natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Je jasné, že úspešná priemyselná politika musí byť neoddeliteľnou súčasťou
It is clear that a successful industrial policy has to be embedded in both:
§ novej architektúry finančného sektora, ako aj
§ a new architecture of the financial sector and
§ špecifickej makroekonomickej koordinácie hospodárskych, fiškálnych a rozpočtových politík zameraných na rast a zamestnanosť bez fiškálneho dumpingu (napr. harmonizácie dane z príjmov právnických osôb)
§ a distinctive macro-economic coordination of economic, fiscal and budget policies towards growth and employment without fiscal dumping (e.g. harmonisation of company tax)
Vzhľadom na zlyhanie modelu samoregulácie finančných trhov sa musí vytvoriť nový komplexný regulačný rámec, ktorým bude možné navrátiť finančný systém späť k svojej podstate. t. j. k činnosti zameranej na premenu úspor na produktívne investície, najmä pre priemysel a MSP.
The failure of the paradigm of self-regulation of financial markets must lead to a comprehensive new regulatory framework able to bring the financial system back to its essence: turning savings into productive investments, especially for industry and SMEs.
Mali by sa využiť možnosti, ktoré ponúka článok 173 Zmluvy o EÚ.
The opportunities provided by Article 173 of the EU Treaty should be seized.
Jednotná a jasná priemyselná politika spolu s jasnou stratégiou a ukazovateľmi na zabezpečenie a monitorovanie úspechu by sa mali vyvíjať spolu medzi EÚ a členskými štátmi.
A coherent and unambiguous industrial policy along with a clear strategy and indicators to ensure and monitor success should be jointly developed between the EU and MSs.
Nemali by sme dovoliť, aby sa rozličné tendencie v priemyselnej politike (protekcionizmus, riadenie, stimuly, konkurencieschopnosť) vymkli spod kontroly.
The different tendencies in industrial policy (protectionism, governance, incentives, competitiveness) should not be allowed to get out of control.
Nová integrovaná a udržateľná priemyselná politika v EÚ
A New Integrated and Sustainable Industrial Policy in the EU
Cieľom priemyselnej politiky EÚ by mala byť udržateľná, ekologicky efektívna a globálne konkurencieschopná obnova priemyselnej základne a udržateľný prechod od predovšetkým výrobne zameraného priemyslu k priemyslu založenému na znalostiach.
The EU industrial policy should be oriented both towards a sustainable, eco-efficient and globally competitive renewal of the industrial base and towards a sustainable transition from a mainly productive towards a knowledge industry.
Zásadný význam má integrácia všetkých politík EÚ skombinovaním všetkých aspektov s dosahom na priemysel.
The integration of all EU policies combining all aspects with an impact on industry is crucial.
Vyžaduje si to novú úroveň spolupráce v rámci Komisie a so všetkými zainteresovanými stranami.
This requires a new level of cooperation within the Commission and cooperation with all actors.
Spravodajca sa domnieva, že existuje 15 kľúčových „základných kameňov“, ktorými sa tento nový prístup k európskemu priemyslu musí zaoberať.
In the view of the rapporteur, there are 15 key ‘cornerstones’ that the new approach to industry in Europe has to address:
1) Vytvorenie inovačného reťazca
1) Building an innovation chain
Potrebujeme celý inovačný reťazec, t. j. výskum, tvorbu inovácií a realizáciu, so zameraním na priemysel.
We need industry-related research, innovation development and application – the whole innovation chain.
Na podporu inovácií musíme vytvoriť rámec noriem, kritérií, patentov a ochrany práv duševného vlastníctva, v ktorom budú inovácie zohľadnené.
To promote innovation we have to create an innovation-friendly framework in norms, standards, patents and protection of intellectual property rights.
Treba vyzdvihovať a usilovať sa vytvoriť nové základné technológie zasahujúce do viacerých sektorov (napríklad informačné a komunikačné technológie, mobilita, energia, biotechnológie a nanotechnológie).
New cross-sector basic technologies (e.g. ICT, mobility, energy, bio- and nanotechnology) should be emphasised and pursued.
