natgillin/translations-raw huggingface dataset:
30. domnieva sa, že Euroskupina by mala schváliť plán, ktorý sa má plniť v nasledujúcich dvoch rokoch v eurozóne; domnieva sa v záujme pevnejšej hospodárskej koordinácie, že Euroskupina by sa mala posunúť z neformálneho na formálnejší inštitucionálny rámec, ktorý zahŕňa vhodné infraštruktúry;
Believes that the Eurogroup should agree on a roadmap on what should be achieved in the next two years in the euro area; believes in the interest of stronger economic coordination that the Eurogroup should move away from an informal to a more formal institutional framework, which includes proper infrastructures;
Vonkajšie zastúpenie
External representation
32. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie predsedovi Euroskupiny, Rade, Komisii a Európskej centrálnej banke.
32 Instructs its President to forward this resolution to the President of the Eurogroup, the Council, the Commission and the European Central Bank.
Výročná správa o eurozóne za rok 2007 je druhou takouto správou, ktorú Európska Komisia pripravila.
The Annual Report on the Euro Area 2007 is the second such report prepared by the European Commission.
Minuloročnú správu prijala Rada a Európsky parlament priaznivo, ako dôležitý dokument obsahujúci hĺbkové analytické hodnotenie hospodárskych podmienok v eurozóne.
Last year report was well received by the Council and the European Parliament as an important document providing an in-depth analytical assessment of the economic conditions in the Euro zone.
Tohtoročná správa poskytuje prehľad hospodárskej situácie v roku 2006 a skúma hospodárske výzvy, ktorým čelia členské štáty eurozóny.
This year report provides an overview of the economic situation in 2006 and explores economic challenges facing Euro area Member states.
V roku 2006 nastalo výrazné oživenie hospodárstva v eurozóne – rast HDP sa zrýchlil z 1,4 % v roku 2005 na 2,7 % v roku 2006 a miera nezamestnanosti klesla ku koncu roka 2006 na 7,6 %, čo je najnižšia hodnota za pätnásť rokov.
In 2006, economic recovery of the Euro zone strengthened considerably, with GDP growth accelerating to 2.7% from 1.4% in the previous year, and the unemployment rate falling to 7.6% at the end of 2006, its lowest level in fifteen years.
V roku 2006 vznikli dva milióny nových pracovných miest, čo je dôkazom toho, že reformy pracovného trhu, ktoré podnikli niektoré členské štáty, začínajú prinášať ovocie.
Two million new jobs have been created in 2006 which demonstrates that labour market reforms undertaken in some Member states begin to bear fruits.
Hospodársky rast mal širokú základňu, podporovala ho veľká expanzia vývozu a silné oživenie domáceho dopytu, čo bolo odrazom lepšej situácie na pracovnom trhu a lepšej nálady spotrebiteľov a investorov.
Economic growth was broadly based, supported by robust export expansion and strong recovery of domestic demand, reflecting better situation in the labour market and improved sentiments of consumers and investors.
Naproti tomuto všeobecne pozitívnemu vývoju vecí v eurozóne však stojí niekoľko menej priaznivých trendov.
Against this generally positive picture of the overall situation of the Euro area there are some less favourable tendencies.
Po prvé, hoci je fiškálna konsolidácia značná, ešte stále nestačí na permanentné posilnenie trvalej udržateľnosti verejných financií.
First, the fiscal consolidation, though substantial, falls short of what is needed to permanently strengthen sustainability of public finances.
Počas obdobia vzostupu hospodárstva by krajiny mali hromadiť nadbytky vo fiškálnom salde, aby si vytvorili ochrannú zásobu na obdobia menej priaznivých fiškálnych výsledkov počas recesie a splnili strednodobý cieľ vyváženého či prebytkového rozpočtu.
In time of recovery, countries should accumulate surpluses in their fiscal balance to create cushion for less favourable fiscal performance in time of recession and to meet the medium term objective of budgets to be balanced or in surplus.
