natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dnes sa však vo veľkej miere uznáva, že klimatická zmena zasahuje všetky odvetvia spoločnosti a môže mať pre spoločnosť katastrofické dôsledky, ak rázne nezakročí.
Today, however, there is broad recognition that Climate Change affects all sectors of society and, if not tackled vigorously, may lead to catastrophic consequences for society.
EÚ na križovatke
EU at the crossroad
EÚ stojí na križovatke, pokiaľ ide o budúcnosť energií.
The EU is at a crossroad concerning the future of energy.
Nemáme nijaký zázračný prútik na riešenie energetických a klimatických problémov.
There is no silver bullet to the energy and climate challenge.
Treba sa usilovať o mnohoraký prístup vo všetkých pilieroch:
A multi-pronged approach must be pursued where the main pillars will be:
- zvyšovanie energetickej účinnosti;
- enhanced energy efficiency,
- postupné zredukovanie využívania fosílnych palív
- the gradual phase-out of fossil fuels and
- rozsiahle investície do výskumu, vývoja a rozmiestnenia alternatívnych zdrojov a najmä energie z obnoviteľných zdrojov.
- massive investments in research, development and deployment of alternative energy sources, first and foremost renewable energy .
Smernica Komisie EÚ o obnoviteľných zdrojoch je pokračovaním rozhodnutia Európskej rady z marca roku 2007.
The EU Commission Renewables Directive is a follow-up to the European Council decision from March, 2007.
Cieľom návrhu je stanoviť celkový záväzný cieľ dosiahnuť v celkovej spotrebe energie 20-percentný podiel energie z obnoviteľných zdrojov a rovnako záväzný cieľ dosiahnuť 10-percentný podiel obnoviteľnej energie v odvetví dopravy do roku 2020, ako aj stanoviť záväzné vnútroštátne ciele do roku 2020 v súlade s celkovým 20-percentným cieľom EÚ.
The proposal aims to establish an overall binding target of a 20% share of renewable energy sources in energy consumption in 2020 and an equally binding target of a 10% share of renewable energy in the transport sector by 2020 , as well as binding national targets by 2020 in line with the overall EU target of 20%.
Vítame návrh Komisie.
The Commission proposal is welcome.
Parlament vo viacerých správa požadoval zvýšenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov v energetickom mixe EÚ, ba dokonca zvažoval zvýšenie cieľa na 25 %.
Parliament has in several reports recently asked for an increase in the level of renewable energy in the EU energy mix, and even considered a binding target of 25%.
Výbor ENVI vypracoval toto stanovisko v rámci rozšírenej spolupráce s gestorským výborom, ktorým je výbor ITRE.
This opinion from ENVI is prepared under the provision of enhanced cooperation with the lead committee, ITRE.
Stanovisko výboru ENVI po dohode so spravodajcom výboru ITRE sa bude zameriavať najmä na navrhované kritériá trvalej udržateľnosti pre biopalivá.
In agreement with the rapporteur in ITRE, the ENVI opinion will focus mainly on the proposed sustainability criteria for biofuels.
Bioenergia – súčasť riešenia
Bioenergy – part of the solution
Bioenergia, podobne ako iné obnoviteľné zdroje, môže hodnotne prispievať k zmierňovaniu následkov zmeny klímy a k energetickej bezpečnosti.
Like other renewable sources, bioenergy can make valuable contributions in climate mitigation and energy security.
Má dve rozhodujúce výhody.
It has two decisive advantages.
Po prvé, biomasa je akumulovanou energiou ; podobne ako v prípade fosílnych palív, možno ju kedykoľvek využiť.
First, biomass is stored energy ; like fossil fuels, it can be drawn on at any time.
Po druhé, biomasa môže produkovať všetky formy nosičov energie pre moderné hospodárstva: elektrinu, plyn, kvapalné palivá a teplo.
Second, biomass can produce all forms or carriers of energy for modern economies: electricity, gas, liquid fuels, and heat.
Bioenergia zabezpečuje prácu na vidieku a môže zvýšiť ziskovosť v poľnohospodárstve, v odvetví spracovania potravín a lesníctva.
