natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ak nám ostatné krajiny konkurujú v oblasti surovín, musíme sa sústrediť na naše vlastné silné stránky, ktoré spočívajú predovšetkým v našej inovačnej schopnosti a našej spoľahlivej tradícii v oblasti výskumu a vývoja.
If other countries are competing with us in the field of RM, we need to focus on our own strengths, which lie particularly in our innovation capacity and our strong tradition in research and development.
Ich uplatnenie v oblasti efektívneho využívania zdrojov, tzv. recyklácie od kolísky po kolísku (cradle-to-cradle), nahradzovania a udržateľnej ťažby bude mať zásadný význam.
Leveraging these in the fields of resource efficiency, cradle-to-cradle recycling, substitution and sustainable mining will be crucial.
Napríklad nemecká Agentúra pre materiálovú efektívnosť vypočítala, že zefektívnením procesov by bolo možné usporiť približne 100 miliárd EUR ročne.
For example, the German Material Efficiency Agency calculated that around 100 billion EUR a year could be saved through more efficient processes.
Znížením nákladov by sa výrazne zvýšila konkurencieschopnosť.
This would drastically increase competitiveness by lowering costs.
Zároveň sa tým znižujú emisie CO2 a využívanie zdrojov, a poklesom dopytu sa zvyšuje naša bezpečnosť, pokiaľ ide o zdroje.
This simultaneously cuts CO2 emissions and resource use thereby increasing our resource security by lowering demand.
To isté platí pre recykláciu, ktorá pozitívne prispieva k boju proti zmene klímy.
The same holds true for recycling, which positively contributes to tackling climate change.
Podľa priemyselného odvetvia sa napríklad recykláciou hliníka ušetrí až 95 % energie potrebnej na jeho výrobu z primárnej suroviny.
For example, according to industry, the aluminium recovered from recycling is 95% per cent lower as when it is produced from virgin material.
Na účely recyklácie sú k dispozícii veľké množstvá zdrojov na získavanie užitočných materiálov z komunálneho odpadu (tzv. urban mining).
For recycling, there are also great amounts of sources for urban mining available.
Takisto možno zájsť aj ďalej prípadným otvorením starých skládok.
One can also go beyond that by potentially opening up old landfills.
Priemyselné odvetvie uvádza, že aj keby sa len na štyroch percentách skládok nachádzali kovy a druhotné suroviny, predstavovalo by to už milióny ton recyklovateľných surovín len v samotnom Nemecku.
According to industry, if only 4 per cent of landfills hold metals and scrap materials this would already equal to millions of tonnes recoverable in Germany alone.
V neposlednom rade odvetvie recyklácie ponúka množstvo pracovných miest a môže ich vytvoriť dokonca viac.
Last but not least, the recycling sector is home to a large number of jobs and can create even more.
V tejto súvislosti je dôležité podporovať a posilňovať toto odvetvie, okrem iného zabezpečením, aby recyklácia bola uprednostňovaná pred spaľovaním.
In this context, it is important to support and strengthen this sector, inter alia , by ensuring that recycling stands above incineration.
Iné krajiny už prijímajú ambiciózne kroky.
Other countries are already taking ambitious steps.
Napríklad Japonsko uvoľnilo takmer 1 miliardu EUR, aby získalo ďalšiu miliardu od súkromného sektora, s cieľom zaoberať sa efektívnym využívaním zdrojov, recykláciou a ďalšími opatreniami na posilnenie postavenia krajiny, pokiaľ ide o prvky vzácnych zemín.
Japan, for example, is putting on the table close to EUR 1 billion to leverage another billion from private industry, to address resource efficiency, recycling and other measures to strengthen its situation with regard to the rare earth elements.
V tejto súvislosti Japonsko navrhlo predbežný cieľ znížiť v nadchádzajúcich rokoch využívanie vzácnych zemín o jednu tretinu.
In this context, it has put forth a preliminary target of cutting its use of rare earths by one-third in the upcoming years.
