natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Celkový zahraničný dlh krajín s rozvíjajúcim sa hospodárstvom a rozvojových krajín stúpol za jediný rok o dve percentá HDP.
The total external debt of emerging and developing countries has risen by two percentage points of GDP in just one year.
V dôsledku všetkých týchto negatívnych vplyvov na život ľudí pribudne podľa všeobecne uznávaných odhadov organizácií, ako je Intermón Oxfam, ako aj podľa správ medzinárodných finančných inštitúcií, ako je Svetová banka, a vyhlásení svetového samitu o potravinovej bezpečnosti (november 2009), k viac ako miliarde ľudí už žijúcich v chudobe približne ďalších 100 miliónov; v subsaharskej Afrike vzrastie detská úmrtnosť o 30 000 až 50 000; dôjde k poklesu výdavkov na vzdelávanie, zdravotníctvo, infraštruktúru a už beztak veľmi neisté siete sociálneho zabezpečenia a ochrany.
The result of all these negative impacts on people’s lives is that, according to calculations such as those by Intermón Oxfam, which are generally accepted, as well as reports by international financial institutions such as the World Bank, and the Declaration of the World Summit on Food Security (November 2009), approximately 100 million people will join the more than 1 billion people already living in extreme poverty; between 30 000 and 50 000 more children will die in Sub-Saharan Africa; there will be a fall in spending on education, health, infrastructure and on the already very precarious social security and protection networks.
Medzitým sú vzhľadom na krízovú situáciu opatrenia štátnej pomoci, plány fiškálnych stimulov a opatrenia mimoriadnej likvidity zamerané na vyriešenie problémov lepšie rozvinutých krajín v neprijateľnom pomere viac ako 20 ku 1.
Meanwhile, in the face of the crisis situation, public aid, fiscal stimulus plans and extraordinary liquidity measures have been directed towards resolving the problems of the more developed countries in an unacceptable proportion of more than 20 to 1.
Z nových pôžičiek MMF bolo po zasadnutiach skupiny G20 pre Afriku vyčlenených len 1,6 %.
Of the new IMF loans, following the G20 meetings, only 1.6% has gone to Africa.
Z celkovo 250 miliárd USD zvláštnych práv čerpania poskytnutých skupinou G-20 bolo pre Afriku vyčlenených len 17 miliárd USD.
Of a total of USD 250 billion of Special Drawing Rights granted by the G20, only USD 17 billion have gone to Africa.
Na druhej strane, poskytnutím pôžičiek sa zvýši zadlženosť chudobných krajín.
In addition, the loans will increase the debt of impoverished countries.
A nakoniec, potreby fiškálnej konsolidácie v rozvinutých krajinách ohrozujú splnenie záväzkov oficiálnej rozvojovej pomoci.
Finally, the fiscal consolidation needs of developed countries are jeopardising the maintenance of ODA commitments.
Je zrejmé, že kým v rozvinutých krajinách sa kríza zmierňuje, v rozvojových krajinách sa zhoršuje.
It is clear that while the crisis has been easing in developed countries it has been worsening in developing countries.
Zatiaľ čo rozvinuté krajiny sa z krízy spamätávajú, krajiny, ktoré by ju najviac potrebovali prekonať, postihuje v čoraz väčšej miere.
While the advanced countries are now coming out of the crisis, those that most need to emerge from it are continuing to sink deeper into it.
Pre vyspelé krajiny je táto kríza v rámci ich prosperity prechodným javom, či už ide o jej intenzitu, alebo trvanie.
For the developed world this crisis will be a temporary slump in its prosperity, both in intensity and in duration.
Pre mnohé rozvojové krajiny predstavuje hrozbu priepasti, ktorá pohltí celé desaťročie boja proti chudobe a vylúčeniu, čo bude mať vážne následky pre celú generáciu.
For many developing countries it threatens to be an abyss in which an entire decade of the fight against poverty and exclusion will be lost, with a whole generation being seriously affected.
Pokračovanie krízy v rozvojových krajinách predstavuje okrem iného aj brzdu pre svetový rast.
The continuation of the crisis in developing countries also constitutes a brake in itself on world growth.
To uznáva Európska komisia, ktorá poukázala na to, že „rast hospodárstva rozvojových krajín zas prinesie zamestnanosť, rast a prosperitu aj do iných častí sveta a podporí svetový mier a stabilitu“.
The European Commission recognises this, in stating that ‘growth in developing countries will provide jobs, growth and prosperity elsewhere too and contribute to global peace and stability’.