Bio-energy provides rural jobs, and can increase profitability in the agriculture, food-processing and forestry sectors.
Plochy na pestovanie biomasy môžu pomôcť pri obnove degradovaných území a rastúce stromy, kríky a trávy môžu zvrátiť škody napáchané na pôde, a pritom prispieť k výrobe a predaju energie ako významného bonusu.
Biomass plantations can help to restore degraded lands and growing trees, shrubs or grasses can reverse damage to soils, with energy production and sales as a valuable bonus.
Bioenergia je však veľmi náročná na pôdu a ekologické dôsledky, ktoré s tým súvisia, sú rozsiahle.
Bio-energy is at the same time inherently land-intensive and the associated environmental impacts are significant.
Hlavné problémy súvisia s odlesňovaním, so stratou biodiverzity, s vyčerpávaním živín v pôde a s nadmerným využívaním vody.
Some key concerns relate to deforestation, loss of biodiversity, depletion of soil nutrients, and excessive use of water.
Pozitívne ekologické dôsledky zahŕňajú obnovu degradovanej pôdy, vytváranie možností na doplnkové využívanie pôdy a synergické vplyvy produkcie vlákniny a ďalších neenergetických produktov.
Some positive environmental impacts include restoration of degraded land, creation of complementary land use options, and synergies in the provision of fibre and other non-energy products.
Moderná koncepcia biorafinérie je vysokoefektívny agro-priemyselný komplex, ktorý vytvára produkuje produktov – potraviny, krmivá, palivo, vlákninu a iné, čiže maximalizuje hodnotu pôdnych zdrojov a biomateriálov.
The modern concept of a bio-refinery is a highly efficient agro-industrial complex that creates multiple products—food, feed, fuel, fiber and more—thus maximizing the value of land resources and bio-based materials.
Existuje veľa technológií efektívnej konverzie biomasy, najmä pokiaľ ide o teplo a elektrinu.
There are a range of technologies for efficient conversion of biomass, especially in the case of heat and power.
Využitie biomasy na tieto účely je všeobecne akceptované, pretože je ekonomicky konkurencieschopné a ekologicky účinné.
Biomass used for these purposes is generally favoured because they are both more economically competitive and environmentally effective.
Skutočnosť, že biomasa sa môže účinnejšie využívať na výrobu tepla a elektriny, nevylučuje jej využívanie na výrobu palív.
The fact that biomass can be more effectively used for heat and electricity production, does not rule out its use for transport fuels.
Emisie skleníkových plynov v doprave predstavujú náročnú úlohu v EÚ a vo všetkých členských štátoch sa ich množstvo zväčšuje.
GHG emissions from transport constitute a difficult challenge in the EU and are on the increase in most Member States.
Nie je možné, aby sa emisie z dopravy naďalej zvyšovali, keď súčasne všeobecným cieľom EÚ je znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2020 o 30 % alebo viac.
There is no way transport emissions can continue to increase, while, at the same time, the overall objective for the EU is to reduce GHG emissions to 2020 by 30% or more.
Treba sledovať alternatívne spôsoby, ako sú:
Alternative ways have to be pursued, like:
- vyššia účinnosť palív – zvýšené úsilie o vyvinutie elektrických vozidiel, hybridov a napájacích hybridov a áut s vodíkovými palivovými článkami – prechod na iné druhy dopravy, stimulovanie hromadnej dopravy, železničnej dopravy, atď. a – využívanie biopalív ,
- enhanced fuel efficiency , - increased efforts to develop electric vehicles, hybrids and plug-in hybrids and fuel cell cars run on hydrogen ., - a modal shift, giving a boost to public transport, rail transport etc. and - the use of bio-fuels,
Alternatívy ako vodík, elektrina a hybridy a ďalšie sú sľubné, ale nikto dnes nedokáže povedať, ktorá z technológií, ktoré sú v hre, bude predstavovať najúčinnejšiu odpoveď na energetické a klimatické problémy.
While alternatives like hydrogen, electricity and hybrids etc are promising, nobody can tell today which of the technologies at play that will present the most effective response to the energy and climate challenge.
