natgillin/translations-raw huggingface dataset:
K. keďže na základe rodových stereotypov sa v reklame nielenže prisudzujú jednotlivcom rôzne vopred určené úlohy, ale sa aj vylučujú jednotlivci, ktorí tejto norme nezodpovedajú,
K. whereas gender stereotyping in advertising not only restricts individuals to playing various predetermined roles, but also excludes individuals who do not fit the norm,
L. keďže proti rodovým stereotypom treba bojovať na všetkých úrovniach spoločnosti s cieľom podporovať rovnosť a spoluprácu medzi ženami a mužmi v súkromnej, ako aj verejnej oblasti,
L. whereas gender stereotyping must be opposed at all levels of society in order to foster equality and cooperation between women and men in both the private and public domains,
M. keďže rodové stereotypy už od prvých rokov socializácie detí môžu prispieť k rodovej diskriminácii, ktorá prispieva k pretrvávaniu celoživotných nerovností medzi ženami a mužmi a vedie k vytváraniu klišé na základe pohlaví,
M. whereas right from the first years of a child’s socialisation gender stereotyping may contribute towards the gender discrimination which reinforces the perpetuation of lifelong inequalities between women and men and the emergence of gender-specific clichés,
N. keďže koncepcia rodových stereotypov je kontraproduktívna a prispieva k rozdeleniu trhu práce na jednotlivé profesie podľa pohlavia, pričom ženy vo všeobecnosti zarábajú menej ako muži,
N. whereas the concept of gender stereotyping is counterproductive and contributes to dividing the labour market into professions by gender, with women generally earning less than men,
O. keďže celá spoločnosť sa musí zapojiť do úsilia s cieľom odstrániť opakovanie rodových stereotypov; keďže zodpovednosť za túto úlohu by mali prevziať všetky strany,
O. whereas the whole of society has to be involved in efforts to avoid the reproduction of gender stereotyping; whereas responsibility for doing so should be shared by all parties,
P. keďže je potrebné odstrániť prekážky pozitívneho obrazu mužov a žien prenesené do všetkých spoločenských situácií,
P. whereas the barriers to a positive image of men and women being conveyed in all social situations need to be removed,
Q. keďže deti sú obzvlášť citlivou skupinou, ktorá dôveruje nielen autoritám, ale aj mytologickým postavám, televíznym programom, obrázkovým knihám vrátane vzdelávacích materiálov, televíznym hrám, reklamám na hračky atď.; keďže deti sa učia napodobovaním a opakujú bezprostredné skúsenosti; keďže rodové stereotypy v reklame z tohto dôvodu ovplyvňujú vývoj jednotlivca a zdôrazňujú skutočnosť, že pohlavie človeka diktuje, čo je možné a čo nie je možné,
Q. whereas children are a particularly vulnerable group that places its trust not just in authority but also in characters from myths, TV programmes, picture-books, including education material, TV games, toy advertising, etc.; whereas children learn by imitation and mimicking what they have just experienced; whereas gender stereotyping in advertising for that reason influences individual development and accentuates the fact that a person's gender dictates what is possible and what is not,
R. keďže reklama prostredníctvom rôznych druhov médií je v každodennom živote všadeprítomná; keďže bez ohľadu na vek a pohlavie sme každý deň vystavení reklamným blokom v televíznych programoch, ako aj iným druhom reklamy; keďže je obzvlášť dôležité, aby sa v televíznej reklame dodržiavali etické a právne záväzné predpisy na predchádzanie reklamám šíriacim rodové stereotypy a rodovú diskrimináciu, ako aj podnecovaniu násilia a sexizmu, keďže právne predpisy sú v mnohých členských štátoch nedostatočné a vnútroštátne etické kódexy vzťahujúce sa na reklamu sa nedodržiavajú a v niektorých prípadoch vôbec neexistujú;
