natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Napriek určitým pozitívnym úpravám, ktoré boli zapracované do návrhu a ktoré majú jasné opodstatnenie, napr. rozšírenie okruhu adresátov tohto nariadenia a súlad s Aarhuským dohovorom, iné úpravy by podľa môjho názoru predstavovali krok späť z hľadiska transparentnosti, predovšetkým ak si uvedomíme, že väčšina požiadaviek Európskeho parlamentu z roku 2006 nebola zohľadnená.
However, despite some positive modifications inserted in the proposal which are clearly justifiable like the extension of the beneficiaries of this regulations and the conformity with the Aarhus Convention, others would, in my view, represent a step backwards for transparency, especially if we consider that most of the European Parliament requests of 2006 have not been taken into account.
Domnievam sa, že ako zákonodarcovia musíme využiť príležitosť na revíziu nariadenia 1049/2001 a pokúsiť sa urobiť z neho skutočný a jedinečný právny rámec pre prístup verejnosti k všetkým dokumentom a informáciám spracovaným inštitúciami a orgánmi EÚ s prihliadnutím na to, že konečnými užívateľmi sú občania.
In my view, we the legislators must take this opportunity for the revision of Regulation 1049/2001, to try to make this regulation the real and unique legal framework on public accessibility as regards all documents and information handled by EU institutions and bodies bearing in mind that final users are the citizens.
Je našou povinnosťou a úlohou, aby išlo o prístup čo najjednoduchší a užívateľsky čo najvhodnejší.
It is our duty and obligation to make access as easy and user-friendly as possible.
Okrem toho musíme využiť túto príležitosť a snažiť sa usporiadať jednotlivé ustanovenia ucelenejším a zmysluplnejším spôsobom a konečne tak umožniť inštitúciám spolupracovať s cieľom stanoviť spoločné pravidlá a usmernenia týkajúce sa zaobchádzania s rôznymi typmi dokumentov.
Furthermore, we need to take this opportunity to try to order the different provisions in a more consistent and reasonable way so that Institutions can finally work together to define common rules and guidelines to handle different kind of documents.
Nezačíname od samého počiatku, pretože už existuje viacero podnetov, ktoré sa na právne nevynútiteľnom základe snažia dosiahnuť rovnaký cieľ.
We do not start from scratch because there are a lot of initiatives which already exist, on a soft law basis, try to reach the same objective.
Nástroje ako úradný vestník, systém Celex alebo mnohé medziinštitucionálne dohody o kodifikácii a vypracovaní právnych predpisov sa zameriavajú na rovnaký cieľ, t. j. zvýšenie zrozumiteľnosti európskeho rozhodovacieho procesu.
Tools like the Official Journal, the Celex system or the several interinstitutional agreements on codification, legislative drafting are aiming at the same objective to make the European Decision-making process more understandable.
Keď odkazujem na európsky rozhodovací proces, domnievam sa, že by mal zahrňovať aj vnútroštátne vykonávacie opatrenia, pretože tieto texty majú skutočný vplyv na európskych občanov.
When I refer to European decision-making process, I consider that it should be extended also to the National implementing measures as these are the real texts that affect European citizens.
Môj prístup je omnoho ambicióznejší ako návrh Komisie a pravdepodobne je v súlade s odhodlaním Rady.
My approach will be much more ambitious than the Commission proposal and probably of the Council willingness.
Cieľom mojej správy je stavať na našich spoločných skúsenostiach tým, že sa budeme v čo najväčšej miere, v medziinštitucionálnom rozmere, deliť o svoje povinnosti a právomoci, a to v súlade so zmluvami.
My report intends to build on our common experience by sharing as much as possible, in an interinstitutional perspective, our duties and remits according to the treaties.
V tomto ohľade sa snažím doplniť nedostatočné spoločné pravidlá v oblasti „utajovaných informácií“ (ktoré sa v súčasnom nariadení 1049/2001 označujú ako tzv. citlivé dokumenty) prevzatím na regulačnej úrovni niektorých osvedčených zásad obsiahnutých vo vnútorných bezpečnostných pravidlách Rady a Komisie za predpokladu, že tieto zásady sa dajú uplatňovať aj v prípade parlamentného orgánu.
In this perspective, I try to complete the lack of common rules on "classified information" (the so-called sensitive documents cited in the current regulation 1049/2001) by taking at regulation level some good principles taken by the internal security rules of the Council and Commission as far as these principles can be also applicable to a Parliamentary body.
Druhá úloha spočívala v rozlíšení medzi legislatívnou a administratívnou transparentnosťou tým, že sa pri tejto príležitosti podrobne spresnia určité zásady transparentnej a dobrej správy verejných vecí, ako je stanovené v článku 41 Charty základných práv EÚ.