Všetky možnosti by mali zostať otvorené.
All options should be kept open.
Biopalivá vyvolávajú otázky
Bio-fuels increasingly questioned
Len pred niekoľkými rokmi niektorí ľudia považovali biopalivá za všeliek na mnohé globálne energetické, ekologické problémy a problémy rozvoja vidieka.
Only a few years ago bio-fuels were seen by some to be a panacea for a range of global energy, environment and rural development issues.
Dnes vyvolávajú mnoho otázok tak z hľadiska očakávaných úspor skleníkových plynov, ako aj množstva známych nepriaznivých účinkov.
Today they are widely questioned, both from the point of view of the expected GHG savings but, as well, for a host of perceived adverse effects.
Patria k nim obavy, že intenzifikácia výroby biopalív zvýši tlak na pôdu, vody a biodiverzitu.
Among them are fears that the intensification of bio-fuels production will increase pressures on soil, water and biodiversity.
Objavujú sa aj obavy, že rozširovanie výroby biopalív negatívne ovplyvní potravinovú bezpečnosť a zrýchli deštrukciu dažďových pralesov.
Concerns are also expressed that the expansion of bio-fuels production will negatively affect food security as well as accelerate the destruction of rainforests.
V súčasnosti sa na pestovanie biopalív využíva len 25 miliónov hektárov pôdy, čo predstavuje asi 0,5 % z 5 miliárd hektárov poľnohospodárskej pôdy celého sveta.
Currently, the amount of land devoted to growing bio-fuels is only 25 million hectares, or about 0.5 % of the 5 billion hectares of global agricultural land.
Pri posudzovaní disponibility pôdy na energetické plodiny sa všeobecne uznáva, že najprv treba uspokojiť potravinové a krmivové požiadavky.
In assessing the availability of land for energy crops, it is generally assumed that food and feed requirements should be met first.
Energetické plodiny však nemusia rásť na ornej pôde.
But energy crops need not grow on arable land.
Namiesto toho môžu rásť v degradovanej pôde, čím sa minimalizujú konflikty súvisiace s využívaním pôdy.
Instead they can grow on degraded lands, thereby minimizing land use conflicts.
Z jednej plodiny sa v iných prípadoch dá vyrobiť viacero produktov zahŕňajúcich kategórie potravín, krmív, palív, vlákniny a ďalších.
In other cases, the same crop may result in multiple products—including food, feed, fuel, fibre and other categories.
Poskytovanie hospodárskych stimulov na pestovanie bioenergetických plodín by sa preto malo čo najviac sústreďovať na degradované, opustené alebo okrajové pozemky a malo by sa zameriavať na podporu získavania viacerých produktov.
The provision of economic incentives for bio-energy crops should therefore be concentrated on degraded, abandoned, or marginal lands where possible, and should aim to encourage multiple products.
Skutočnosť, že výroba biopalív doteraz celkovo negatívne neovplyvnila ceny potravín, nevylučuje, že nespôsobí takéto problémy v budúcnosti, ak výroba biopalív dosiahne oveľa vyššiu úroveň alebo sa premiestni do citlivejších regiónov.
The fact that bio-fuels production up till now has not had an overall negative effect on food prices does not preclude it from causing such problems in the future, should bio-fuels production reach much higher levels and/or move into sensitive regions.
Svet navyše rieši problém zmenšujúcich sa a/alebo nákladnejších dodávok fosílnych palív, čo v kombinácii s rastúcou populáciou a zmenami v stravovaní nevyhnutie vyvolá väčšie tlaky na pôdu.
Furthermore, as the world faces dwindling and/or more costly supplies of fossil fuels - in combination with increasing population and changing diet - there will inevitably be more land pressures.
Potenciálne napätie medzi na jednej strane zvýšenou výrobou biopalív a na druhej strane produkciou potravín, stratou biodiverzity a odlesňovaním treba brať vážne.
The potential tension between, on the one hand, increased bio-fuels production and, on the other hand, food production, biodiversity loss and deforestation have to be taken seriously.
Treba robiť náročné kompromisy.