Okrem toho je deficit v najväčších hospodárstvach eurozóny stále značný (keď hovoríme o deficite očistenom od cyklických vplyvov).
Meanwhile, deficits in the largest economies of the Euro zone are still substantial in cyclically-adjusted terms.
Členské štáty by mali využiť súčasný cyklický vzostup na zlepšenie svojej celkovej fiškálnej situácie a pripraviť sa na horšie časy.
The Member states should use the current cyclical upswing to improve their overall fiscal position and to get prepared for "bad times".
Po druhé, procyklické fiškálne politiky v období hospodárskeho oživenia vedú k neoptimálnej kombinácii politík, a to vtedy, keď majú za následok viac obmedzujúcu menovú politiku, aby sa dali kontrolovať inflačné tendencie.
Second, pro-cyclical fiscal policies in times of economic recovery result in a suboptimal policy mix when they entail more restrictive monetary policy to control inflationary tendencies.
Na udržanie inflácie na nízkej úrovni vyžaduje trvalý fiškálny impulz vyššie úrokové sadzby, čo môže zvýšiť makroekonomické náklady na udržanie stability cien.
Continued fiscal stimulus requires higher interest rates to keep inflation at low level, which may increase macroeconomic costs of maintaining prices stability.
Slabá fiškálna disciplína môže viesť k prísnejšej menovej politike, čo bude mať negatívny dosah na rast a zamestnanosť.
Lack of sufficient fiscal discipline may induce more monetary tightening, with adverse effects for growth and employment.
Po tretie, treba si uvedomiť, že priemerné hodnoty makroekonomických ukazovateľov pre celú eurozónu zakrývajú rastúce rozdiely v hospodárskom raste, produktivite a konkurencieschopnosti medzi jednotlivými členskými štátmi.
Third, it should be noted, that the average values of macroeconomic indicators for the whole Euro area mask growing divergences between individual Member states in terms of economic growth, productivity and competitiveness.
Pôvodcom týchto rozdielov sú rozličné faktory vrátane nerovnakého tempa štrukturálnych reforiem, procesu dobiehania úrovne a rozličných vnútroštátnych politík vrátane tvorby miezd a daňového systému.
These differences result from a number of factors, including uneven pace of structural reforms, catching-up processes and different national policies, including wage formation and taxation.
Členské štáty, kde strata relatívnej konkurencieschopnosti odráža rastúce jednotkové náklady práce, by mali urobiť opatrenia na zvrátenie týchto negatívnych trendov.
Member states where losses in relative competitiveness reflect rapidly increasing unit labour costs should take steps to reverse these negative tendencies.
Správa poukazuje na to, že trvalo udržateľný rast vyžaduje viac štrukturálnych reforiem vrátane dokončenia vnútorného trhu s výrobkami, službami a prácou.
The report points out that sustained growth requires more structural reforms, including completion of the internal market in products, services and labour.
Najmä opatrenia zamerané na podnietenie väčšej hospodárskej súťaže a na otvorenie odvetvia služieb pravdepodobne v budúcnosti povzbudia rast a tvorbu pracovných miest.
In particular, measures aimed at establishing more competition and openness in the services sector are likely to stimulate growth and job creation in future.
Dôraznejšie vykonávanie lisabonskej stratégie by podobne pomohlo zrýchliť rozvoj inovácií a vzdelania a hospodárstva eurozóny by vďaka tomu boli konkurencieschopnejšie a dynamickejšie.
Similarly, a more vigorous implementation of the Lisbon strategy would help to speed up development of innovations and knowledge and make the Euro zone economies more competitive and more dynamic.
Rozširovanie eurozóny je proces, ktorý by mal priniesť jednotlivým členským štátom i eurozóne ako takej značné hospodárske výhody.
Enlarging the Euro zone is a process that should bring important economic benefits to the individual Members states and to the Euro area as a whole.
Správa sa zaoberá i úspešným vstupom Slovinska do eurozóny a povzbudzuje ostatné nové členské štáty k prijatiu opatrení, aby mohli tiež čoskoro prijať euro.