A second challenge has been to make a difference between legislative and administrative transparency by grasping this occasion for detailing some principles of transparent and good administration as foreseen by article 41 of the EU Charter of Fundamental rights.
Z rovnakého dôvodu by mali mať nezávislé orgány ako Európsky ombudsman a Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov právomoc pomáhať inštitúciám pri realizácii reformy ich vnútorných postupov.
By the same token, we should empower independent bodies such as the European Ombudsman and the EDPS to help the institutions in the accomplishment of the reform of their internal procedure.
Keďže inštitúcie už majú k dispozícii úradníkov pre ochranu údajov, bolo by v súlade s cieľom tohto nariadenia vymenovať v každej organizačnej jednotke, ako sú generálne riaditeľstvá, úradníka pre informácie, ktorý by mohol byť hovorcom pre občanov, ako aj ostatné administratívne jednotky pracujúce s dokumentmi inštitúcií.
As the institutions already have data protection officers it is consistent with the aim of the regulation to appoint in each organisational unit, such as general directorates, an information officer who could be the interlocutor for citizens as well as the other administrative units dealing with institutions documents.
Transparentnosť nie je iba prívlastkom, ale aj zásadou, z ktorej by mali vychádzať všetky postupy inštitúcií.
Transparency is not just an attribute but a principle to which all the institutions procedures should be designed upon.
Vplyv na povinnosť úradníkov vypracúvať, registrovať, prerokúvať, klasifikovať a archivovať dokumenty EÚ by sa mal upraviť tak, aby sa súčasne ochránila účinnosť a transparentnosť inštitúcií EÚ.
The impact on the officials' duties to draft, register, negotiate, classify and archive EU documents should be aligned by protecting at the same time the efficiency and transparency of the EU institutions.
Musíme reagovať čo najrýchlejšie na rastúce požiadavky európskych občanov, ale aj vnútroštátnych inštitúcií a regionálnych orgánov, predovšetkým národných parlamentov, a mať pritom na pamäti dlho očakávanú ratifikáciu Lisabonskej zmluvy.
We need to respond as soon as possible to increasing demands from the European citizens but also from National institutions and regional authorities, primarily the national parliaments, bearing in mind the long waited ratification of the Lisbon Treaty.
Realistický odhad je, že Parlament prijme návrh v prvom čítaní začiatkom marca, pričom by požiadal Komisiu, aby upravila svoj návrh a prípadne prerokovala s Radou pod švédskym predsedníctvom spoločnú pozíciu.
A reasonable agenda could be for the Parliament to adopt its first reading beginning of March, asking the Commission to modify its proposal and negotiate a possible common position with the Council under the Swedish presidency.
Ak bude medzitým jasné, že Lisabonská zmluva nadobudne platnosť, bude jednoduché nadviazať na doterajšiu prácu a aktualizovať nový text, ktorý sa mohol dokončiť bezprostredne po samotnom vstupe Lisabonskej zmluvy do platnosti (ako to bolo v prípade nariadenia OLAF bezprostredne potom, ako Maastrichstká zmluva vstúpila do platnosti).
Should in the meantime it becomes clear that the Lisbon Treaty could come into force, it will be rather easy to build on the work already done, and update a new text which could be finalised immediately after the entry into force of the Lisbon Treaty itself (as it was the case for the Olaf Regulation immediately after the entry into force of the Maastricht Treaty).
Rozhodol som sa predložiť súbor pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, ktoré sa týkajú týchto bodov:
I have decided to put forward a series of amendments which will touch upon:
· Oddelenie adresátov od rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia.
· The separation of the beneficiaries from the scope of this regulation.
· Do článku obsahujúceho vymedzenia pojmov som sa rozhodol vložiť predošlé vymedzenie pojmu dokument, ktoré je v súčasnom nariadení, pretože sa zdá byť komplexnejšie, a tiež som zmenil kvôli väčšej zrozumiteľnosti vymedzenie pojmu databáza tým, že sa odkazuje na informácie obsiahnuté v týchto databázach, ktoré by rovnako mali byť verejnosti prístupné na požiadanie.
· In the article dealing with definitions, I decided to reinsert the old definition of document that is in the current regulation since it seems more comprehensive and I also modified, for the purpose of clarity, the definition of database by referring to information contained in those databases that should also be made available to the public if requested.
Inštitúcie určia konkrétne nástroje na sprístupnenie týchto informácií.
Specific tools to make this information available shall be foreseen by the institutions.