R. whereas advertising through different types of media is omnipresent in our daily lives; whereas, regardless of our age and gender, we are exposed to commercial breaks in daily TV programmes as well as to other types of advertising; whereas it is of particular importance that advertising through media be subject to ethically and/or legally binding rules to prevent adverts communicating gender stereotypes and sex-based discrimination as well as incitement to violence and to sexism; whereas the law of many Member States is inadequate and national codes of ethics applicable to advertising are not respected or in some cases do not even exist;
S. keďže zodpovedná reklama môže pozitívnym spôsobom ovplyvňovať spoločenské vnímanie záležitostí, akými sú napríklad: „telesný vzhľad“, „rodové úlohy“ a „normálnosť“; keďže reklama môže byť účinným nástrojom pri riešení problému stereotypov,
S. whereas responsible advertising can have a positive influence over society's perceptions of such issues as: 'body image', 'gender roles' and 'normality'; whereas advertising can be a strong tool in challenging and tackling stereotypes,
Okrem toho by mal budúci Európsky inštitút pre rodovú rovnosť vykonávať výskumnú činnosť;
In addition, research may be undertaken by the future European Gender Institute;
12. zdôrazňuje, že školský systém by mal zohrávať kľúčovú úlohu pri rozvíjaní schopnosti kritického pohľadu detí, pokiaľ ide o symboly a médiá vo všeobecnosti, s cieľom zamedziť nešťastnému vplyvu opätovného výskytu rodových stereotypov v marketingu a reklame;
Stresses the fundamental role which should be played by the school system in developing children's critical faculties with regard to images and the media in general, in order to prevent the disastrous effects of the recurrence of gender stereotypes in marketing and advertising;
Videohry, diskriminácia a násilie na ženách.
Video games, discrimination and violence against women.
Amnesty International, Španielsko, 2004 (http://www.es.amnesty.org/esp/docs/videojuegos_2004.pdf). .
Amnesty International, Spain, 2004 (http://www.es.amnesty.org/esp/docs/videojuegos_2004.pdf). .
V správe sa uvádza, aký stereotypný, sexistický a často potupný obraz žien sa používa v nových elektronických médiách.
The report shows how a stereotyped, sexist, and often degrading image of women is presented by the new electronic media.
V závere správy sa uvádza, že diskriminačné stereotypy týkajúce sa žien, ktorými sa podnecuje a banalizuje nedodržiavanie ich ľudských práv, obsahuje aj väčšina videohier;
The report concludes that the majority of video games constitute one more element in the reproduction of discriminatory stereotypes against women that perpetuate and trivialise abuses against their human rights;
23. poznamenáva, že v kódexe správania pre masmédiá a nové informačné a komunikačné technológie (IKT) sa len zriedka spomínajú otázky rodovej rovnosti a že tento problém treba vyriešiť;
Notes that the codes of conduct in the mass media and new information and communications technologies (ICTs) rarely include gender considerations, and that this is a problem that needs to be solved;
26. pripomína Komisii, že jej pôvodný návrh uvedenej smernice Rady 2004/113/ES zahŕňal aj diskrimináciu v médiách; vyzýva Komisiu, aby zvýšila úsilie namierené proti tejto diskriminácii;
Reminds the Commission that the above-mentioned Council Directive 2004/113/EC, when first proposed by the Commission, also covered discrimination in the media; calls on the Commission to step up its efforts against this discrimination;
28. zdôrazňuje, že v médiách je potrebné šíriť zásadu rodovej rovnosti prostredníctvom publikácií a programov určených pre rôzne vekové skupiny, s cieľom popularizovať osvedčené postupy a rešpektovanie rodových rozdielov;
Underlines the need to disseminate the principles of gender equality through the media by means of publications and programmes, designed for different age groups, to popularize best practices and respect for gender differences;
Plán uplatňovania rovnosti (2006 – 2010) obsahuje šesť prioritných oblastí, pričom jedna sa týka boja s rodovými stereotypmi.
A roadmap for equality (2006-2010) contains six priority areas, one of which is to combat gender stereotypes.