Difficult trade-offs have to be made.
Osobitnou úlohou bude zabránenie ďalšiemu odlesňovaniu.
A particular challenge will be to avoid contributing to further deforestation.
Nebezpečenstvo presunutia výroby je zjavné.
The risk for displacement is obvious.
Napríklad, keď sa na výrobu biopalív budú čoraz viac využívať rastlinné oleje, ako alternatíva sa okamžite ponúkajú lesné pozemky v tropických oblastiach.
For instance, when vegetable oils are increasingly used for bio-diesel, forest lands in the tropics present themselves as alternatives immediately.
Jediným účinným spôsobom na vyváženie týchto tlakov by mohol byť akýsi kompenzačný systém s cieľom „zastavenia odlesňovania“.
The only effective way to balance such pressures would be through some kind of a compensation scheme for “avoided deforestation”.
Veľký potenciál tropických krajín
Major potential in tropical countries
Plodiny pestované na biomasu v tropických a subtropických regiónoch sú z hľadiska energie na jednotku pôdy priemerne 4 až 6-krát produktívnejšie ako typické plodiny pestované v miernom klimatickom pásme.
Biomass crops grown in tropical and sub-tropical regions, in terms of energy per unit of land, are 4-6 times more productive on average than typical crops grown in temperate climates .
Na tropické krajiny majú negatívny vplyv vysoké dotácie pre poľnohospodárske odvetvia v krajinách OECD.
Tropical countries have been impacted negatively by the heavily-subsidized agricultural sectors in OECD countries.
Reforma poľnohospodárstva by mohla priniesť skutočné príležitosti prinajmenšom pre najmenej rozvinuté krajiny, aby modernizovali svoje poľnohospodárske odvetvia využitím biopalív ako určitého impulzu.
Agricultural reform could offer real opportunities, not l east for the LDCs, to modernize their agricultural sectors, using bio-fuels as somewhat of a driver.
Základná logika obchodu s bioenergiou medzi severom a juhom vyplýva hlavne z veľkých rozdielov v produktivite a výrobných nákladoch.
The underlying logic for North-South bio-energy trade arises mainly from the large differences in productivity and cost of production.
Preto je prirodzené uznať obrovský potenciál efektívnej výroby biopalív, ktorý ponúkajú mnohé africké a latinskoamerické krajiny .
It is therefore natural to recognize the huge potential for effective bio-fuels production offered by many African and Latin American countries .
Dovozy z týchto kontinentov by mali byť pre Európsku úniu uprednostňovanou alternatívou za predpokladu, že výroba sa bude riadiť prísnymi kritériami udržateľnosti.
Imports from these continents ought to be a favored alternative for the Europea n Union, provided the production is guided by strict sustainability criteria.
Na rozvoj priemyslu biopalív však mnohé krajiny s nízkymi príjmami potrebujú vo veľkej miere budovanie kapacít.
However, to develop a bio-fuels industry most low-income countries are in great need of capacity building.
Nedávna iniciatíva Komisie, globálna aliancia proti zmene klímy, by pre to mala byť vynikajúcim nástrojom.
The recent Commission Initiative, the Global Climate Change Alliance, should be a perfect instrument for this.
Odporúča sa opatrný prístup
Cautious approach recommended
Byť spravodajcom výboru požiadaného o stanovisko preto dáva pocit veľkej zodpovednosti.
Being draftsman of this report therefore feels like a huge responsibility.
Kritériá udržateľnosti pre biopalivá sú naliehavo potrebné, zároveň je však nesmierne ťažké ich vypracovať.
The sustainability criteria for bio-fuels are urgently needed, at the same time immensely complex to develop.
Ak sa správne nastavia, biopalivá by mali pozitívne vplývať na zmiernenie zmeny klímy a energetickú bezpečnosť.
If done the right way, bio-fuels should be able to contribute positively to climate change mitigation and energy security.
Ak nie, je zrejmé riziko, že iniciatíva v oblasti biopalív by mohla skončiť veľkým neúspechom.
If not, the risk is obvious that the bio-fuels initiative could end in a big failure.
