie zastúpenie výskumníčok než v sektore obchodného výskumu, v ktorom podľa najnovších údajov dosahuje toto zastúpenie priemernú európsku úroveň 18 %, existujú však veľké rozdiely medzi jednotlivými krajinami.
In all countries these sectors nevertheless have higher proportions of women researchers than the business enterprise sector with an EU average of 18% women according to latest data, but there are large cross-country variations.
Ku krajinám s najmenším zastúpením žien v oblasti obchodného výskumu patria Nemecko (11,8 %), Rakúsko (10,4 %) a Holandsko (8,7 %), pričom v Lotyšsku, Bulharsku a Rumunsku dosahuje úroveň 40 %.
The countries with the fewest women in business research are Germany (11.8%), Austria (10.4%) and Netherlands (8.7%) whereas Latvia, Bulgaria and Romania all have over 40% women.
Situácia sa zlepšuje veľmi pomaly.
The situation is improving very slowly.
V oblasti zastúpenia výskumníčok sa vykazuje lepší rast ako v prípade mužov iba v necelej polovici krajín a v niekoľkých krajinách percentuálne zastúpenie výskumníčok kleslo.
Women researchers only have higher growth rates than men in less than half of the countries, and for a few countries the percentage of women researchers has decreased.
Rozdelenie výskumných pracovníkov podľa hlavných vedných oblastí prináša rôzne vzorce pre mužov a ženy.
The distribution of researchers by main fields of science shows different patterns for men and women.
V sektore vyššieho vzdelávania pracuje v oblasti prírodných vied a inžinierstva 54 % mužov a 37 % žien.
Among male researchers in the higher education sector, 54% work in natural science and engineering compared to 37% among women researchers.
Rozmiestnenie výskumných pracovníkov podľa vedných oblastí samozrejme odráža výber študijného odboru mužov a žien v oblasti vyššieho vzdelávania.
This distribution of researchers across the broad field of science of course reflects study choices made by men and women in higher education.
V posledných rokoch sa vypracovalo niekoľko štúdií, v ktorých sa porovnávali krajiny a historické obdobia z hľadiska horizontálnej rodovej segregácie v oblasti vyššieho vzdelávania.
In recent years various studies comparing countries and historical periods in light of horizontal gender segregation in higher education have been presented.
Uvádza sa v nich, že za posledných dvadsať rokov sa vo väčšine krajín zvýšil počet žien v oblasti inžinierstva.
They indicate that in the past twenty years the number of women in engineering has increased in most countries.
Tento nárast je však malý a často nižší ako v iných povolaniach a študijných odboroch.
This increase, however, is rather small and often lower than in alternate professions and fields of study.
Inými slovami: nárast v počte žien sa vyskytuje väčšinou v študijných odboroch, v ktorých bolo vysoké percentuálne zastúpenie žien aj predtým.
In other words: the increase in the number of women is occurring mostly in fields of study that already had a high percentage of females
Na rodové stereotypy odkazuje zoskupenie jednotlivých faktorov určujúcich individuálny výber.
A group of individual factors determining individual choices refers to gender stereotypes.
Rodové stereotypy sa charakterizujú ako zjednodušené, ale často hlboko zakorenené vnímanie vlastností žien a mužov.
Gender stereotypes are simplified but often deep-rooted perceptions of male and female characteristics.
Podporuje sa nimi pretrvávanie určitých rodových úloh a rodová segregácia v zamestnaní.
They support the continuity of specific gender roles and occupational gender segregation.
V niektorých prístupoch sa pracuje s presvedčením, že rodové stereotypy sa vytvárajú v procese socializácie, v iných sa tvrdí, že ide o celoživotný proces vytvárania a reprodukovania rodových úloh.
Some approaches assume that gender stereotypes are formed during the socialisation process whereas others suggest a lifelong process of production and reproduction of gender roles.
K typickým mužským vlastnostiam – podľa rodových stereotypov – patria, okrem iných, záujem mužov o riešenie technických problémov, analytické schopnosti, remeselná zručnosť, zameranie na kariéru a profesionálne ambície, schopnosť presadiť sa, dominovať, sebeckosť a snaha „robiť dojem“.
Typical male characteristics – according to gender stereotypes – include, among others, their interest in technical issues, analytical competences, talent for craftsmanship, career focus and professional ambition, ability to assert themselves, dominance, selfishness, and willingness to “impression management”.
Na druhej strane, k typickým ženským vlastnostiam podľa týchto stereotypov patrí presvedčenie o ich vzťahu k deťom, záujme o rodinu, harmonizáciu hodnôt, o ich empatii, emotívnosti a nesebeckosti.
On the other hand, typical stereotypes of female characteristics include beliefs that they are child-friendly, have an interest in family, value harmony, and are empathetic, emotional, and altruistic.