Vo vyhlásení zo zasadnutia skupiny G-20 v Pittsburghu sa v rovnakom duchu uvádza, že „opatrenia na zníženie rozdielov v rozvoji môžu byť silným stimulom pre globálny rast“.
The same sentiment appears in the G20 Leaders’ Statement in Pittsburgh, which states that ‘steps to reduce the development gap can be a potent driver of global growth’.
Avšak napriek tomu, že medzinárodné spoločenstvo opätovne zdôrazňuje, že rozvoj je neoddeliteľnou súčasťou riešenia súčasnej svetovej krízy, a napriek tomu, že na medzinárodných konferenciách v New Yorku, Akkre a Dauhe a na zasadnutiach skupiny G20 vo Washingtone, Londýne a Pittsburghu, a najmä na samite skupiny G8 v meste L’Aquila sa zaujal jednoznačný postoj a boli prijaté konkrétne záväzky s cieľom dosiahnuť RCT, dodržať stanovené ciele v oblasti pomoci, zvýšiť jej účinnosť a začleniť rozvojové krajiny do reformy celosvetovej správy vecí verejných, je isté, že sľúbené prostriedky sa do týchto krajín nedostali a zamýšľané reformy je ešte stále potrebné uskutočniť.
However, despite the fact that the international community has repeatedly stressed that development is part and parcel of the solution to this global crisis, and despite the fact that at international conferences in New York, Accra and Doha, at the G20 meetings in Washington, London and Pittsburgh, and particularly at the G8 Summit in L’Aquila, strong positions were taken and precise commitments made to reach the MDGs, to stick to aid targets, to make aid more effective, and to involve the developing countries in the reform of global governance, it is clear that the resources promised have not reached these countries and that the reforms announced have yet to be put into effect.
Vzhľadom na tieto skutočnosti musia vyspelé krajiny zabezpečiť účinnú a rýchlu reakciu.
In view of this situation, the developed world must respond strongly and swiftly.
Pomoc na zníženie chudoby a vylúčenia, opatrenia, ktoré prispejú k rozvoju, a prostriedky potrebné na zvládnutie krízy sú potrebné teraz, v roku 2010.
Aid to reduce poverty and exclusion, measures to contribute to development and the resources that are necessary in order to emerge from the crisis are needed now, in 2010.
Treba nájsť spôsoby, ako rýchlo poskytnúť finančné prostriedky a urýchliť pomoc sľúbenú na najbližšie roky.
Rapid forms of disbursement and ways of bringing forward aid promised for future years must be found.
Na túto rýchlu reakciu musí nadviazať ďalšia, dlhodobejšia.
This rapid response needs to be succeeded by a second, longer-lasting response.
A to nemožno zabezpečiť izolovaným opatrením, akokoľvek by bolo účinné, ale prostredníctvom rozsiahleho záväzku a lepšie koordinovanými činnosťami riadenými účinnejším a transparentnejším spôsobom v snahe dosiahnuť širokú dohodu medzi hlavnými darcami, zúčastnenými krajinami, finančnými inštitúciami a občianskou spoločnosťou.
This cannot be done through an isolated measure, however striking that may be, but must be implemented through a broad commitment with a package of better coordinated actions managed in a more effective and transparent way, seeking broad agreements between main donors, partner countries, financial institutions and civil society.
Na to, aby mohla EÚ začať vykonávať túto dynamickú činnosť, je nevyhnutné, aby naďalej zohrávala vedúcu úlohu s maximálnou rozhodnosťou, a v záujme toho je potrebné posilniť záväzky každého jedného orgánu Únie a presadzovať jednoznačný hlas Parlamentu.
In putting into motion this dynamic for action, the EU must continue to take the lead and be utterly determined, and therefore we need to strengthen the commitment of each and every one of the EU bodies, and to make Parliament’s voice heard in unambiguous terms.