Európska únia musí zabezpečiť, aby nezaostala v konkurencieschopnosti v dôsledku zvýšenia efektívnosti jej konkurentov.
The European Union needs to ensure that it is not being surpassed in its competitiveness through increased efficiencies undertaken by others.
Máme k dispozícii dostatok politických opatrení na zabezpečenie našej budúcej konkurencieschopnosti, okrem iného ekodizajn, siedmy rámcový program a ôsmy rámcový program financovania, recyklačné politiky, ako aj ostatné tvorivé ekonomické stimuly, s cieľom stimulovať veľmi potrebné inovácie v oblasti zdrojov a materiálov.
We have ample policy measures at our disposal to safeguard our future competitiveness including, amongst others, eco-design, FP7 and FP8 funding, recycling policies as well as other creative economic incentives, in order to stimulate the much-needed resource and material innovation.
V tejto súvislosti sa vytvorenie partnerstva v oblasti inovácie pre suroviny stáva zvlášť naliehavé.
It is in this context, that the establishment of an Innovation Partnership on RM gains particular urgency.
Nahrádzanie je tiež dôležitý aspekt, ktorý treba lepšie začleniť do Iniciatívy v oblasti surovín vypracovanej Európskou komisiou.
Substitution is also a crucial aspect that needs to be better embedded in the European Commission’s RM Initiative.
To isté platí pre zmeny životného štýlu a sociálne inovácie, ako je eko-lízing a spoločné využívanie.
The same holds true for lifestyle changes and social innovations such as eco-leasing and sharing.
Z hľadiska vízie je tiež dôležité stanoviť predbežné ciele.
Setting preliminary targets are also important in order to have a vision.
EÚ by mala stanoviť ročný cieľ efektívneho využívania zdrojov vo výške 3 % a snažiť sa znížiť využívanie zdrojov na obyvateľa na 6 – 10 ton ročne do roku 2050.
The EU should put forth an annual resource efficiency target of 3% and aim to lower its resource use per year per head to 6-10 tonnes by 2050.
V tejto súvislosti zohráva dôležitú úlohu aj udržateľná ťažba.
Sustainable mining also plays an important role in this context.
Európska únia má samozrejme tiež zásoby surovín, napríklad aj vzácne zeminy vo Švédsku, a nestále posilňuje svoju geologickú znalostnú základňu prostredníctvom projektov, ako je PRO-MINE.
The European Union naturally also holds reserves of RM, for example also rare earths in Sweden, and is continuing to increase its geological knowledge base through such projects as PRO-MINE.
Túto činnosť možno zintenzívniť zlepšením spolupráce v oblasti rôznych národných geologických prieskumov, čo Komisia plánuje podniknúť.
This work can also be increased through an improvement in the cooperation between the different national geological surveys, which the Commission is planning to undertake.
Zároveň má EÚ dobrý základ pre spoľahlivú ťažbu neenergetických nerastných surovín prostredníctvom svojho usmerňovacieho dokumentu NATURA 2000.
Simultaneously, the EU has a good basis for the sound extraction of non-energy RM through its NATURA 2000 guidance document.
Aj tu môže EÚ napredovať tým, že bude naďalej vyvíjať lepšie, udržateľnejšie a efektívnejšie ťažobné technológie.
Here, too, the EU can advance by continuing to develop better and more sustainable as well as efficient mining technologies.
Dôležité budú predovšetkým ťažobné technológie šetrnejšie k životnému prostrediu, najmä preto, lebo ťažba niektorých zdrojov, ako sú vzácne zeminy, môže mať za následok rádioaktivitu.
Particularly more environmentally friendly mining technologies will be important especially so as the mining of some resources, like rare earths, can entail radioactivity.
Takéto technológie v spojení s prísnymi environmentálnymi a sociálnymi normami nielen zabezpečia rovnováhu medzi udržateľnosťou a bezpečnosťou dodávok, ale aj zvýšia prestíž európskych podnikov v zahraničí, ak sa tieto podmienky systematicky dodržiavajú a zlepšujú.