The report takes note of the successful accession of Slovenia to the Euro area and encourages other new Member states to take steps to adopt the Euro at an early date.
Proces vstupu do eurozóny však môžu skomplikovať nedostatočná dôslednosť a transparentnosť v procese vyhodnocovania stupňa nominálnej konvergencie v kandidátskych krajinách.
However, the accession process may be complicated by lack of consistency and transparency in the process of assessing the degree of nominal convergence in candidate countries.
Správa najmä upozorňuje na to, že definícia stability cien používaná na vyhodnocovanie konvergenčných kritérií (priemerná miera inflácie v troch členských štátoch EÚ s najnižšou mierou inflácie) je iná ako definícia stability cien, ktorú prijala ECB vo svojej menovej politike (miera inflácie pod 2 %, no blízko hranice 2 %), a trvá na tom, že tento rozdiel by sa mal byť napraviť.
In particular, the report recalls that the definition of price stability used for assessment of convergence criteria (the average inflation rate of three EU member states with lowest inflation rates) is inconsistent with the definition of price stability adopted by the ECB in its monetary policy (the inflation rate below 2%, but close to 2%), and insists that this inconsistency should be corrected.
Okrem toho správa konštatuje, že, keďže hospodárstva niektorých nových členských štátov rastú rýchlo, štáty môžu mať problémy so splnením kritéria o inflácii a vstupom do eurozóny, ak nespomalia svoj hospodársky rast, pretože inflácia môže odrážať veľký nárast produktivity a byť teda súčasťou procesu dobiehania úrovne ostatných krajín.
Moreover, the report observes that with their economies growing rapidly, some new Member States may face difficulties in meeting the inflation criterion and joining the Euro zone without slowing down their economic growth since inflation may reflect strong productivity gains and thus be part of the catching-up process.
Správa preto žiada Komisiu a Radu, aby vo svetle týchto nových skutočností a rozdielov v hospodárskom rozvoji preskúmali konvergenčné kritériá.
Therefore the report calls on the Commission and the Council to examine the convergence criteria in light of the new reality and differences in economic developments.
Na plné využitie potenciálnych výhod jednotnej meny je potrebná väčšia koordinácia medzi členskými štátmi najmä prostredníctvom spoločného časového harmonogramu a spoločných makroekonomických očakávaniach pre návrhy národných rozpočtov.
To exploit fully the potential benefits of the single currency there is a need for more policy coordination among Member states, in particular through a common timetable and common macroeconomic assumptions for national budget preparations.
Podobne by sa mal posilniť aj celoeurópsky dohľad nad fiškálnymi výsledkami a plánom reforiem v jednotlivých členských štátoch.
Also, surveillance at the EU level over fiscal performance and reform agendas in individual Member states should be reinforced.
Vo vonkajšej sfére existuje jasný dôvod na spoločné zastúpenie eurozóny v medzinárodných finančných inštitúciách za predpokladu, že budú hospodárske politiky jednotlivých štátov dostatočne koordinované.
In the external sphere, there is a clear rationale for joint representation of the Euro area in international financial institutions, provided that economic policies of individual states are coordinated to a sufficient degree.
Výročná správa Komisie o eurozóne za rok 2007 predstavuje dobrý základ pre širokú diskusiu o celkovej hospodárskej situácii v eurozóne a výzvach, ktoré ju čakajú.
The Commission's Annual Report on the Euro Area 2007 provides a good basis for a comprehensive discussion of the overall economic situation in the Euro zone and challenges ahead.
Umožňuje tiež Európskemu parlamentu vyjadriť svoje názory a formulovať svoje priority pre hospodárske politiky a riadenie v Únii.
It also allows the European Parliament to express its views and formulate priorities on economic policies and governance in the Union.