k následkom celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy pre rozvojové krajiny a rozvojovú spoluprácu
on the effects of the global financial and economic crisis on developing countries and on development cooperation
Spravodajkyňa výboru požiadaného o stanovisko: María Muñiz De Urquiza
Rapporteur: María Muñiz De Urquiza
2. je presvedčený, že vyvážené, spravodlivé a na rozvoj orientované zakončenie kola rokovaní z Dauhy by napomohlo hospodárske oživenie po kríze a mohlo by prispieť k zmierneniu chudoby v rozvojových krajinách, vytvoreniu kvalitných pracovných miest a zníženiu spotrebiteľských cien; je preto veľmi znepokojený nedostatkom pokroku v kole rokovaní z Dauhy;
Is convinced that a balanced, fair and development-oriented conclusion of the Doha Round would aid the economic recovery from the crisis and could contribute to poverty alleviation in developing countries, the creation of good-quality jobs and the reduction of consumer prices; is therefore deeply concerned by the lack of progress in the Doha Round negotiations;
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko: Jürgen Klute
Rapporteur: Jürgen Klute
Výbor pre hospodárske a menové veci vyzýva Výbor pre rozvoj, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
The Committee on Economic and Monetary Affairs calls on the Committee on Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
7. žiada EÚ, aby podporovala voľný obchod a odstránila všetky obchodné prekážky a dotácie, ktoré skresľujú trh, najmä európske dotácie v odvetví poľnohospodárstva;
Calls upon the EU to support free trade and to remove all trade barriers and trade-distorting subsidies, especially the European subsidies in the field of agriculture;
13. žiada posilnenie makroekonomickej spolupráce v rámci G-20, posilnenie úlohy systému OSN a reformu medzinárodných finančných inštitúcií, aby sa zabezpečila zosúladená reakcia na krízu a jej dôsledky v rozvojových krajinách;
Calls for stronger macroeconomic cooperation within the G-20, a more powerful role for the United Nations system and the reform of international financial institutions to ensure a concerted response to the crisis and its effects in developing countries;
15. zdôrazňuje, že na hospodársku a finančnú krízu je potrebná komplexná reakcia, že žiadna finančná inštitúcia, segment trhu alebo jurisdikcia sa nesmie vyňať z regulácie alebo dozoru a že transparentnosť a zodpovednosť všetkých strán musí byť základom nového spôsobu medzinárodného finančného riadenia;
Stresses that a comprehensive response must be provided to the economic and financial crisis, that no financial institution, market segment or jurisdiction must be exempt from regulation or supervision and that the transparency and accountability of all parties must form the bedrock of a new brand of international finance governance;
17. zdôrazňuje, že rozsah, hĺbka a zložitosť finančnej krízy súvisia s odtrhnutím vývoja finančníctva od reálnej ekonomiky, zvyšujúcou sa svetovou nerovnováhou a zhoršujúcimi sa ekologickými problémami na našej planéte, ktoré je nutné napraviť, aby sa hospodársky systém dostal na cestu globálneho udržateľného rozvoja;
Emphasises that the scale, depth and complexity of the financial crisis is linked to the disconnect between the development of finance and the real economy, the existence of escalating global imbalances and worsening environmental problems on the planet that must be corrected in order to put the economic system on the path of global sustainable development;
19. konštatuje, že na dosiahnutie lepšej finančnej stability a na zlepšenie fungovania globálneho obchodného systému v rámci WTO je nutné pokročiť bližšie k novému medzinárodnému menovému a finančnému systému, ktorý bude založený na multilaterálnych pravidlách riešiacich špecifické problémy rozvojových krajín a ktorý bude patriť do rámca OSN;
Points out that in order to achieve greater financial stability and improve the functioning of the global trade system within the WTO, progress needs to be made towards a new international monetary and financial system which is based on multilateral rules that address the specific problems of developing countries and falls within the United Nations framework;
21. pripomína, že zásada súdržnosti politiky v záujme rozvoja, ktorá je ustanovená v zmluvách EÚ, je základnou koncepciou na splnenie RCT; nalieha na EÚ, aby vypracovala takú obchodnú politiku, ktorá bude súdržná a v súlade s dosiahnutím rozvojových cieľov tisícročia; žiada vypracovanie pevných právnych mechanizmov, ktoré by zabezpečili zodpovednosť EÚ za plnenie záväzkov, pokiaľ ide o súdržnosť politiky;
Recalls that the principle of policy coherence for development (PCD), which is specified in the EU Treaties, is a key concept for attaining the Millennium Development Goals (MDGs); urges the EU accordingly to develop a trade policy which is consistent and coherent with the achievement of the MDGs; calls for the elaboration of robust legal mechanisms that would ensure that the EU is held accountable for its commitments towards policy coherence;
25. berie na vedomie, že viaceré spoločnosti už získali státisíce hektárov pozemkov v niektorých rozvojových krajinách na výrobu biopalív pre trhy v EÚ; žiada, aby sa proti takémuto získavaniu pozemkov zakročilo zavedením kritérií s jasným obmedzením množstva povolených emisií skleníkových plynov počas celého životného cyklu výroby biopalív a kritérií, ktoré znevýhodnia tento spôsob využívania pôdy vhodnej na výrobu potravín;