Such technologies, coupled with high environmental and social standards, will not only ensure that sustainability and security of supply are balanced but they will also increase the reputation of European companies abroad if these conditions are continually adhered to and improved.
To v konečnom dôsledku tiež zabezpečí viac obchodných príležitostí v krajinách bohatých na zdroje, pretože budú vidieť výhody európskych podnikov pôsobiacich v ich krajine podľa prísnych noriem EÚ v porovnaní s inými podnikmi z krajín, ktoré nie sú súčasťou EÚ.
This will ultimately also provide greater business opportunities in resource-rich countries as they will see the benefits of European companies operating in their country under high EU standards as opposed to other non-EU corporations.
Diplomacia v oblasti surovín
Raw Materials Diplomacy
Európska únia sa popri uplatňovaní stratégie priemyselnej inovácie, ktorá si kladie za cieľ znížiť spotrebu zdrojov a zvýšiť recykláciu, okrem svojho udržateľného domáceho potenciálu, bude, prirodzene, musieť aj naďalej spoliehať v prípade surovín na externých dodávateľov.
Besides an industrial innovation strategy that aims to lower resource consumption and increase recycling in addition to the sustainable domestic potential that the EU holds, the European Union will, naturally, have to continue to rely on external suppliers for its RM.
Diplomacia v oblasti surovín má preto zásadný význam.
RM diplomacy is therefore of critical importance.
V tejto súvislosti je potrebné, aby Európska únia vytvorila vzájomne prospešné partnerstvá, ktoré sú prínosné tak pre krajiny bohaté na zdroje, ako aj pre samotnú EÚ.
In this context, the European Union needs to establish mutually-beneficial partnerships that provide a win-win for resource-rich countries and the EU itself.
Okrem partnerstva Afrika – EÚ by EÚ by mohla presadzovať aj partnerstvá s krajinami vo východnej Európe, Latinskej Amerike alebo v Ázii.
Besides an Africa-EU partnership, the EU could also promote partnerships with countries in Eastern Europe, Latin America or Asia.
Týka sa to najmä Číny, pretože produkuje väčšinu kritických prvkov vzácnych zemín.
China, particularly comes to mind as it produces the majority of the critical rare earth elements.
Takisto bude nutné rozlišovať medzi rôznymi krajinami a ich hospodárskym rozvojom.
One will also have to distinguish between the different countries and their economic development.
Napríklad prístup, ktorý spočíva v zabezpečovaní infraštruktúry výmenou za zdroje, je uplatniteľný len na určitý počet rozvojových krajín.
For example, the “infrastructure in exchange for resources” approach is applicable to only a certain number of developing countries.
Tu by európsky priemysel a podniky mohli vytvárať zoskupenia priemyselných podnikov pozostávajúce z ťažobných a stavebných firiem.
Here European industries could form industrial clusters consisting of extraction and construction companies.
Pre ostatné ekonomiky, najmä tie, ktoré sú bohaté na zdroje a majú vyššiu úroveň vývoja, je takýto model jednoducho nezaujímavý.
For others, particularly resource-rich economies with a higher level of development, such a model is simply of no interest.
V prípade týchto krajín sa postupuje podľa vzorca „zdroje výmenou za technológie a know-how“.
For these countries the name of the game is ‘resources for technology and know-how’.
Takýto prístup možno použiť aj s ohľadom na naše vzťahy s Čínou.
Such an approach could also be used when it comes to our relations with China.
Potrebujeme, napríklad, pre určité krátke obdobie prístup k vzácnym zeminám Číny, pokým sa nezačne ťažba na nových miestach v krajinách, ako sú Spojené štáty, Kanada a Austrália.
For a given short-term period, for example, we need access to China’s rare earths until new mining operations come on-line in countries such as the United States, Canada and Australia.
Podobne Peking pripisuje veľký význam špičkovým technológiám počas obdobia, kým nedosiahne vyšší technologický rozvoj na národnej úrovni.