Inžinierstvo sa zvyčajne spája viac s mužskými ako ženským stereotypmi – preto sa povolania v oblasti inžinierstva považujú za typicky mužské svojou podstatou a pre ženy nebývajú prvou voľbou.
Engineering, obviously, is associated with male rather than female stereotypes – hence professions in engineering are considered to be typically male in nature and tend not to be a woman’s first choice.
Rodové stereotypy nie sú dôležité len pre to, čo si muži a ženy vyberajú ako svoju oblasť štúdia, ovplyvňujú aj proces rozhodovania v súvislosti s rozdelením práce a financovaním výskumu.
Gender stereotypes are not only important to the choices men and women make regarding their fields of study, they can also influence the decision making process associated with job allocation or research funding.
Kritériá prijímania do zamestnania na základe mužských rodových stereotypov ovplyvňujú zamestnávanie mužov a kritériá prijímania do zamestnania na základe ženských rodových stereotypov ovplyvňujú zamestnávanie žien.
Hiring criteria with male gender stereotypes lead to a preference for hiring men whereas hiring criteria with female gender stereotypes lead to a preference for hiring women.
Na medziľudskej úrovni zohrávajú úlohu aj faktory ako rodinné zázemie a mechanizmy začlenenia a vylúčenia v rámci skupín rovesníkov.
Family background, as well as inclusion and exclusion mechanisms among peer groups, are also factors at play on the interpersonal level.
Ak sa dievča počas svojho detstva hrá s počítačmi a technickými hračkami, jej kamarátky ju môžu zo svojho kolektívu vylúčiť.
If a young girl plays with computers and technical toys during her childhood, she might be regarded as an outsider by her female friends.
V takejto situácii sa významným spoločenským faktorom stávajú podpora a povzbudenie zo strany rodiny.
In this situation support and encouragement from the family turns out to be an important social resource.
Preto majú dievčatá študujúce inžinierske a iné vedné odbory často aspoň jedného rodiča s podobným povolaním.
Thus, female students in engineering and other branches of science often have at least one parent with a profession in one of these disciplines.
Z tohto hľadiska je tiež v povolaní alebo študijnom odbore s prevládajúcou účasťou mužov dôležitý ženský vzor.
This also points to the importance of having a female role model working in a male-centred profession or field of study.
Napriek rozšírenému prístupu žien k vyššiemu vzdelávaniu a rastúcemu pomeru absolventiek inžinierskych a iných vedných odborov sa horizontálna rodová segregácia vo väčšine krajín prekvapujúco neznížila.
Despite the expanding access for women to higher education and the growing proportion of female graduates in engineering and other branches of technical sciences, horizontal gender segregation has declined surprisingly little in most countries.
Existencia „neviditeľných stropov“ a „zotrvávania na nižšej pozícii“ v prípade žien pokúšajúcich sa postúpiť na vyššie vedúce pozície je dobre zdokumentovaná a ovplyvňuje všetky pracovné sektory, aj tie, v ktorých ženy dominujú.
The existence of a “glass ceiling” or “sticky floor” for women trying to progress to senior positions is well documented and affects all occupational sectors, even those which are dominated by women.
Absencia žien na vedúcich pozíciách je naliehavým problémom predovšetkým vo vedeckých a technických povolaniach.
The absence of women in leadership positions is more acute in science and technology occupations than in other fields.
Na najvyšších akademických postoch majú ženy 15 % (2003) zastúpenie ako profesorky, pričom v porovnaní s rokom 1999 ide o dvojpercentný nárast.
At the highest positions in academia women make up 15% (2003) of full professors and equivalent and this is an increase of two percentage points compared to 1999.
Údaje o podiele žien vo vedeckých radách poukazujú na veľké rozdiely medzi jednotlivými krajinami.
Data on the share of women on scientific boards show large difference between countries.
Severské krajiny vykazujú úroveň blížiacu sa 50 %, ale vo väčšine krajín sa parita nedosiahla a v niekoľkých nových členských štátoch je percentuálne zastúpenie na úrovni 10 %.
The Nordic counties show levels close to 50%, but in a majority of countries parity has not been reached and the percentage is below 10% for several of the new member states.
Medzinárodný trend v oblasti diskusií o rodových bariérach a rodovej hierarchii vo výskumných inštitúciách poukazuje na štruktúru „potrubia“ vedúcu od doktorandského štúdia k profesúre.
The international trend in discussing gender gap and hierarchy at research institutions points to a “pipeline” structure from PhD student to professor.
Väčšina výskumných pracovníkov začína ako doktorandi, pokračuje ako postgraduálni študenti, výskumní pracovníci alebo asistenti profesorov a potom sú povýšení na mimoriadnych profesorov, až sa napokon stanú sami profesormi, pozri obrázok 3.1.