Účelom tejto správy je zdôrazniť, ako reklama podporuje a upevňuje rodové stereotypy a aký to má negatívny vplyv na rovnosť.
The purpose of this report is to highlight how advertising fuels and consolidates gender stereotypes and how this has a negative impact on equality.
Termín reklama zahŕňa textové, obrazové či zvukové odkazy v elektronickej alebo tlačenej podobe zamerané na podporu obchodnej činnosti spoločnosti.
The term advertising encompasses all text, picture or sound messages, in electronic or printed form, aimed at promoting a company's commercial activity.
V tejto oblasti sa zrealizovali výskumy – aj keď nie dostatočné – a počas slovinského predsedníctva sa v januári 2008 konala v Brde (Slovinsko) konferencia zameraná na obmedzenia a problémy týkajúce sa rodových stereotypov.
Some research - although not enough - has been conducted in this field and a conference was held during the Slovenian Presidency in Brdo (Slovenia) in January 2008 to look into the limitations and problems regarding gender stereotypes.
Marketingové činnosti sa už viac nezameriavajú na presviedčanie spotrebiteľov, aby si produkt kúpili, skôr ide o interakciu spotrebiteľov s inými objektmi na trhu s cieľom vytvoriť či vyprodukovať ich novú identitu alebo účelne ovplyvňovať ich postoje
Marketing no longer aims to persuade consumers to buy something but to get consumers to interact with other objects on a market in order to create or produce themselves or to purposefully position themselves
Firat, Dholakia a Venkatesh: Marketing a postmoderný svet, 1995, s.
Firat, Dholakia and Venkatesh: "Marketing in a postmodern world", 1995, p.
Spotreba sa čoraz viac vníma ako cielený a zmysluplný výrobný proces.
Consumption is viewed more and more as a targeted and meaningful productive process.
Trh a obchodníci spolupracujú na socializácii spotrebiteľov
The market and marketers work together in socialising consumers
Cova: Postmoderna pre manažérov: dôsledky pre marketing, 1996, s.
Cova, "The Postmodern Explained To Managers: Implications For Marketing", 1996, p.
Kľúčovou doktrínou spotrebiteľského výskumu je v súčasnosti opísať spotrebu ako dôležitý aspekt pri vytváraní ľudskej identity
It is now a key tenet of research into consumption to describe consumption as an important aspect in the construction of human identity
Arnould a Thompson: Teória spotrebiteľskej kultúry (CCT): dvadsať rokov výskumu, Journal of Consumer Research 2005, s.
Arnould & Thompson, "Consumer Culture Theory (CCT): Twenty Years of Research, Journal of Consumer Research 2005, pp. 868-882 .
Gianneschi: Varor och märken - om att vara och märkas, dizertačná práca o riadení podnikov, Katedra riadenia podnikov, Göteborská univerzita, 2007. .
Gianneschi, "Varor och märken - om att vara och märkas", Thesis on business administration, Department of Business Administration, University of Gothenburg, 2007 .
Výskum uskutočnený v Nemecku
Research conducted in Germany
Dr. Carsten Wippermann, Sinus Sociovision; Heidelberg, Nemecko: Cesty k rovnakému prístupu – dnes a zajtra. , asociáciou UEAPME
Dr. Carsten Wippermann, Sinus Sociovision; Heidelberg, Germany: ” Ways to Equality of Treatment – Today and Tomorrow” , by the UEAPME
Európska asociácia remeselníkov a malých a stredných podnikov: Žiť a riadiť rodové stereotypy v dospelosti: pohľad zamestnávateľa . , v Poľsku
European Association of Craft, Small and Medium-Sized Enterprises: “Living and Managing Gender Stereotypes in Adulthood: Employer’s point of view. , in Poland
Monika Ksieniewicz, oddelenie pre ženy, rodinu a boj proti diskriminácii, ministerstvo práce a sociálnych vecí: Dospelosť: žiť a riadiť rodové stereotypy. a iných krajinách mal pre túto správu nesmierny význam, rovnako ako nedávno uverejnená štúdia švédskej vlády, v ktorej sa dokumentuje a stanovuje vplyv rodových stereotypov v reklame
Monika Ksieniewicz, Department for Women, Family and Counteracting Discrimination, Ministry of Labour and Social Policy: “ Adulthood: Living and Managing Gender Stereotypes”. and elsewhere has been invaluable for this report, as has a recently published study by the Swedish Government that documents and establishes the effects of gender stereotyping in advertising
Hlavným cieľom reklamy je ovplyvniť každého z nás – ženy aj mužov.
