natgillin/translations-raw huggingface dataset:
B. keďže konvenčné zdroje energie, konkrétne uhlie, ropa, plyn a jadrová energia budú aj naďalej zohrávať významnú úlohu pokiaľ ide o dodávky energie,
B. whereas conventional energy sources, namely coal, oil, gas, and nuclear energy, will continue to play an important role in energy supply,
C. keďže pokiaľ sa neprijmú preventívne opatrenia, závislosť EÚ na dovoze fosílnych palív sa do roku 2030 zvýši na 65 % celkovej spotreby a keďže dodávky plynu a ropy sprevádza neistota vyplývajúca z geopolitických rizík a rastúcej konkurencie na strane dopytu,
C. whereas, unless preventive measures are taken, the EU's dependency on imports of fossil fuels will increase to 65% of total consumption by 2030, and whereas gas and oil supplies are dogged by uncertainty due to geopolitical risks and growing competition in terms of demand,
D. keďže konverzia sektoru uhlia má významný hospodársky a sociálny dosah v regiónoch s obmedzenými možnosťami pokiaľ ide o diverzifikáciu hospodárskej činnosti a tvorbu pracovných miest,
D. whereas the conversion of the coal sector is having significant economic and social effects in regions that have few alternatives in terms of the diversification of economic activity and job creation,
E. keďže autá s elektrickými pohonnými jednotkami ponúkajú potenciál na výrazné zlepšenie účinnosti, keďže sa nabíjajú elektrickou energiou zo zdroja s nízkym obsahom uhlíka,
E. whereas cars with an electric drive-train offer the potential for significant improvements in efficiency when charged with electricity from a low carbon source,
F. keďže závislosť od ropy by sa mohla znížiť aj v dôsledku prijatia opatrení na riešenie významných emisií skleníkových plynov z áut,
F. whereas dependency on oil could be reduced incidentally as a result of the adoption of measures to tackle the significant greenhouse gas emissions of cars,
G. keďže hrubá výroba elektrickej energie EÚ v súčasnosti pozostáva z 31 % jadrovej energie, 29 % energie vyrábanej z uhlia, 19 % energie vyrábanej zo zemného plynu, 14 % energie z obnoviteľných zdrojov a 5 % energie vyrobenej z ropy,
G. whereas gross power production in the EU is derived from the various energy sources as follows: nuclear energy 31%, coal 29%, gas 19%, renewables 14% and oil 5%,
H. keďže využívanie fosílnych palív vyžaduje ďalšie úsilie v rámci boja proti klimatickým zmenám,
H. whereas the use of fossil fuels requires further efforts to be made in combating climate change,
I. keďže EÚ stanovila náročné ciele na obmedzenie skleníkových plynov ako kľúčovú súčasť svojej politiky v rámci boja proti klimatickým zmenám,
I. whereas the EU has set ambitious greenhouse gas reduction targets as a key part of its policy to combat climate change,
J. keďže konvenčné zdroje energie sa môžu využívať na výrobu palív,
J. whereas conventional sources of energy can be used to produce fuels,
K. keďže v spojení s reštrukturalizáciou ťažby antracitu v EÚ a tiež z hľadiska bezpečnosti dodávok má zmysel zachovať súčasnú úroveň prístupu k existujúcim významným domácim rezervám,
K. whereas, in the context of the restructuring of hard coal mining in the EU, it make sense, even from the point of view of security of supply, to maintain the present level of access to the substantial domestic reserves that exist,
33. sú nástrojom podpory technologického rozvoja a investícií súkromného sektora v oblasti výskumu a vývoja,
33. has been instrumental in spurring technological development and private sector R&D investment,
2. zdôrazňuje, že zlepšením energetickej účinnosti sa významne prispieva k trvalej udržateľnosti a bezpečnosti zásobovania a zároveň sa zväčšujú možnosti vývozu výrobcov z EÚ;
Stresses that improving energy efficiency makes a major contribution to sustainability and security of supply, while at the same time improving export opportunities for EU producers;
5. žiada členské štáty a regionálne a miestne orgány, aby diverzifikovali a decentralizovali výrobu energie za použitia najvhodnejších zdrojov vo všetkých regiónoch EÚ zohľadňujúc špecifické regionálne charakteristiky;
Calls on the Member States and regional and local authorities to diversify and decentralise energy generation using the most appropriate resources in all the various regions of the EU and taking account of specific regional characteristics;