V súčasnosti sa nachádzame v ranej fáze vývoja biopalív.
We are presently in the early stages of bio-fuel developments.
Zatiaľ čo výskumné úsilie v oblasti druhej generácie biopalív vyzerá sľubne, problémom je časové hľadisko.
While research efforts into the next generation of bio- fuels look promising, the problem is the time perspective.
Väčšina odborníkov pochybuje, že technológie založené na lignocelulóze budú komerčne dostupné vo významnej miere skôr ako za desať až pätnásť rokov.
Most experts doubt that technologies based on ligno-cellulose will be commercially viable in a significant way within the next ten to fifteen years.
Ak je táto predpoveď pravdivá – a EÚ zachová záväzný cieľ vo výške 10 % – výroba biopalív sa bude rýchlo rozmáhať, a to najmä z agropalív.
If this prediction is right - and the EU would maintain the 10% binding target – bio-fuels production will expand rapidly, based primarily on agro-fuels.
To by mohlo mať vážne následky pre potravinovú bezpečnosť, biologickú rozmanitosť a tempo deštrukcie dažďových pralesov.
This could have serious implications for food security, for biodiversity as well as for the rate of rainforest destruction.
Vzhľadom na všetky neznáme skutočnosti súvisiace s technologickým rozvojom, ale aj so zmenami vo využívaní pôdy, existuje závažný dôvod na opatrnosť a na prístup postupných krokov.
Because of all the unknowns – both with regard to technology developments but also to land use changes – there is a compelling argument for caution and a step-by-step approach.
Navrhovaný záväzný cieľ vo výške 10 % sa zdá byť príliš optimistický.
The proposed 10% binding target appears too optimistic.
Účelom by nemalo byť dosiahnutie cieľa za každú cenu, ale skôr realizácia politík s významným prínosom pre klímu.
The objective should not be to reach the target at all costs, rather to implement policies which result in a significant benefit for the climate.
Kritické preskúmanie návrhu Komisie
The Commission Proposal – a critical review
Návrh Komisie týkajúci sa kritérií udržateľnosti pre biopalivá má svoje jasné prínosy .
The Commission proposal on sustainability criteria for bio-fuels has its clear merits .
Sú však potrebné významné zmeny.
However, there is need for significant changes.
Na začiatok treba pripomenúť dôležitú vec.
At the outset, an important point has to be made.
Stanovením kritérií udržateľnosti EÚ vytvára prémiový trh dopravných palív založených na obnoviteľných zdrojoch energie.
By establishing the sustainability criteria, the EU is creating a premium market for transport fuels based on renewable energy.
Z toho prirodzene vyplýva, že EÚ by mala mať právo zaviesť osobitné požiadavky na takéto palivá.
From this naturally follows, that the EU should have all the right to introduce specific demands on such fuels.
Ďalšia všeobecná poznámka sa týka skutočnosti, že EÚ nie je jediná, kto sa usiluje regulovať zavedenie dopravných palív založených na obnoviteľných zdrojoch energie.
A further general comment concerns the fact that EU is not alone in making efforts to regulate the introduction of transport fuels based on renewable energy.
Konečným cieľom by malo byť prijatie medzinárodne široko akceptovaných kritérií udržateľnosti.
The ultimate goal ought to be the adoption of sustainability criteria that are widely accepted internationally.
Komisiu vyzývame, aby rozšírila dialóg s ostatnými významnými aktérmi, pričom cieľom je dosiahnuť čo najväčšiu spoločnú zhodu.
The Commission is called upon to broaden the dialogue with other major actors, the objective being to reach as common an understanding as possible.
Prehodnotenie záväzného cieľa
Revise the binding target
Keď Európska rada odsúhlasila cieľ po prvýkrát, bol podmienený.
When the target was first agreed upon by the European Council it was conditional.
Tromi stanovenými podmienkami boli: 1) stanovenie kritérií udržateľnosti, 2) komerčná dostupnosť druhej generácie biopalív, a 3) zmena a doplnenie smernice o kvalite palív.
The three conditions set were: 1) the establishment of the sustainability criteria , 2) the commercial availability of second generation bio-fuels, and 3) the amendment of the Fuel Quality Directive.