Likewise, Beijing is very keen on high-technology over that period until it will have increased its own in-house technology development.
V tejto súvislosti možno dosiahnuť dohodu na tomto základe.
In this context, one can make deal on the basis of these foundations.
Európska komisia by mohla zároveň vyhodnotiť, ako nefinančne podporiť holdingovú spoločnosť pre suroviny, ktorá združuje mnoho európskych podnikov na účel nákupu surovín.
At the same time, the EC could evaluate how to support non-financially a RM Holding, encompassing numerous European companies for procuring RM.
Podobne môžu ostatné podniky chcieť uplatňovať stratégiu vertikálnej integrácie s cieľom posilniť svoju bezpečnosť v oblasti surovín.
Similarly, other companies may wish to undertake a strategy of vertical integration in order to strengthen their RM security.
Európska komisia by mala tiež zabezpečiť, aby podniky EÚ dodržiavali environmentálne a sociálne normy pri svojej práci v zahraničí, aby sa ďalej upevnili dobré vzťahy EÚ s krajinami bohatými na zdroje.
The European Commission should also ensure that EU companies adhere to environmental and social standards in their work abroad so as to further cement good EU relations with resource-rich countries.
V tejto súvislosti by Európska únia mala nasledovať príklad USA v prípade návrhu zákona Dodd-Frank a vyžadovať od podnikov, aby oznamovali, či zaisťujú svoje zdroje z konfliktných oblastí, a vyžadovať od ťažobných spoločností, aby zverejňovali svoje platby zahraničným vládam, aby sa zvýšila transparentnosť a zabezpečila dobrá správa vecí verejných.
In this context, the European Union should follow the US lead on the Dodd-Frank bill and require companies to disclose whether they source their resources from conflict regions and require extractive industries to disclose their payments to foreign governments in order to enhance transparency and ensure good governance.
Okrem toho, aby Európska únia ponúkla krajinám bohatým na zdroje dôveryhodnú ponuku partnerstva, nemala by na tieto účely zneužívať nástroj rozvojovej politiky.
Furthermore, in order to make a credible partnership offer to resource-rich countries, the European Union should not misuse the tool of development policy for such purposes.
Ide najmä o všeobecný systém obchodných preferencií alebo Európsky rozvojový fond.
This is particularly the case for the general system of trade preferences or the European Development Fund.
Namiesto toho by Európska únia mala pomáhať krajinám bohatým na zdroje prekonať pretrvávajúce problémy, ako je informačná asymetria, pokiaľ ide o rokovania o surovinách a ťažobné zmluvy, pretože mnoho vlád nemá odborné znalosti na to, aby riadne posúdili hodnotu svojich prírodných zdrojov, a preto je pre ne ťažké uzavrieť výhodný obchod.
Instead it should help resource-rich countries to overcome pertinent issues such as information asymmetry when it comes to negotiating raw material and mining contracts, since many governments lack the expertise to properly evaluate the value of their natural resources and consequently find it difficult to strike favourable deals.
V neposlednom rade by Európska únia mala v záujme vytvorenia synergie spoločne vykonávať isté činnosti s inými priemyselnými a rozvíjajúcimi sa krajinami.
Last but not least, the European Union should pool work with other industrial and emerging countries in order to create synergies.
Okrem OECD a G8/G20 by Komisia mala navrhnúť konkrétnu spoluprácu so Spojenými štátmi americkými a Japonskom.
Besides the OECD and G8/G20, the Commission should put forth concrete cooperation with the United States and Japan.
To by mohlo zahŕňať spoločné využívanie údajov alebo vytváranie spoločných programov v oblasti výskumu a vývoja.
This could include the sharing of data or creating joint R&D programmes.
A napokon, aby Európska únia úspešne vyriešila problém surovín, potrebuje komplexnú a integrovanú stratégiu, ktorá sa zameriava na krátkodobé a dlhodobé opatrenia, ktoré možno vykonávať na domácej pôde i v zahraničí, najmä pokiaľ ide o kritické suroviny, ako sú vzácne zeminy.