Podľa odhadov sú v súčasnosti 2 miliardy ľudí ovplyvnené energetickými obmedzeniami, ktoré im zužujú príležitosti na hospodársky rozvoj a dosiahnutie vyššej životnej úrovne;
Notes that increased access to sustainable energy is key to the ability of developing countries to achieve their Millennium Development Goals and that an estimated two billion people currently suffer from energy constraints that limit their opportunities for economic development and a better standard of living;
Energetické technológie
Energy technology
11. víta Transatlantickú hospodársku radu EÚ a USA, ako súčasť Transatlantického hospodárskeho partnerstva EÚ a USA podpísaného vo Washingtone 30. apríla 2007, ktorá pomôže budovať lepšie vzájomné porozumenie medzi dvoma zúčastnenými stranami v oblasti tém týkajúcich sa energetiky; zdôrazňuje potrebu posilnenia väzieb v záležitostiach týkajúcich sa energetiky, ktoré budú musieť zahŕňať aj legislatívnu stránku;
11. welcomes the EU-US Transatlantic Economic Council, part of the EU-US Transatlantic Economic Partnership, signed in Washington DC on 30 April 2007, which will help to build greater transatlantic understanding in relation to energy related topics; highlights the need to strengthen relations with regard to energy-related subjects, something which must also involve legislative aspects;
18. vyzýva EÚ, členské štáty a podniky, v súlade so zásadou subsidiarity, aby zdvojnásobili svoje úsilie v oblasti výskumu a vývoja v energetike, najmä v záujme posilnenia účinnosti výroby a dodávok energie, obmedzenia vplyvov na životné prostredie, zlepšenia bezpečnosti existujúcich technológií, vývoja techník uskladnenia obnoviteľných zdrojov energie a vývoja nových generácií jadrových reaktorov a nových technológií v oblasti energetiky vrátane jadrovej fúzie;
Calls on the EU, the Member States and businesses, in line with the principle of subsidiarity, to redouble their efforts in R&D in the field of energy, particularly with a view to enhancing the efficiency of energy production and supply, reducing environmental consequences, improving the safety of existing technologies, developing storage techniques for renewables and developing new generations of nuclear reactors and new energy technologies, including nuclear fusion;
21. vyzýva Komisiu, aby podporovala technológiu syntetických palív vzhľadom na jej potenciál na posilnenie bezpečnosti dodávok energie a zníženie emisií v sektore cestnej dopravy v EÚ;
Calls on the Commission to support synthetic fuels technology, in view of its potential to reinforce security of energy supply and reduce emissions from the road transport sector in the EU;
24. zdôrazňuje, že ochrane klímy by pomohlo, keby sa ako minimálna požiadavka splnil lisabonský cieľ a keby sa na medzinárodnej úrovni dohodol minimálny percentuálny podiel rozpočtového príjmu, ktorý sa má vyčleniť na výskum;
Stresses that it would be in the interests of combating climate change to meet, as a minimum requirement, the Lisbon objectives and to propose an internationally agreed minimum percentage of budget revenue to be earmarked for research;
Fosílne palivá
Fossil Fuels
31. vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že systém obchodovania s emisiami nebude brániť výmene existujúcich elektrární modernými elektrárňami, vrátane jadrových, ktoré majú menší dosah na klímu;
Calls on the Commission to ensure that the emissions trading system does not prevent the replacement of existing plants with modern plants - including nuclear power stations - that have a lesser impact on the climate;
39. nalieha na zadanie zákazky na ucelené geologické mapovanie s cieľom určiť potenciálne a najvhodnejšie miesta na bezpečné uskladňovanie CO 2 ;
Urges the commissioning of comprehensive geological mapping in order to identify the potential for safe CO 2 storage and the most appropriate sites;
44. vyzýva Komisiu, aby posúdila možné riziká CCS a stanovila požiadavky na udeľovanie licencií na vykonávanie činnosti v oblasti CCS a vhodné riadenie rizík a zistených dôsledkov;
Calls on the Commission to assess the potential risks from CCS and lay down requirements for the licensing of CCS activities and for adequately managing the risks and consequences identified;