Podľa nedávnych vedeckých správ sa s rozšírením biopalív spája veľa neistôt.
When taking stock of recent scientific reports the uncertainties linked to the expansion of bio-fuels are many.
To je dôvod, prečo vedecký výbor Európskej environmentálnej agentúry, ako aj Spojené výskumné stredisko zašli až tak ďaleko, že odporučili zrušenie cieľa 10 %.
This is the background why both the EEA Scientific Committee as well as the JRC went as far as recommending a suspension of the 10% target.
Hlavné otázniky sa týkajú komerčnej dostupnosti biopalív druhej generácie a priamych, ako aj nepriamych dôsledkov využívania pôdy na výrobu biopalív.
Major questionmarks concern the commercial availability of second generation bio-fuels and the direc t as well as indirect land use effects of bio-fuels production.
Keďže v súčasnosti existuje mnoho neznámych, zdá sa, že zodpovednou cestou vpred je zrušenie rozhodnutia o cieli 10 % palív z obnoviteľných zdrojov a namiesto toho zníženie cieľa – napríklad na 8 % – a pravidelné prehodnocovanie celej politiky vrátane cieľa.
Given the many unknowns today, the responsible way forward seems to be to reverse the decision about the 10% renewable target and, instead, go for a lower target – like 8 % - and undertake regular reviews of the whole policy, including the target.
Zavedenie udržateľných kategórií energie z obnoviteľných zdrojov
Introduce sustainable categories of renewable energy
Cieľom tejto smernice je podporovať energiu z obnoviteľných zdrojov.
The purpose of the Directive is to promote renewable energy.
Na dosiahnutie cieľa 20 % by sa malo vynaložiť maximálne úsilie na zjednodušenie pravidiel a nariadení, ktoré sa vzťahujú k výrobe energie z obnoviteľných zdrojov, vrátane prístupu k prenosovej sústave a zjednodušených administratívnych postupov.
To reach the 20% target, everything possible should be done to facilitate the rules and regulations pertaining to renewables production, including access to the grid and simplified administrative procedures.
Pravidlá plánovania treba spružniť prinajmenšom pre také typy projektov výroby energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré možno a priori definovať ako udržateľné.
Planning rules need to be made more flexible, not least for such types of renewable energy projects that a priori can be defined as sustainable.
Rozšírenie kritérií udržateľnosti na biomasu na výrobu energie
Expand the sustainability criteria to biomass for energy
Existuje silná potreba kritérií udržateľnosti pre výrobu biopalív.
The need is strong for sustainability criteria guiding bio-fuels production.
Nie je však logické odčleniť len jednu časť využitia biomasy na výrobu energie od zvyšku.
However, it is not logical to single out only one part of the use of biomass for energy purposes from the rest.
Preto sa navrhuje rozšírenie kritérií udržateľnosti na všetky druhy využitia biomasy na výrobu energie.
It is therefore proposed to extend the sustainability criteria to all uses of biomass for energy.
Kritériá zníženia emisií skleníkových plynov
Criteria for GHG savings
Podľa spravodajcu výboru požiadaného o stanovisko navrhovaná úspora emisií skleníkových plynov o 35 % nie je dostatočne ambiciózna .
The proposed GHG saving of 35% is, in the opinion of your draftsman, too little ambitious .
Stanovením takéhoto nízkeho cieľa väčšina dnešných biopalív na trhu splní podmienky, pričom výroba môže uviaznuť v neefektívnej forme s obmedzeným prínosom pre klímu a potenciálne veľkými nepriamymi vplyvmi na využívanie pôdy.
By setting such a low target, the majority of biofuels in the market today will qualify, with a risk of locking production into inefficient production with limited climate benefits and potential large in-direct land use effects.
Okrem toho sa cieľom úspory emisií skleníkových plynov, ak by predstavoval len 35 %, podceňuje významný potenciál efektívnej výroby biopalív v trópoch .
Moreover, with a GHG threshold of only 35%, the significant potential for efficient bio-fuels production in the tropics is being downplayed.