Ultimately, in order to successfully meet the RM challenge, the European Union needs a comprehensive and integrated strategy that focuses on short- and long-term measures that can be implement domestically and internationally, particularly for the critical RM such as rare earths.
Jadrom musí byť stratégia priemyselnej inovácie založená na efektívnosti vyžívania zdrojov a recyklácii, čo sú jediné opatrenia, ktorými možno náležite riešiť trojnásobný problém, ktorým je zabezpečenie budúcej konkurencieschopnosti, udržateľnosti a bezpečnosti dodávok.
At the heart of this must be an industrial innovation strategy based on resource efficiency and recycling, which are the only measures that adequately tackle the triangle challenge of ensuring future competitiveness, sustainability and security of supply.
k účinnej stratégii v oblasti surovín pre Európu
on an Effective Raw Materials Strategy for Europe
Spravodajkyňa výboru požiadaného o stanovisko(*): Judith A. Merkies
Rapporteur(*): Judith A. Merkies
(*) Postup pridružených výborov – čl. 50 rokovacieho poriadku
(*)Associated committee – Rule 50 of the Rules of Procedure
3. zdôrazňuje, že na zabezpečenie cielenejšieho prístupu, a to najmä pokiaľ ide o analýzy tokov odpadu, ale aj potenciálu inovatívnych technológií v oblasti recyklácie a substitúcie, sú potrebné ďalšie údaje a štúdie;
Stresses that further data and more studies are needed to ensure a more targeted approach, especially as regards analyses of waste streams, but also the potential of innovative technologies for recycling and substitution;
12. nabáda Komisiu, aby vytvorila recyklačnú stratégiu s triedením čo najbližšie k zdroju odpadu vrátane čistenia odpadovej vody, keďže by to umožnilo vytriediť vyššiu koncentráciu surovín, predísť nemožnosti triediť, zmenšiť negatívne vplyvy na životné prostredie a mohlo by to byť energeticky efektívnejšie;
Encourages the Commission to develop a recycling strategy with retrieval as close to the source of waste as possible, including the purification of waste water, as this would enable the retrieval of higher concentrations of raw material, prevent irretrievability, lower the negative impact on the environment and possibly be more energy efficient;
24. a o batériách
24. and Batteries
16. vyzýva Komisiu, aby vytvorila systém spracovateľského reťazca pre všetky suroviny, podliehajúci príslušnému posúdeniu vplyvu, ktorý by prinútil výrobcov zaznamenávať pôvod surovín prostredníctvom transparentného systému na základe existujúcich príkladov (napr. nariadenie o dreve (EÚ) č. 995/2010), čo by umožnilo určiť kritériá udržateľnosti pre oblasť surovín;
Calls on the Commission to develop a system of chain of custody, subject to an appropriate impact assessment, for all raw materials, which instructs producers to record the origin of raw materials through a transparent system, following existing examples (e.g. Timber Regulation (EU) No 995/2010), allowing for the future development of sustainability criteria for raw materials;
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc; Ú. v.
Calls for proper and swift implementation of the Waste Framework Directive
ES L 312, 22.11.2008, s.
Directive 2008/98/EC of the European Parliament and of the Council of 19 November 2008 on waste and repealing certain Directives; OJ L 312, 22.11.2008, p.
3. , o zavedenie postupného zákazu skládok odpadu s recyklovateľnými surovinami, o vytvorenie kritérií v oblasti ekodizajnu na zabezpečenie recyklovateľnosti veľkej väčšiny výrobkov uvádzaných na trh a o stanovenie prísnych a ambicióznych kritérií účinnosti spaľovania odpadov s energetickým zhodnocovaním, ktoré by sa mali zameriavať na opätovné využitie a recykláciu surovín, a nie na ich spaľovanie, ako na nástroj vytriedenia čo najväčšieho množstva užitočných surovín v čo najskoršej fáze a čo najbližšie k zdroju odpadu, na zabránenie nemožnosti triedenia, zmenšenie akýchkoľvek negatívnych vplyvov na životné prostredie a na zvýšenie efektívnosti využívania zdrojov;
3. and the introduction of a progressive landfill ban on recyclable raw materials, the development of ecodesign criteria to ensure the recyclability of the vast majority of products placed on the market and strict and ambitious efficiency criteria for incineration with energy recovery, which should aim at reuse and recycling of raw materials instead of incineration as a tool to retrieve as many useful raw materials as early and as close to the source of waste as possible, to prevent irretrievability, to reduce any negative impact on the environment and to increase energy efficiency;
Smernica Rady 1999/31/ES z 26. apríla 1999 o skládkach odpadov; Ú. v.