Notes that various companies have already obtained hundreds of thousands of hectares of land in some developing countries for the production of biofuels for EU markets; calls for such land acquisition to be countered by introducing criteria with clear limits to the amount of permitted greenhouse gas emissions during the whole life cycle of the production of biofuels and criteria which make this kind of use of land suitable for food production disadvantageous;
30. vyzýva Radu a Komisiu, aby pri kontrole svojich nástrojov a politík rozvojovej spolupráce dbali aj na to, aby mali čo najnižšie nežiaduce vplyvy na hospodárstva rozvojových krajín, ako je rastúca závislosť od prostriedkov rozvojovej pomoci s negatívnym vplyvom na rast, mzdy a zamestnanosť, ako aj klientelizmus a korupcia;
Calls on the Council and Commission, when monitoring their development cooperation instruments and policies, also to take care to minimise unintended consequences for the economies of developing countries, such as increasing dependence on development assistance transfers with negative repercussions on growth, wages and employment and the emergence of rent-seeking structures and corruption;
33. so znepokojením konštatuje, že ďalšie zhoršenie hospodárskej situácie rozvojových krajín by mohlo viesť k neprijateľne vysokej úrovni nezamestnanosti a zvýšeniu ekonomickej migrácie; dodáva, že takéto migračné toky by mohli viesť k úniku mozgov z rozvojových krajín a poškodiť ich ďalší hospodársky rast;
Notes with concern that the further deterioration of the economic well-being of developing countries could lead to unacceptably high levels of unemployment and increased economic migration; adds that such migration flows could lead to a ‘brain drain’ from developing nations and damage their future economic growth;
35. žiada, aby sa správa Medzinárodného menového fondu o príspevku finančného systému k platbe zaťažení spojených s rozličnými intervenciami vlád, pripravovaná na ďalšiu schôdzu G-20, zaoberala všetkými priamymi a nepriamymi zaťaženiami verejných financií, a najmä ich dôsledkami na rozpočty rozvojových krajín.
Calls for a report to be prepared by the International Monetary Fund for the next G-20 meeting on the contribution to be made by the financial system towards paying for the burdens associated with the various government interventions to look at all the direct and indirect burdens imposed on public finances and, in particular, their impact on the budgets of developing countries.
o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o poplatkoch za bezpečnostnú ochranu letectva
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on aviation security charges
***I Riadny legislatívny postup (prvé čítanie)
***I Codecision procedure (first reading)
***II Riadny legislatívny postup (druhé čítanie)
***II Codecision procedure (second reading)
***III Riadny legislatívny postup (tretie čítanie)
***III Codecision procedure (third reading)
(Typ postupu závisí od právneho základu navrhnutého v návrhu aktu.)
(The type of procedure depends on the legal basis proposed by the Commission.)
– so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu ( KOM(2009)0217 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2009)0217 ),
– so zreteľom na článok 251 ods. 2 a článok 80 ods. 2 Zmluvy o ES, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu ( C7‑0038/2009 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 80(2) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0038/2009 ),
– so zreteľom na článok 294 ods. 3 a článok 100 ods. 2 Zmluvy o fungovaní EÚ,
– having regard to Article 294(3) and Article 100(2) of the Treaty on the Functioning of the EU,
– so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 5. novembra 2009
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of 5 November 2009
Zatiaľ nezverejnené v úradnom vestníku. ,
Not yet published in the Official Journal. ,
– po konzultovaní Výboru regiónov,
– after consulting the Committee of the Regions,
– so zreteľom na správu Výboru pre dopravu a cestovný ruch ( A7‑0035/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism ( A7‑0035/2010 ),
(1) Za bezpečnostnú ochranu letectva na európskych letiskách je v podstate zodpovedný štát.
(1) Aviation security at European airports is essentially a state responsibility.
Každý členský štát rozhoduje o spôsoboch financovania bezpečnostnej ochrany letectva.
Each Member State decides on the methods for financing aviation security.
Treba však ustanoviť spoločný rámec, ktorým sa upravujú základné črty poplatkov za bezpečnostnú ochranu a spôsob ich určovania, lebo ak takýto rámec neexistuje, základné požiadavky vo vzťahu medzi riadiacimi orgánmi letísk a užívateľmi letísk sa nemusia dodržať.
It is , however, necessary to establish a common framework regulating the essential features of security charges and the way they are set, as in the absence of such framework basic requirements in the relationship between airport managing bodies and airport users may not be respected.
Treba ustanoviť spoločný rámec, ktorým sa upravujú základné črty poplatkov za bezpečnostnú ochranu a spôsob ich určovania, lebo ak takýto rámec neexistuje, základné požiadavky vo vzťahu medzi riadiacimi orgánmi letísk a užívateľmi letísk sa nemusia dodržať.
It is necessary to establish a common framework regulating the essential features of security charges and the way they are set, as in the absence of such framework basic requirements in the relationship between bodies setting such charges and airport users may not be respected.