Výročná správa o eurozóne za rok 2007
2007 annual report on the euro area
o odporúčaní pre rozhodnutie Rady o pristúpení Bulharska a Rumunska k Dohovoru z 26. júla 1995 o využívaní informačných technológií na colné účely, vypracovaného na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii
on the recommendation for a Council Decision concerning the accession of Bulgaria and Romania to the Convention of 26 July 1995, drawn up on the basis of Article K.3 of the Treaty on European Union, on the use of information technology for customs purposes
– so zreteľom na odporúčanie Komisie Rade ( KOM(2007)0211 ),
– having regard to the Commission recommendation ( COM(2007)0211 ),
– so zreteľom na článok 3 odsek 4 aktu o pristúpení Bulharska a Rumunska, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom ( C6‑0168/2007 ),
– having regard to Article 3(4) of the Act of Accession of Bulgaria and Romania, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0168/2007 ),
– so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci ( A6‑0265/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0265/2007 ),
ES L 157 z 21.6.2005, s.
OJ L 157, 21.6.2005, p.
203. z roku 2005 zjednodušil ich pristúpenie k dohovorom (a protokolom) uzavretým členskými štátmi na základe článku 34 Zmluvy o EÚ (bývalý článok K.3 Zmluvy o EÚ) alebo článku 293 Zmluvy o ES.
203. concluded in 2005 simplified accession by those countries to the conventions (and protocols) concluded by the Member States on the basis of Article 34 of the EU Treaty (former Article K.3 of that treaty) or Article 293 of the EC Treaty.
Príloha I aktu o pristúpení stanovuje zoznam siedmich dohovorov a protokolov týkajúcich sa oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí, medzi ktoré patria: Dohovor z 26. júla 1995 vypracovaný na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii o používaní informačných technológií na colné účely; Protokol z 29. novembra 1996 vypracovaný na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii, o výklade Dohovoru o využívaní informačných technológií pre colné účely prostredníctvom predbežných nálezov Súdneho dvora Európskych spoločenstiev; Protokol z 12. marca 1999 vypracovaný na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii o rozsahu prania výnosov v Dohovore o používaní informačných technológii na colné účely a o zahrnutí evidenčných čísel dopravných prostriedkov do dohovoru; a Protokol z 8. mája 2003 vypracovaný na základe článku 34 Zmluvy o Európskej únii, ktorým sa mení a dopĺňa Dohovor o používaní informačných technológií na colné účely, so zreteľom na vytvorenie identifikačnej databázy colných spisov.
Annex I to the Act of Accession lists the seven relevant conventions and protocols in the justice and home affairs sphere, including: the Convention of 26 July 1995, drawn up on the basis of Article K.3 of the Treaty on European Union, on the use of information technology for customs purposes; the Protocol of 29 November 1996, drawn up on the basis of Article K.3 of the Treaty on European Union, on the interpretation, by way of preliminary rulings, by the Court of Justice of the European Communities of the Convention on the use of information technology for customs purposes; the Protocol of 12 March 1999, drawn up on the basis of Article K.3 of the Treaty on European Union, on the scope of the laundering of proceeds in the Convention on the use of information technology for customs purposes and the inclusion of the registration number of the means of transport in the Convention; and the Protocol of 8 May 2003, established in accordance with Article 34 of the Treaty on European Union, amending, as regards the creation of a customs files identification database, the Convention on the use of information technology for customs purposes.
So zreteľom na uvedený zjednodušený systém, nie je už potrebné rokovať o uzatvorení osobitných protokolov o pristúpení.
Owing to the use of this simplified system, there is no longer any need to negotiate and conclude specific accession protocols.
V záujme toho, aby Dohovor z 26. júla 1995 o používaní technológií na colné účely a s ním súvisiace protokoly nadobudli účinnosť pre Bulharsko a Rumunsko, Rada by po konzultácii s Európskym parlamentom
In order for the Convention of 26 July 1995 on the use of information technology for customs purposes and the protocols thereto to come into force in respect of Bulgaria and Romania, the Council simply needs to adopt, following consultation of Parliament
203 mala prijať len rozhodnutie o dátume, kedy dohovor a jeho protokoly nadobudnú účinnosť.