Calls furthermore on the Commission to submit a proposal to amend the Landfill Directive
1. a rozvinula a rozšírila ciele vymedzené v jej článku 5 ods. 2; ďalej sa domnieva, že podľa rámcovej smernice o odpade by sa cieľ v oblasti znižovania v súvislosti so zákazom ukladania biologicky rozložiteľného komunálneho odpadu na skládky mal od roku 2020 rozšíriť na všetok biologicky rozložiteľný odpad s cieľom znižovania stanoveným na 5 %;
1. and to develop and expand the objectives set out in Article 5(2) thereof; considers further that pursuant to the Waste Framework Directive, the reduction target of the ban on sending biodegradable municipal waste to landfill should be extended, starting in 2020, to all biodegradable waste, with the reduction target fixed at 5%;
22. víta rozvoj nástrojov a ukazovateľov, napríklad štúdiu TEEB (Ekonómia ekosystémov a biodiverzity), ktoré prehodnocujú peňažnú cenu biodiverzity a ekosystémov a poskytujú dôležitý odhad reálnej ceny ťažby, využívania a likvidácie surovín, a teda internalizujú vonkajšie náklady; naliehavo žiada Komisiu, aby presadzovala a podnecovala rozvoj týchto nástrojov a ich využívanie;
Welcomes the development of instruments and indicators, such as TEEB (The Economics of Ecosystems and Biodiversity) which reassess the monetary value of biodiversity and ecosystems and give an important indication of the real price of extraction, use and disposal of raw materials, thus internalising external costs; urges the Commission to promote and stimulate the development of these instruments and its use;
Uznesenie Európskeho parlamentu z 5. mája 2010 o všeobecnom zákaze používania kyanidovej metódy pri ťažbe v Európskej únii; P7_TA(2010)0145 . ;
European Parliament resolution of 5 May 2010 on a general ban on the use of cyanide mining technologies in the European Union; P7_TA(2010)0145 . ;
27. zdôrazňuje potrebu súladu s deklarovanými cieľmi v oblasti politiky spolupráce a rozvojovej pomoci; zastáva názor, že rozvojové krajiny, ktoré sú bohaté na suroviny, by sa nemali odsúvať iba do postavenia vývozcov surovín, ale mali by namiesto toho rozvíjať vlastné priemyselné a rozvojové politiky a posúvať sa na hodnotovom reťazci ďalej; odmieta neokoloniálny pohľad skrytý v podobe tzv. diplomacie v oblasti surovín;
Stresses the need for consistency with proclaimed objectives in the field of cooperation and development aid policy; takes the view that developing countries which are rich in raw materials should not be relegated to the role of net exporters of raw materials but should instead develop their own industrial and development policies, moving further along the value chain; rejects a neo-colonialist vision in the guise of the so-called 'raw-materials diplomacy';
32. vyzýva Komisiu, aby pokračovala v prípravách inovačného partnerstva v oblasti surovín v súlade s hlavnou iniciatívou Inovácia v Únii, a v tejto súvislosti zdôrazňuje význam úzkej spolupráce všetkých dotknutých inštitúcií už v ranom štádiu;
Encourages the Commission to continue preparations for an Innovation Partnership on raw materials in line with the 'Innovation Union' flagship initiative and stresses the importance of close cooperation already at an early stage between all institutions concerned in this regard;