58. podporuje spoluprácu Komisie s Čínou, najmä partnerstvo EÚ a Číny v oblasti klimatických zmien z roku 2005 a následné memorandum o porozumení pre spoluprácu v oblasti technológií na výrobu energie s takmer nulovými emisiami z roku 2006, ktoré by mali podporiť rozvoj technológií na výrobu čistej energie; vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s Čínou na vytvorení plánu pre rozvoj technológií na výrobu čistej energie v Číne a aby stanovila kľúčové kroky a míľniky rozvoja a použitia technológií na výrobu čistej energie v tejto krajine; naliehavo vyzýva Komisiu, aby vytvorila podobné partnerstvá s inými rozvíjajúcimi sa ekonomikami, najmä s Indiou a Brazíliou, ktoré takisto majú rozsiahle zásoby uhlia;
Supports the Commission's collaboration with China, notably the 2005 EU-China Partnership on Climate Change and the subsequent 2006 Memorandum of Understanding on Co-operation on Near-Zero Emissions Power Generation Technology, which should encourage the development of clean energy technologies; calls on the Commission to work with China to draw up a roadmap for clean energy technology development in China and to identify the key actions and milestones for the development and deployment of clean energy technologies in that country; urges the Commission to establish similar relationships with other emerging economies, notably those of India and Brazil, which may also have extensive coal reserves;
62. vzhľadom na naliehavosť situácie požaduje okamžité zvýšenie podpory rozvojovým krajinám pri využívaní technológií čistého uhlia, ktoré sa ukázali ako životaschopné a účinné;
Given the urgency of the situation, calls for an immediate increase in support to developing countries for the use of clean coal technologies that have been proven to be viable and effective;
Jadrová energia
Nuclear Energy
66. podporuje návrh Európskej rady z marca 2007 na objektívnu diskusiu o možnostiach a rizikách jadrovej energie;
Supports the proposal of the March 2007 European Council for an unbiased debate on the opportunities and risks presented by nuclear energy;
69. pripomína, že výroba jadrovej energie v EÚ sa posledné štyri desaťročia rozvíjala priemyselne vo veľkom rozsahu, so stále sa zvyšujúcou úrovňou spoľahlivosti a bezpečnosti;
Notes that, in the EU, nuclear energy generation has been developed industrially on a large scale over the last four decades, with ever-improving levels of reliability and safety;
76. pripomína, že členské štáty využívajúce jadrovú energiu sa zaviazali dodržiavať medzinárodne platné normy bezpečnosti a nerozširovania a v tomto smere uznáva osobitný význam Zmluvy o Euratome;
Recalls that the Member States which use nuclear energy have committed themselves to complying with international security and non-proliferation standards, and acknowledges in this connection the particular importance of the Euratom Treaty;
78. víta žiadosť Komisie na stanovenie spoločných referenčných úrovní pre jadrovú bezpečnosť v EÚ; v tejto súvislosti nalieha, aby tieto referenčné úrovne odrážali najvyššie možné bezpečnostné normy na základe vzájomného hodnotenia osvedčených postupov;
Welcomes the Commission's call for the imposition in the EU of common reference levels for nuclear safety; in that connection, urges that, on the basis of a best practice peer review, these reference levels should reflect the highest possible safety standards;
80. zdôrazňuje, že známe celosvetové zásoby uránu podľa odhadov vystačia viac ako 200 rokov a že tieto zásoby spriechodňujú niektoré budúce možnosti diverzifikácie politických rizík pre bezpečnosť dodávok alebo umožňujú dosiahnuť kompromisy medzi rizikom, cenou a umiestnením pri voľbe jadrových zdrojov energie;
Stresses that known global uranium reserves are estimated to be sufficient for more than 200 years, and that these reserves make feasible some future options to diversify political risks to security of supply or make it possible to reach compromises between risk, price and location in selecting sources of nuclear fuels;
Podiel fosílnych palív na hrubej domácej spotrebe štátov EÚ 25 predstavoval v roku 2004 79 %, pričom najväčšiu časť tvorila ropa (37,2 %), ďalej nasledoval zemný plyn (23,9 %) a uhlie (17,9 %).