203. , a decision determining the date on which the convention and the protocols thereto are to enter into force.
Váš spravodajca preto navrhuje, aby sa rozhodnutie Rady schválilo bez pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov.
Your rapporteur therefore proposes that the Council decision be approved without amendment.
Pristúpenie Bulharska a Rumunska k Dohovoru z 26. júla 1995 o využívaní informačných technológií na colné účely, vypracovaného na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii
Accession of Bulgaria and Romania to the Convention of 26 July 1995 on the use of information technology for customs purposes
o výročnej správe Európskej centrálnej banky za rok 2006
on the ECB annual report for 2006
– so zreteľom na výročnú správu Európskej centrálnej banky (ECB) za rok 2006,
– having regard to the Annual Report 2006 of the European Central Bank (ECB),
– so zreteľom na článok 113 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,
– having regard to Article 113 of the Treaty establishing the European Community,
ES C 191, 29.7.1992, s.
OJ C 191, 29.7.1992, p.
68. , ktorý je prílohou zmluvy,
68. annexed to the Treaty,
– so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. júla 2006 o sledovaní údajov o bankových prevodoch zo systému SWIFT tajnými službami USA
– having regard to its resolutions of 6 July 2006 on the interception of bank transfer data from the SWIFT system by the US secret services
Prijaté texty , P6_TA(2006)0317 . a zo 14. februára 2007 o prípade SWIFT, dohode o PNR a transatlantickom dialógu o týchto otázkach
Texts Adopted , P6_TA(2006)0317 . and of 14 February 2007 on SWIFT, the PNR agreement and the transatlantic dialogue on these issues
Prijaté texty , P6_TA(2007)0039 . ,
Texts Adopted , P6_TA(2007)0039 . ,
– so zreteľom na uznesenie z 15. februára 2007 o stave európskeho hospodárstva: prípravná správa o hlavných smeroch hospodárskej politiky na rok 2007
– having regard to its resolution of 15 February 2007 on the situation of the European economy: preparatory report on the broad economic policy guidelines for 2007
– so zreteľom na svoje uznesenie z 26. apríla 2007 o verejných financiách v EMÚ za rok 2006
– having regard to its resolution of 26 April 2007 on public finances in the EMU 2006
– so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Päť rokov eurobankoviek a euromincí ( KOM(2006)0862 ),
– having regard to the Communication from the Commission on Five years of euro banknotes and coins ( COM(2006)0862 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Výročné vyhlásenie o eurozóne za rok 2007 ( KOM(2007)0231 ),
– having regard to the Communication from the Commission on the Annual Statement on the Euro area 2007 ( COM(2007)0231 ),
– so zreteľom na správu ECB o finančnej stabilite z decembra 2006 a jej správu o finančnej integrácii v Európe z marca 2007,
– having regard to the ECB's Financial Stability Review December 2006 and its report on Financial Integration in Europe of March 2007,
– so zreteľom na jarné hospodárske predpovede Komisie zo 7. mája 2007,
– having regard to the Commission's Spring Economic Forecasts of 7 May 2007,
– so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci ( A6‑0266/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6‑0266/2007 ),
A. keďže HDP eurozóny sa v roku 2006 zvýšil o 2,8 % z úrovne 1,5 % v roku 2005, čo predstavuje najlepší výsledok od roku 2000, zatiaľ čo miera inflácie dosahovala 2,2 % rovnako ako v roku 2005, a preto nie je dôvod na uspokojenie,
A. whereas the GDP of the euro zone increased by 2,7% in 2006, up from 1,4% in 2005, which leaves no room for complacency, the best performance since 2000, whilst the inflation rate was 2,2%, unchanged compared with 2005,
B. keďže hlavnou hnacou silou rýchlejšieho rastu v eurozóne bol vnútorný dopyt, najmä investície,