Most researchers start as PhD students, proceed as post-docs, researchers or assistant professors, and are then promoted to associate professor with some ultimately becoming full professors, as seen in Figure 3.1.
Ak sa podiel žien na jednotlivých úrovniach líši, pravdepodobne je toto „potrubie“ deravé, čiže výskumníčky odchádzajú, pretože sa im nedostáva povýšenia.
If the share of women differs from one level to the next, it is assumed that the pipeline “leaks”, i.e. female researchers leave the pipeline because they are not promoted.
Na základe postupu v profesionálnej kariére sa zvyšuje pravdepodobnosť povýšenia do vyššej kategórie.
As scientists advance in their professional career, they are more likely to be promoted to the higher categories.
Čím viac rokov, tým vyššia pravdepodobnosť povýšenia.
The more years spent, the higher the probability of being promoted.
Toto povýšenie však v prípade mužov prichádza rýchlejšie ako v prípade žien: medzirodové rozdiely sú štatisticky významné.
However, promotion seems to be slower for women than for men: inter-gender differences are statistically significant.
Neskorší vstup žien do vedy nemôže sám osebe vysvetliť nízke zastúpenie žien v horných kategóriách CSIC, keďže za rovnako dlho trvajúci výkon vedeckého povolania sú ženy povyšované pomalšie ako muži.
The later entrance of women into science cannot by itself explain the low presence of women in the upper categories at CSIC, since for a similar length of scientific career, women show slower promotion than men.
Na základe údajov možno nižšiu mieru povyšovania žien v niektorých oblastiach (materiálové vedy, biológia, biomedicína, fyzika) vysvetliť rozdielmi v produktivite, nie však vo všetkých.
Data suggest that differences in productivity might contribute to explaining the lower promotion of women in some areas (materials science, biology/biomedicine, physics), but this is not the case in others.
Na vysvetlenie rozdielov v produktivite a rodovej nerovnosti vo vede sa používajú argumenty ako rozdiely v osobnostných vlastnostiach, sociálne faktory a prístup k zdrojom.
Differences in personal characteristics, social factors and access to resources have been arguments to explain differences in productivity and gender inequality in science.
K organizačným a inštitucionálnym faktorom rodovej segregácie patria mechanizmy nerovnosti vyskytujúce sa na úrovni inštitúcií, napríklad podnikov, výskumných inštitútov výskumných finančných inštitúcií.
Organizational and institutional factors of gender segregation include inequality mechanisms operating at the level of establishments such as firms, research institutes, or research funding institutions.
K významným inštitucionálnym mechanizmom ovplyvňujúcim rodovú segregáciu patria postupy prijímania zamestnancov, postupy povyšovania, proces rozhodovania a hodnotiaci proces, ako aj rodová kultúra na pracovisku.
Important institutional mechanisms affecting gender segregation are the recruitment processes, the promotion practices, the decision making and evaluation processes, and the presence of gendered workplace cultures.
Postupy prijímania do zamestnania a najímania zamestnancov ešte neboli dostatočne preskúmané, a to najmä pre zložitý prístup k príslušným údajom inštitúcií.
Recruiting and hiring processes are still rarely studied, mainly due to difficulties in accessing the relevant institutional data.
Rodová segregácia pri prijímaní do zamestnania a najímaní zamestnancov zohráva úlohu v mnohých nadväzujúcich fázach: pri spôsobe, akým sa potenciálni žiadatelia informujú a lákajú na určité pozície, potom pri pracovných pohovoroch, doručení pracovnej ponuky a kvalite tejto ponuky, t. j. nástupnom plate a ponúkaných výhodách.
Gender segregation in recruitment and hiring processes play out in a number of consecutive stages: the way how potential applicants are informed and attracted to positions, then the interview, the receipt of a job offer, and the quality of the received offer, i.e. the starting salary and benefits offered.
Každá z týchto fáz môže byť ovplyvnená rôznym zaobchádzaním s mužmi a ženami a rozhodnutie o zamestnaní uchádzača môže podliehať rodovým stereotypom alebo uprednostňovaniu určitého pohlavia.
Each of these stages may be influenced by differential treatment of men and women, and hiring decisions can be affected by gender stereotypes or by same gender preferences.
Úloha, akú postupy povyšovania a hodnotenia zohrávajú pri vytváraní rodovej segregácie je ešte menej zdokumentovaná ako úloha postupov prijímania do zamestnania.
The role that promotion and evaluation practices play in generating gender segregation is even less documented than that of recruitment practices.
Čo sa týka miery úspechu pri žiadaní o granty, neexistuje štatisticky významný rozdiel, stále je pravidlom, že mužom sa darí o niečo lepšie ako ženám a v niektorých krajinách existujú v určitých oblastiach významné rozdiely.
As regards the funding success rates, there is no statistically significant difference, still as a rule men fare slightly better than women, and considerable gaps occur in particular fields in some counties.