The very purpose of advertising is to influence each and every one of us - women and men alike.
Žiadne rozhodnutie v živote, či už sa týka nášho vzdelania, kariéry, vzťahov a sociálnych či kultúrnych záujmov, sa neprijíma úplne nezávisle.
Whenever we make choices in life, such as on our education, career, relationships and social and cultural affinities, this is not done in a vacuum.
Ovplyvňuje nás množstvo faktorov, z ktorých k dvom najdôležitejším patria spoločenská trieda a pohlavie.
We are influenced by a whole range of factors, with social class and gender being two of the most important.
Prostredníctvom reklamy sa všade okolo nás vyskytujú obrazy a koncepcie pohlavia a rodových úloh.
Then there are the images and concepts of gender and gender roles that are ever present around us through advertising.
Reklama nás ovplyvňuje na oboch úrovniach – vedomej a, asi v prvom rade, na podvedomej.
Advertising influences us on both a conscious and, perhaps primarily, subconscious level.
Technologický pokrok priniesol radikálnu zmenu v spôsobe doručovania komerčného odkazu.
Technological progress has radically changed the way in which the commercial message is conveyed.
To je veľmi dôležité najmä z hľadiska objemu, dostupnosti a rozsahu prítomnosti reklamy v našom každodennom živote.
This is of major significance in terms of the volume, accessibility and extent of advertising in our everyday lives.
Rodové stereotypy spôsobujú upevňovanie prísne rozdelených rodových úloh, čím sa obmedzuje priestor na konanie a životné príležitosti pre ženy a dievčatá, ale aj pre mužov a chlapcov.
Gender stereotypes consolidate narrow gender roles, thus restricting the room for manoeuvre and life opportunities for women and girls, but also for men and boys.
Keďže tento odkaz je v našom každodennom živote všadeprítomný – v televízii, v novinách, filmoch a na internete – stáva sa normou, ktorej sa podľa očakávaní a požiadaviek máme prispôsobiť.
As this message is omnipresent in our everyday lives - on TV, in newspapers, in films, and on the Internet - it becomes the norm to which we are expected and required to conform.
Reklama je osobitne určená na interpretáciu určitým spôsobom.
Advertising is specifically designed to be interpreted in a given way.
Jednou z podmienok jednotnej interpretácie a pravdepodobne aj jednotných komerčných postupov je preto forma založená na všeobecnej koncepcii alebo predsudkoch v cieľovej skupine spoločnosti.
One of the preconditions for uniform interpretation and, presumably, uniform commercial practice, is therefore that the form is based on general concepts or prejudices in its target group's society.
Byť ženou či mužom v dnešnej spoločnosti vyžaduje žiť podľa neprirodzených očakávaní, a to môže byť v praxi často náročné či dokonca nemožné dosiahnuť.
To be a woman or a man in today's society involves living up to artificial expectations, and this can, in practice, often be difficult or even impossible to achieve.
Predovšetkým to však nie je cieľ, ktorý stojí za dosiahnutie.
Above all, however, it is not an aim worth attaining.
Výskum ukazuje, že normy vytvárané rodovými stereotypmi v reklame objektivizujú ľudí v tom zmysle, že ženy aj muži – hoci ženy tým doteraz trpeli viac – sú prezentovaní ako objekty.
Research shows that the norms created by gender stereotypes in advertising objectify people, in the sense that both women and men - although women have suffered more up until now - are represented as objects.