B. whereas internal demand, notably investment, was the main driving force behind the increase in growth in the euro zone,
C. keďže zvýšenie cien energie, ktoré sa začalo v roku 2005, nevyvolalo vnútorné inflačné tlaky vzhľadom na to, že zvýšenie miezd bolo len mierne a neboli pozorované žiadne sekundárne následky,
C. whereas the increase in energy prices which started in 2005 did not give rise to internal inflationary pressure, since wage increases remained moderate and no second-round effects were observed,
D. keďže sa doteraz nezohľadnili odporúčania predložené v prechádzajúcich uzneseniach Parlamentu o výročnej správe ECB týkajúce sa transparentnosti hlasovania a zverejňovania zápisníc,
D. whereas the recommendations put forward in Parliament's previous resolutions on the ECB annual report concerning transparency of voting and publication of minutes have not yet been taken into account,
E. keďže Parlament chce pomôcť posilniť úlohu a medzinárodnú autoritu ECB a eurozóny na medzinárodnej scéne,
E. whereas Parliament wishes to help strengthen the role and international authority of the ECB and the euro zone on the international stage,
F. keďže o menovanie do vysokých funkcií v MMF, Svetovej obchodnej organizácii či OECD sa na rozdiel od Svetovej banky uchádzalo mnoho kandidátov,
F. whereas there have been many applicants for appointment to senior positions at the IMF, WTO or OECD, quite apart from those at the World Bank,
G. keďže ECB v roku 2006 naďalej upravovala úrokové sadzby, ktoré boli od decembra 2005 zvýšené osemkrát o 200 bázických bodov na súčasné 4 %,
G. whereas the ECB continued to adjust interest rates in 2006, interest rates having been raised eight times since December 2005, by 200 basis points up to the current 4%,
H. keďže podľa očakávaní by sa mal rast v roku 2007 do istej miery spomaliť na 2,6 % v dôsledku minimalizácie menovej akomodácie, pričom inflácia by mala poklesnúť na 1,9 %,
H. whereas growth is expected to slow down somewhat to 2,6 % in 2007 reflecting the withdrawal of monetary accommodation, with a decline in inflation to 1,9 %,
I. keďže sa deficit bežného účtu Spojených štátov v roku 2006 naďalej zvyšoval až na úroveň 6,5 % HDP a Eurosystém pokračoval v zdôrazňovaní rizika a neistoty v súvislosti s pretrvávajúcou rozsiahlou celosvetovou nerovnováhou bežných účtov,
I. whereas the US current account deficit continued to rise up to 6,5 % of GDP in 2006 and the Eurosystem continued to stress the risks and uncertainties related to the continuation of large global current account imbalances,
J. keďže rozsiahla globálna nerovnováha naďalej predstavuje riziko pre vývoj výmenných kurzov a svetový hospodársky rast a je bezpodmienečne nutné reagovať na toto riziko,
J. whereas large global imbalances continue to represent a risk for exchange rate developments and worldwide economic growth and whereas it is imperative that these risks be addressed,
K. keďže výmenný kurz eura sa v roku 2006 zhodnotil o 11,4 % voči americkému doláru, o 12 % voči japonskému jenu a o 8 % voči čínskemu jüanu (renminbi),
K. whereas in 2006 the exchange rate of the euro appreciated by 11,4 % against the US dollar, 12,4 % against the Japanese yen and 8 % against the Chinese renminbi,
Menový a hospodársky vývoj
Monetary and economic developments
2. zdôrazňuje, že na základe nedávneho pomalého oživenia sa musí každé zvýšenie úrokových sadzieb starostlivo zvážiť, aby nebol ohrozený hospodársky rast; poukazuje na to, že členské štáty musia v záujme podpory hospodárskeho oživenia vykonať potrebné štrukturálne reformy, ako aj investičné činnosti;
Emphasises that, against the background of the recent recovery, any further raising of interest rates should be undertaken with caution in order not to endanger economic growth; points out that in order to support the economic recovery, Member States must implement both the necessary structural reforms and investment activities;