· Do návrhu som tiež vložil nové vymedzenia pojmov, pokiaľ ide o utajované, legislatívne a administratívne dokumenty, archívy a historické archívy.
· I have also inserted new definitions on classified, legislative, and administrative documents, archive and historical archives.
· Pozmenil som článok o výnimkách v záujme rozlíšenia medzi ochranou verejných a súkromných záujmov.
· I modify the article on the exceptions differentiating between protection of public and private interests.
· Rovnako sa pokúšam špecifikovať režim nakladania s dokumentmi tretích strán, ktoré zvyčajne v rámci postupov inštitúcií spôsobovali mnohé problémy.
· I also attempt to specify the regime to use for documents of third parties that usually caused many problems in the institutions practices.
· Upravujem aj článok o dokumentoch, ktoré sa majú uverejňovať v Úradnom vestníku Európskej únie.
· I also modify the article on documents to be published in the Official Journal of the EU.
· Vložil som pozmeňujúci a doplňujúci návrh týkajúci sa úlohy a zodpovednosti zmieňovaného úradníka pre informácie rozšírením úlohy Európskeho ombudsmana, ktorý sa pre úradníkov pre informácie stáva referenčným subjektom, s ktorým sa v prípade pochybností môžu poradiť.
· I have inserted an amendment on the role and responsibility of the Information officer mentioned above by enhancing the role of the European Ombudsman as a point of reference for Information officers in the institutions who could be consulted in case of doubts.
· Na záver som vložil pozmeňujúci a doplňujúci návrh o sankciách použiteľných v prípade porušenia tohto nariadenia.
· Finally, I inserted an amendment on Sanctions encountered for failing to comply with this regulation.
Mojím cieľom je, samozrejme, pozmeniť toto nariadenie tak, aby sa zvýšila transparentnosť, ale bez toho, aby sa tento nástroj stal príliš konkrétnym a ťažko vykonateľným.
My goal is of course to modify this regulation in order to increase transparency without making this instrument too specific and difficult to implement.
Pri svojej práci som sa preto zameral na všeobecné zásady, ktoré v súčasnom nariadení, čo sa týka legislatívnych a administratívnych činností inštitúcií, stále chýbajú.
Therefore, I worked on the general principles that were still missing in the current regulation as regards legislative and administrative activities of the institutions.
Zároveň verím, že tento nástroj prispeje k zlepšeniu postupov inštitúcií vďaka poučeniu z minulých skúseností, ktoré boli pri vypracúvaní týchto pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov mojim hlavným zdrojom inšpirácie.
At the same time, it is my aspiration that this instrument will be used to improve the institutions practices by learning from the past experiences which have been my main source of inspiration when drafting my amendments.
Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie
Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council regarding public access to European Parliament, Council and Commission documents
So zreteľom na medziinštitucionálnu dohodu z 28. novembra 2001 o systematickejšom používaní techniky prepracovania právnych aktov, a predovšetkým na jej bod 9, sa 20. mája a 4. júla 2008 stretla konzultačná pracovná skupina zložená z jednotlivých právnych služieb Európskeho parlamentu, Rady a Komisie s cieľom preskúmať spomínaný návrh predložený Komisiou.
Having regard to the Inter-institutional Agreement of 28 November 2001 on a more structured use of the recasting technique for legal acts, and in particular to point 9 thereof, the Consultative Working Party consisting of the respective legal services of the European Parliament, the Council and the Commission met on 20 May 2008 and 4 June for the purpose of examining the aforementioned proposal submitted by the Commission.
Na uvedených schôdzach
At those meetings
Konzultačný pracovný orgán mal k dispozícii text návrhu v anglickom, francúzskom a nemeckom jazyku a pri jeho skúmaní sa opieral predovšetkým o pôvodnú verziu diskutovaného textu v anglickom jazyku. bol preskúmaný návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa prepracúva nariadenie (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, na základe čoho konzultačná pracovná skupina dospela spoločnou dohodou k týmto záverom:
The Consultative Working Party had at its disposal the English, French and German language versions of the proposal and worked on the basis of the English version, being the master-copy language version of the text under discussion. , an examination of the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council recasting Regulation (EC) No 1049/2001 of 30 May 2001 regarding public access to European Parliament, Council and Commission documents resulted in the Consultative Working Party’s establishing, by common accord, as follows.
1) V článku 7 ods. 1 by sa mal odkaz „ odsekom 4 tohto článku “ zmeniť na „ odsekom 3 tohto článku “.
1) In Article 7(1), the reference made to " paragraph 4 of this Article " should be adapted so as to read " paragraph 3 of this Article ".