Zredukovanie človeka na objekt spôsobuje vystavenie jednotlivca násiliu a urážkam.
Reducing a human to an object leaves the individual exposed to violence and insults.
Objektivizácia v reklame má kľúčový význam pre proces, v ktorom jednotlivec vytvára svoju identitu, a pre to, aký obraz sa vníma ako „normálny“.
Objectification in advertising is of key importance for the process by which an individual builds his/her identity and for how an image is perceived as 'normal'.
Vytváranie stereotypov súvisí s vytváraním myšlienok o mužoch a ženách a vzťahoch medzi nimi.
Stereotyping relates to ideas about women and men and the relationships between them.
Vytváranie stereotypov v reklame sa vníma aj ako nástroj moci.
Stereotyping in advertising is also seen as an instrument of power.
Cieľom politiky rodovej rovnosti je pre každého získanie moci na ovplyvňovanie spoločnosti a vlastnej existencie.
The objective of gender equality policy is for everyone to have the power to shape society and their own existence.
Neustálym vystavovaním objektivizácii a stereotypným odkazom sa tento cieľ ohrozuje.
Constant exposure to objectifying and stereotyped messages impedes this objective.
Komerčné odkazy zohrávajú čoraz dominantnejšiu úlohu v kultúre detí a mládeže.
Commercial messages are playing an ever more dominant role in child and youth culture.
Vieme, že tento vplyv sa prejavuje ďaleko za hranicami nákupu tovaru.
We know that this influence extends way beyond the purchase of goods.
Podmieňuje sa ním názor detí na samých seba, svoje okolie, kultúru a najmä násilie.
They condition children's views about themselves, their environment, their culture and, especially, violence.
Obraz rodových úloh vysielaný reklamou je dôležitý najmä preto, že deti sú v štádiu vytvárania hodnôt a postojov týkajúcich sa rodových úloh a hľadajú svoju identitu.
The image of gender roles conveyed by advertising is especially significant in that children are at the stage of developing their values and attitudes regarding gender roles, and of seeking their own identity.
Nesieme riziko, že sebavedomie vytvárané prostredníctvom medziľudských vzťahov a lásky vymeníme za prísne ekonomickú podmienenosť, v rámci ktorej si jednotlivci kupujú falošný pocit bezpečnosti prostredníctvom vlastníctva predmetov.
We run the risk of moving away from a self-reliance built up through human relationships and love to a strictly economic condition in which individuals purchase a false sense of security through the possession of objects.
Deti, a to najmä v citlivých situáciách, sú takému vplyvu najviac otvorené.
Children already in vulnerable situations are those most open to this influence.
Každá spoločnosť má svoje očakávania vrátane očakávaní a obrazov súvisiacich s pohlavím.
Each society has its expectations, including expectations and images that are tied to gender.
Existuje tu určitý model a hlavná koncepcia vytvárania rodových stereotypov obsahuje zveličovanie vymyslených rozdielov medzi pohlaviami.
There is already a model there and the very concept of gender stereotyping involves exaggerating fabricated differences between the sexes.
Tou je myšlienka, že jedno pohlavie je „lepšie“ než druhé pri vykonávaní určitých úloh v spoločnosti, pričom sa ignorujú rozdiely medzi jednotlivcami.
It is to consider that one sex is "better" than the other at carrying out certain tasks in society and to ignore differences between individuals.
Tým sa vytvára hlavný problém, pretože sa stanovujú rámce pre to, čo sa pre príslušné pohlavie považuje za „normálne“.
It creates a major problem by establishing the frameworks for what is "normal" for the respective sexes.
Výberom vlastnej cesty, ktorá nemusí zodpovedať danému pohlaviu jednotlivca, napríklad v oblasti vzdelania, sa môže vážne obmedziť možnosť voľby jednotlivca.
Choosing a path that does not correspond to one's gender, in the field of education for example, can seriously restrict the choices made by an individual.