Potrebná úprava podľa článku 6.
Necessary adaptation to Article 6.
(3) Pre používateľov letísk je mimoriadne dôležité pravidelne dostávať od riadiaceho orgánu letiska informácie o tom, ako a na akom základe sa vypočítavajú poplatky za bezpečnostnú ochranu letectva.
(3) It is vital for airport users to obtain from the airport managing body , on a regular basis, information on how and on what basis aviation security charges are calculated.
Tieto informácie poskytujú leteckí dopravcovia so zreteľom na náklady vzniknuté z poskytovania bezpečnostných služieb a produktivity súvisiacich investícií.
This information will provide air carriers with an insight into the costs incurred by providing security services and the productivity of related investments.
Ak má riadiaci orgán letiska riadne posúdiť požiadavky so zreteľom na svoje budúce investície, mal by od používateľov letiska včas požadovať, aby mu poskytli všetky svoje prevádzkové plány, projekty rozvoja a osobitné požiadavky a želania.
To allow an airport managing body to properly assess the requirements with regard to its future investments, the airport users should be required to share all their operational forecasts, developments projects and specific demands and wishes with the airport managing body on a timely basis.
(3) Pre používateľov letísk je mimoriadne dôležité pravidelne dostávať od orgánu stanovujúceho alebo uplatňujúceho poplatky informácie o tom, ako a na akom základe sa vypočítavajú poplatky za bezpečnostnú ochranu letectva.
(3) It is vital for airport users to obtain from the body setting or applying the charges , on a regular basis, information on how and on what basis aviation security charges are calculated.
Tieto informácie poskytujú používateľom letísk prehľad o nákladoch vzniknutých z poskytovania bezpečnostných služieb, ako sa uvádza v nariadení (ES) č. 300/2008 z 11. marca 2008 o spoločných pravidlách v oblasti bezpečnostnej ochrany civilného letectva 1 a jeho vykonávacích pravidlách, o produktivite súvisiacich investícií a o všetkých grantoch a dotáciách pridelených úradmi na účely bezpečnosti .
This information will provide air port users with an insight into the costs incurred by providing security services such as those referred to in Regulation (EC) No 300/2008 of 11 M arch 2008 on common rules in the field of civil aviation security 1 and its implementing rules, the productivity of related investments and any grants and subsidies allocated by the authorities for security purposes .
Ak má príslušný orgán stanovujúci alebo uplatňujúci poplatky riadne posúdiť požiadavky so zreteľom na svoje budúce investície, mal by od používateľov letiska včas požadovať, aby mu poskytli všetky svoje prevádzkové plány, projekty rozvoja a osobitné požiadavky a želania.
To allow the competent body setting or applying the charges to properly assess the requirements with regard to its future investments, airport users should be required to share all their operational forecasts, developments projects and specific demands and wishes with the competent body on a timely basis.
EÚ L 97, 9.4.2008, s.
1 OJ L 97, 9.4.2008, p.
Smernica by sa nemala zameriavať len na riadiace orgány letiska, a preto neutrálnejší termín, ktorý je ďalej definovaný v článku 2, lepšie zohľadňuje rôzne pomery v členských štátoch.
The directive should not focus only on airport managing bodies and therefore a more neutral term as later on defined in Article 2 respects better the different situations in Member States.
Leteckí dopravcovia by sa mali nahradiť používateľmi letísk, keďže je to v súlade s definíciou v článku 2.
Air carriers should be replaced with airport users as this is in line with the definition in Article 2.
Dôležité je zvýšiť transparentnosť všetkého financovania zo strany verejných orgánov.
It is important to increase transparency on any financing from public authorities.
Tento pozmeňujúci a doplňujúci návrh súvisí s pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 23.
Linked to Amendment 23.
Keďže metódy určovania a spoplatňovania súm určených na pokrytie nákladov na bezpečnosť sa v Spoločenstve líšia, je potrebné zosúladiť základ spoplatňovania nákladov na bezpečnosť na letiskách Spoločenstva, kde sa náklady na bezpečnosť premietajú do poplatkov za bezpečnostnú ochranu.
As the methods for establishing and levying the amounts due for the coverage of security costs differ across the Community, the harmonisation of the basis for charging security costs at Community airports where the costs of security are reflected in the security charges is necessary.
Na týchto letiskách by mal poplatok súvisieť s nákladmi na zaistenie bezpečnosti zohľadňujúc pritom každé verejné financovanie nákladov na bezpečnosť.
At these airports the charge should be related to the cost for providing security, taking into account any public financing of security costs.