In 2004 the share of fossil fuels as a proportion of gross domestic consumption in the EU-25 stood at 79%, the largest percentage being represented by oil (37.2%), followed by gas (23.9%) and coal (17.9%).
Pre túto významnú úlohu a pre nedostatok rovnako cenovo výhodných a účinných alternatívnych zdrojov budú fosílne palivá podľa všetkých predpovedí aj v roku 2020 a neskôr stále predstavovať ústrednú súčasť štruktúry zdrojov energie Európskej únie.
Because of the prominent role played by fossil fuels and the lack of any equally cheap and efficient alternatives, they are universally predicted to remain a central component of the EU’s energy mix up to and beyond 2020.
Do roku 2030 sa zároveň zvýši dovozná závislosť od fosílnych palív približne na 70 % v porovnaní s hodnotou 47 % z roku 1990.
At the same time, dependency on fossil fuel imports will rise from 47% in 1990 to around 70% in 2030.
Vysoká bude hlavne závislosť od dovozu ropy, ktorá sa bude pohybovať na úrovni takmer 94 %.
Dependency on oil imports will be particularly high, at almost 94%.
Do roku 2030 sa však zvýši aj závislosť od dovozu zemného plynu takmer na 85 % z pôvodnej hodnoty 47,5 % v roku 2004.
However, dependency on natural gas imports will also rise from 47.5% in 2004 to some 85% in 2030.
Obidve zvýšenia dovoznej závislosti vyplývajú v podstate zo zníženia domácej výroby pre vyčerpanie ložísk ropy a zemného plynu.
The upward trend in both these figures is largely due to a drop in domestic production owing to exhaustion of oil and gas reserves.
Zároveň sa každý rok zvyšuje dopyt po energii približne o 1 %.
At the same time, demand for energy is increasing at around 1% per year.
Dopyt po elektrickej energii sa pritom zvyšuje takmer dvojnásobnou rýchlosťou ako dopyt po ostatných zdrojoch energie.
Demand for electricity is growing almost twice as fast as demand for other energy sources.
Európska únia musí už dnes podniknúť určité kroky, aby dokázala zabezpečiť dodávky energie v budúcnosti.
The EU should already be making plans for the future of energy supply.
V prvom rade musí splniť výzvu uviesť do rovnováhy tri piliere energetickej politiky – konkurencieschopnosť, trvalú udržateľnosť a bezpečnosť dodávok.
In particular, it must face the challenge of striking a balance between the three pillars of energy policy: competitiveness, sustainability and security of supply.
Tri uvedené oznámenia Komisie predstavujú prvý krok týmto smerom.
The Commission’s three communications are a step in this direction.
Význam technológií
The importance of technology
Inovatívne energetické technológie nielen že predstavujú významný hospodárky faktor, ale aj rozhodujúcim spôsobom prispievajú k bezpečnosti dodávok energie.
Innovative energy technologies are not only an important economic factor but also make a crucial contribution to security of energy supply.
Európska únia, členské štáty a podniky v Európe musia vynaložiť ďalšie úsilie, aby podnietili výskum a vývoj nových energetických technológií.
The EU, the Member States and businesses in Europe must make further efforts to advance research into and development of new energy technologies.
Osobitný význam v tomto smere patrí zvýšeniu ekologickej úrovne a bezpečnosti existujúcich zariadení, objavovaniu nových zdrojov energie, účinnejšiemu a čistejšiemu využívaniu energie z fosílnych palív, ale aj ďalšiemu vývoju technológií štiepenia a fúzie atómového jadra.