2) V článku 9 ods. 1 by sa mal odkaz „ článok 4 ods. 1 písm. a) “ zmeniť na „ článok 4 ods. 1 “.
2) In Article 9(1), the reference made to " Article 4(1 )( a) " should be adapted so as to read " Article 4(1) ".
3) V článku 12 ods. 1 by sa malo dodatočné znenie „ právnych predpisov EÚ alebo nelegislatívnych aktov všeobecného použitia “ zvýrazniť sivou farbou, ktorá sa zvyčajne používa na označenie podstatných zmien.
3) In Article 12(1), the adding of the wording " EU legislative acts or non-legislative acts of general application shall " should have been identified by using the grey shaded type generally used for identifying substantive changes.
4) V článku 12 ods. 2 by sa malo dodatočné znenie „ v elektronickej forme “ zvýrazniť sivou farbou, ktorá sa zvyčajne používa na označenie podstatných zmien.
4) In Article 12(2), the adding of the final words " in electronic form " should have been identified by using the grey shaded type generally used for identifying substantive changes.
V dôsledku skúmania návrhu konzultačná pracovná skupina dospela k jednotnému záveru, že tento návrh neobsahuje žiadne podstatné zmeny a doplnenia okrem tých, ktoré sú vyznačené priamo v návrhu alebo v tomto stanovisku.
In consequence, examination of the proposal has enabled the Consultative Working Party to conclude, without dissent, that the proposal does not comprise any substantive amendments other than those identified as such therein or in the present opinion.
Čo sa týka kodifikácie nezmenených ustanovení predchádzajúceho aktu, ktorý obsahoval uvedené podstatné zmeny a doplnenia, pracovná skupina dospela k záveru, že tento návrh je priamou kodifikáciou existujúcich textov bez ich vecných zmien.
The Working Party also concluded, as regards the codification of the unchanged provisions of the earlier act with those substantive amendments, that the proposal contains a straightforward codification of the existing texts, without any change in their substance.
STANOVISKO Výboru pre ústavné vec(*)i
OPINION of the Committee on Constitutional Affairs (*)
k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (prepracovanému)
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council regarding public access to European Parliament, Council and Commission documents (recast)
Transparentnosť je základnou zásadou Európskej únie.
Transparency is a fundamental principle of the European Union.
Je to jasne uvedené v článku 255 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva.
This is clearly stated in the Article 255 of the Treaty establishing the European Community (TEC):
„Každý občan únie a každá fyzická alebo právnická osoba s bydliskom alebo sídlom v členskom štát má právo na prístup k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady alebo Komisie.“
"Any citizen of the Union, and any natural or legal person residing or having its registered office in a Member State, shall have a right of access to European Parliament, Council and Commission documents".
Okrem toho sa v Lisabonskej zmluve uvádza:
The Lisbon Treaty states in addition:
Súčasné nariadenie 1049/2001 bolo významným krokom k väčšej otvorenosti.
The present regulation 1049/2001 was a significant step towards greater openness.
Za šesť rokov svojho uplatňovania prispelo k vytvoreniu transparentnejšej kultúry v administratíve európskych inštitúcií.
In the six years since its implementation, it has contributed to the creation of a more transparent culture of administration in the European Institutions.
Rozhodnutia, ktoré urobil Súdny dvor na základe nariadenia 1049/2001, boli pre tento proces dôležité.
The decisions that the Court of Justice has made on the basis of Regulation 1049/2001 have been important to this process.
Posledným z nich bol veľmi významný rozsudok, ktorý Súdny dvor vyniesol v tzv. veci Turco (T-84/03 Turco/Rada).
The last of these was the very significant judgment that the Court made in the so-called Turco case (T-84/03 Turco v. Council).
Súd rozhodol, že Rada by mala sprístupniť aj právne stanoviská svojho právneho servisu, keď sa stanovisko týka legislatívneho aktu.
The Court decided that the Council should also give access to the advice of its legal service, when this advice concerns a legislative act.
Súdny dvor je presvedčený, že zásady transparentnosti a otvorenosti v procese prijímania rozhodnutia tvoria „prevažujúci verejný záujem“, ktorý poskytuje oprávnenie na zverejnenie právneho stanoviska.
The Court believes that the principles of transparency and openness in the decision-making process constitute an "overriding public interest" that justifies the disclosure of the legal advice.
Súdny dvor vo svojich záveroch hovorí: „otvorenosť ... prispieva k delegovaniu väčšej legitímnosti na inštitúcie v očiach európskych občanov a zvyšuje dôveru v tieto inštitúcie“.