Každý prijíma určité formy stereotypov alebo predsudkov v pohľade na svet alebo pri interpretácii sveta, ktorý ho obklopuje, ale len málo ľudí si to uvedomuje, a tak sa môžu predsudky alebo očakávania súvisiace s pohlavím bez ťažkostí opakovať.
Everybody adopts some form of stereotype or prejudice in their view or interpretation of the world around them, but very few people are conscious of doing so, and gender-related prejudices or expectations can be reproduced uncontested.
Preto je ťažké zmeniť šablónu.
It is therefore difficult to change the template.
Z tohto dôvodu je potrebné bojovať so štrukturálne zakorenenými stereotypnými obrazmi žien a mužov, ktoré okolo nás existujú.
This is why it is necessary to combat the structurally embedded stereotype images of women and men we find all around us.
Dá sa to dosiahnuť prostredníctvom informačných opatrení a opatrení na zvýšenie osvety.
This should be achieved through information and awareness-raising measures.
Je mnoho spôsobov, ako to urobiť, ale tieto kroky musia preniknúť na všetky úrovne spoločnosti, a to prijatím štrukturálneho prístupu, ktorým sa analyzujú vzťahy medzi právomocami pohlaví.
There are many ways of doing this, but the action has to permeate all levels of society, by adopting a structural approach that analyses gender power relations.
Rodové stereotypy často existujú v reklame na zvýšenie finančného zisku veľkých spoločností, v ktorých je hľadanie identity jednotlivca prepojené s prirodzenou podstatou a objemom tovaru a služieb, ktoré jednotlivec spotrebuje.
Gender stereotypes often exist in advertising to the financial gain of big business, in that an individual's search for identity is linked to the nature and volume of the goods and services he/she consumes.
Je zjavné, že do úvahy treba vziať skutočné, napr. biologické, rozdiely medzi pohlaviami, a že svoju úlohu zohrávajú aj potreby jednotlivca, ale najmä je potrebné si uvedomiť, že ako ľudské bytosti máme viac podobností ako rozdielov.
It is self evident that real, e.g. biological, differences between the sexes should to be taken into consideration and individual needs also play a role, but the point of departure must be the realisation that we as humans have more similarities than differences.
o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa uplatňuje systém všeobecných colných preferencií na obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2011 a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 552/97, č. 1933/2006 a nariadenia Komisie (ES) č. 964/2007 a č. 1100/2006
on the proposal for a Council regulation applying a scheme of generalised tariff preferences for the period from 1 January 2009 to 31 December 2011 and amending Regulations (EC) No 552/97, No 1933/2006 and Commission Regulations (EC) No 964/2007 and No 1100/2006
STANOVISKO Výboru pre rozvoj ...............................................................................30
OPINION of the Committee on Development ......................................................31
– so zreteľom na návrh Komisie pre Radu ( KOM(2007)0857 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2007)0857 ),
– so zreteľom na článok 133 Zmluvy o ES, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom ( C6‑0051/2008 ),
– having regard to Article 133 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0051/2008 ),
– so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod a stanovisko Výboru pre rozvoj ( A6‑0200/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinion of the Committee on Development ( A6‑0200/2008 ),
(1a) Všeobecný systém preferencií (VSP) bol už od svojho zavedenia jedným z kľúčových nástrojov obchodnej a rozvojovej politiky EÚ, ktorý pomáha rozvojovým krajinám znižovať chudobu, pretože prostredníctvom medzinárodného obchodu vytvára príjmy, a ktorý prispieva k ich trvalo udržateľnému rozvoju tým, že podporuje ich priemyselný rozvoj a diverzifikáciu ich ekonomík.
(1a) Since its creation, the Generalised System of Preferences (GSP) has been one of the key EU trade and development policy instruments to assist developing countries reduce poverty by generating revenue through international trade and to contribute to their sustainable development by promoting industrial development and the diversification of their economies.
Hlavným a celkovým cieľom tohto systému je pomôcť rozvojovým krajinám pri znižovaní chudoby.
The first and overall objective of the scheme is to assist developing countries to reduce poverty.