In this connection reducing the environmental impact and enhancing the safety of existing installations, developing new energy sources, more efficient and cleaner use of fossils fuels and the further development of nuclear fission and fusion technologies are of particular importance.
Okrem toho sa význam vývozného potenciálu týchto technológií stáva čoraz väčším.
The export potential of such technologies is also increasingly significant.
Európska únia už v roku 2004 exportovala napríklad ekologické technológie v celkovej hodnote 22 miliárd eur.
For example, as early as 2004, environmental technologies with a total value of EUR 22 billion were exported from the EU.
Do roku 2020 by mohol objem trhu s energetickými technológiami narásť zhruba na 2 200 miliárd eur.
The global market volume of energy technology could grow to 2 200 billion by 2020.
Cieľom podpory vývoja technológií zo strany Spoločenstva musí byť zabezpečenie čo najväčšieho podielu na tomto objeme trhu pre európske podniky, a to vo všetkých oblastiach technologického vývoja.
The aim of EU technology promotion must be to secure the greatest possible share of this market volume for European businesses, including all areas of technology.
Týmto sa významným spôsobom prispeje aj k zabezpečeniu a vytváraniu pracovných príležitostí v Európskej únii.
This will also contribute significantly to securing and creating jobs.
Podarí sa to len vtedy, ak sa podpora výskumu v oblasti energetiky, ktorá v Európskej únii v roku 2004 predstavovala okolo 0,04 % HDP, prispôsobí výrazne vyššej úrovni v Spojených štátoch amerických a Japonsku a ak sa zabezpečí jej efektívnejšia organizácia.
This can only happen if the level of support for research into energy in the EU, which stood at 0.4% of GDP in 2004, is adjusted in line with the significantly higher level in the USA and Japan and is more effectively organised.
V súlade so zásadou subsidiarity sa musí orientovať na technológie, ktoré sú predmetom strategických záujmov Európskej únie ako celku a zároveň musí v porovnaní s podporou v jednotlivých členských štátoch vytvárať dôležitú a viditeľnú pridanú hodnotu.
In accordance with the subsidiarity principle it must concentrate on technologies which are in the strategic interest of the EU as a whole while at the same time generating a substantial and visible added value as compared with support from individual Member States.
Ďalej je nevyhnutné zlepšiť koordináciu národných výskumných programov a výskumných programov Spoločenstva.
Improved coordination between national and EU research programmes is also essential.
Okrem podpory výskumu predstavujú ďalší dôležitý nástroj podpory technológií budúcnosti aj finančné stimuly.
In addition to support for research, start-up funding is an important instrument for the promotion of future technologies.
Finančné prostriedky tohto druhu však musia viesť k dosiahnutiu stavu pripravenosti produktu na uvedenie na trh, aby sa predišlo narušeniu hospodárskej súťaže a vzniku zanedbateľných náhodných ziskov.
However, such funding must end once the product has become commercially viable, in order to prevent distortions of competition and windfall profits.
Z tohto dôvodu sa treba zamerať predovšetkým na vybudovanie európskej platformy inovatívnych technológií podľa vzoru návrhu Európskej komisie, ktorý vychádza z predstavy komunikačnej platformy medzi výrobcami a zákazníkmi.
Accordingly, greater emphasis should be placed on the construction of a European platform for innovative technologies, as proposed by the Commission in the form of a communication platform between producers and customers.
Táto platforma by mala poskytovať okamžitý celoeurópsky prehľad o inovatívnych technológiách v oblasti energetiky, ktoré sú k dispozícii alebo sa nachádzajú v štádiu vývoja.
This should permit a rapid overview of innovative technologies in the energy field which are in place or are being developed throughout Europe.
Fosílne palivá
Fossil fuels
Náklady na výrobu elektrickej energie z fosílnych palív v Európskej únii predstavujú v súčasnosti v priemere polovicu nákladov na výrobu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov (4,7 centa / kWh v porovnaní s 9,5 centa / kWh).