In its conclusions the Court states that: "openness...contributes to conferring greater legitimacy on the institutions in the eyes of European citizens and increases their confidence in them".
Komisia predložila návrh na zmenu a doplnenie nariadenia 1049/2001 dňa 30. apríla 2008.
The Commission gave its proposal for amending Regulation 1049/2001 on 30 April 2008.
Európsky parlament požiadal o revíziu nariadenia vo svojom uznesení zo 4. apríla 2006.
The European Parliament asked for a review of the Regulation in its resolution of 4 April 2006.
V dôvodovej správe k návrhu sa Komisia snaží vyvolať dojem, že urobila zmeny, ktoré Parlament požadoval.
In the Explanatory Statement of the Proposal, the Commission tries to give the impression that it has made the changes for which the Parliament has been asking.
Žiaľ, nie je to vôbec tak.
Regrettably this is not at all the case.
Naopak, v oblastiach, kde Parlament žiadal viac otvorenosti, by mnohé pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Komisie jej úroveň ešte znížili.
Where the Parliament asked for more openness, on the contrary, many amendments suggested by the Commission would lower the present standard.
Najzávažnejším z nich je pozmeňujúci a doplňujúci návrh Komisie k článku 3, ktorý by výrazne obmedzil definíciu dokumentu.
The most severe of these is the amendment the Commission is proposing to Article 3 which would significantly limit the definition of a document.
Keby sa táto zmena uskutočnila, znamenalo by to, že iba časť dokumentov, ktoré sú v súčasnosti dostupné verejnosti, by bolo dostupných aj v budúcnosti.
If this change were realised, it would mean that only a part of the documents currently open to the public would continue be so in the future.
Podľa názoru spravodajkyne výboru požiadaného o stanovisko by súčasná definícia mala zostať nezmenená, pretože zahŕňa všetky dôležité dokumenty – nielen tie registrované.
In the Rapporteur's opinion, the present definition should remain unchanged as it covers all the relevant documents - not only the registered ones.
Ďalší pozmeňujúci a doplňujúci návrh, ktorý spravodajkyňa výboru požiadaného o stanovisko považuje za znepokojujúci, sa týka práva členských štátov zadržať dokument podľa článku 5.
Another amendment that the Rapporteur finds worrying concerns the right of the Member States to withhold documents in Article 5.
Znenie navrhnuté Komisiou by členským štátom poskytovalo neobmedzené právo odvolávať sa na vlastnú legislatívu.
The formulation proposed by the Commission would give the Member States an unlimited right to appeal to their own legislation.
Inštitúcie by mohli posudzovať len dôvody, ktoré sa zakladajú na nariadení.
The institutions could only consider reasons based on the Regulation.
Takéto právo by oslabilo zásadu transparentnosti a ponechalo by ju úplne na rozhodnutí členských štátov.
Such a right would water down the principle of transparency and leave it completely at the discretion of Member States.
Aj tu by mali postačovať výnimky uvedené v nariadení v článku 4.
Here again, the exceptions listed in Article 4 of the Regulation should be sufficient.
Ak nie, mali by sa urobiť zmeny v článku 4, a nie poskytnúť neobmedzené práva členským štátom.
If they are not, changes should be made in Article 4 and not by giving the Member States unlimited rights.
Komisia úplne ignorovala návrhy Parlamentu uvedené v uznesení zo 4. apríla 2006, pokiaľ ide o možnosti Parlamentu uplatňovať svoje právo na demokratickú kontrolu.
The Commission has totally ignored the proposals made by the Parliament in the resolution of 4 April 2006 concerning the possibilities for the Parliament to exercise its right for democratic scrutiny.
Parlament musí mať prístup k citlivým dokumentom, aby mohol plne vykonávať svoje povinnosti – opatrenia týkajúce sa zaobchádzania s takýmito dokumentmi možno dohodnúť medzi inštitúciami.
The Parliament must have access to sensitive documents in order to fully discharge its duties - the arrangements on handling such documents can be agreed between the institutions.
Sú tu však aj pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Komisie, ktoré môže Parlament len privítať.
There are, however, amendments made by the Commission that the Parliament can welcome.
Ide predovšetkým o rozšírenie práva na prístup k dokumentom pre každú fyzickú alebo právnickú osobu a nielen pre občanov EÚ, ako je to v súčasnom nariadení, ustanovenia o životnom prostredí, ktoré vychádzajú z Åarhuského dohovoru, a zlepšený priamy prístup k legislatívnym dokumentom.
These are above all: the broadening of the right of access to any natural or legal person and not just EU citizens as in the present regulation; the environmental provisions stemming from the Aarhus Convention and improved direct access to legislative documents.