At present, the cost of producing electricity from fossil fuels in the EU is on average half as much as producing it from renewables (4.7 cents/kWh as opposed to 9.5 cents/kWh).
Práve z hľadiska konkurencieschopnosti európskeho priemyslu na svetovom trhu by bolo zrieknutie sa fosílnych palív neospravedlniteľné, pokiaľ alternatívne zdroje energie znamenajú výrazne vyššie náklady pre podniky aj odberateľov.
With a view to the competitiveness of European industry on the global market in particular, it would be irresponsible to renounce fossil fuels so long as the alternatives engender significantly higher costs for businesses and consumers.
Vyradením fosílnych palív by sa vážne ohrozili všeobecné ciele rastu Európskej únie ako aj ciele Lisabonskej stratégie.
This would also seriously jeopardise the EU's growth targets and the Lisbon objectives.
Pre budúcu bezpečnosť dodávok energie a v rovnakej miere aj pre ochranu životného prostredia je rozhodujúcim momentom nahradenie zastaraných zariadení na výrobu elektrickej energie novými zariadeniami so stupňom účinnosti až do 55 %.
It is crucial in the interest both of future security of supply and of the environment that obsolete power plants should be replaced with new plants with efficiency levels as high as 55%.
Nahradenie jednej tretiny uhľových elektrární v Európskej únii do roku 2020 modernými zariadeniami zodpovedá zníženiu emisií CO 2 v Európskej únii o jednu tretinu.
Replacing one third of the coal-fired power stations in the EU with modern plants by 2020 would mean a saving of one third of the EU’s CO2 emissions.
O tom, aké energetické zdroje sa po výstavbe nových kapacít budú využívať, musia rozhodnúť výrobcovia elektrickej energie, ktorí majú najlepší prehľad o nákladnosti a výhodách jednotlivých zdrojov energie.
Which source of fuel is chosen when building new capacity must, however, be left up to the electricity producers, who have the best overview of the costs and advantages of the various energy sources.
Úsilie o ochranu klímy by z dôvodu bezpečnosti dodávok energie nemalo viesť k tomu, že sa znevýhodní jeden druh zdrojov energie.
For reasons of security of supply, efforts to combat climate change must not lead to any one energy source being put at a disadvantage.
Platí to najmä pre uhlie, pretože svetové zásoby uhlia vystačia ešte najmenej na ďalších 200 rokov.
This is particularly true of coal, worldwide reserves of which are sufficient for at least another 200 years.
Uhlie je preto v celosvetovom meradle najrozšírenejším fosílnym palivom.
Coal is thus the globally most widespread fossil fuel.
26 % zásob uhlia sa nachádza v Spojených štátoch amerických, ďalších 23 % na území bývalého Sovietskeho zväzu.
26% of these reserves are in the USA, another 23% on the territory of the former Soviet Union.
V rámci Európskej únie významným podielom svetových zásob disponuje Nemecko (7 %) a Poľsko (2 %).
Within the EU, Germany (7%) and Poland (2%) possess a significant proportion of global reserves.
Rozhoduje skutočnosť, že väčšina zásob sa nachádza na územiach politicky stabilných štátov a cenové výkyvy sú mimoriadne malé, na rozdiel od ropy a zemného plynu.
The crucial factor is that most of these reserves are to be found in politically stable countries and that, unlike oil and gas, the price volatility of coal is extremely low.
Práve na základe toho je uhlie nenahraditeľným fosílnym palivom Európskej únie.
This in particular makes coal an indispensable fossil fuel for the EU.
Uhlie nemožno zanedbať ani z technologických dôvodov.
For technological reasons, too, coal should not be neglected.
Len ak sa bude naďalej uplatňovať pri výrobe elektrickej energie v rámci Európskej únie, budú môcť európske podniky dosahovať pokroky v technológiách a vyvážať ich do rozvíjajúcich sa krajín ako Čína alebo India, ktoré majú tiež významné množstvá zásob uhlia.
Only if it continues to be used for power production within the EU will it be possible for European businesses to make technological advances in this area and export them to emerging countries such as China and India, which also have large coal reserves.