Potrebujeme ucelené stratégie, ktoré umožnia konvergenciu rôznych sektorov inovácie a ich vzájomnú spoluprácu.
We need coherent strategies enabling convergence of, and cooperation between, different innovative sectors.
Politika EÚ v oblasti inovácií by mala byť zameraná na prázdne miesta v reťazci hodnôt.
The EU’s innovation policy should be targeted on the holes in the value chain.
Nové riešenia sa musia zamerať na hlavné oblasti týkajúce sa budúcnosti, napríklad na udržateľnosť, demografické zmeny a urbanizáciu.
The main areas of the future like sustainability, demographic change and urbanisation have to be tackled with new solutions.
2) Zvyšovanie efektívnosti zdrojov
2) Increasing resource efficiency
Produktivita práce v ostatných desaťročiach stúpala rýchlejšie ako produktivita zdrojov (energia a suroviny).
Labour productivity has developed in the last decades much faster than resource productivity (energy and material).
Náklady na prácu dosahujú v priemysle približne 20 %, kým náklady na zdroje až 40 %.
In industry, labour costs represent approximately 20%, resource costs 40%.
Významným zvýšením produktivity zdrojov na základe noriem EÚ, stimulov, spoločných cieľov a cieľov spoločností a podpory systémov pre najlepšie dostupné technológie sa posilní udržateľnosť a globálna konkurencieschopnosť európskeho priemyslu, ktorému sa otvoria nové trhové príležitosti v rámci globálnych reťazcov hodnôt, a zachránia sa pracovné miesta v Európe.
A strong increase in resource productivity based on EU standards, incentives, common and company objectives and promoting systems for the best available technology strengthens sustainability and global competitiveness for the European industry with new market perspectives in global value chains, and safeguards jobs in Europe.
Prostredníctvom povinnej správy o trvalej udržateľnosti by sa mala vypočítať ekologická záťaž, ktorú spôsobujú hospodárske subjekty (tzv. „ekologický batoh“).
There should be a calculation of the ‘ecological rucksack’ of the companies by a mandatory sustainability report.
3) Jednoznačné ciele pre udržateľné výrobky
3) Clear targets for sustainable products
Udržateľná výroba sa musí podporovať koordinovanými ekologicky inovatívnymi normami pre výrobky na základe analýz životného cyklu (napríklad smernica o ekodizajne, normy pre budovy a automobily).
Sustainable production must be enhanced by coordinated eco-innovative product standards based on life cycle analyses (e.g. eco-design directive, standards for buildings and cars).
4) Využívanie verejných súťaží
4) Using public tenders
Verejné súťaže by mali byť nástrojmi, ktorými sa do používania uvádzajú nové a udržateľné výrobky a služby vo verejnom, ako aj súkromnom sektore.
Public tenders should be the instruments to introduce new and sustainable products and services in both the public and private sectors.
Okrem toho je potrebné, aby boli verejné financie lepšie nasmerované do investícií v budúcnosti, z čoho bude predovšetkým profitovať znalostné hospodárstvo a priemyselné inovácie.
Moreover there is a need to better target public spending to investments in the future, primarily to the benefit of the knowledge economy and industrial innovation.
5) Zvýšenie produkcie čistej energie
5) Enhancing clean energy production
Energia a priemyselná politika sú úzko spojené.
Energy and industrial policy are closely linked.
Zásadný význam má kvalitná dodávka energie, keďže energia z obnoviteľných zdrojov je novým trhom poskytujúcim rast, ktorý vedie k tvorbe pracovných príležitostí novej kvality.
A good energy supply is mandatory while renewable energies are the new growth markets leading to new quality jobs.
Priemyselná politika potrebuje dlhodobú energetickú politiku, ktorou sa zabezpečí politika v oblasti zmeny klímy, primerané ceny energie a bezpečnosť dodávok, pričom sa zamedzí úniku uhlíka.
Industrial policy needs a long-term energy policy, ensuring climate change policy, reasonable energy prices and security of supply while avoiding occurrence of carbon leakage.
6) Presvedčivá stratégia v oblasti nerastných surovín
6) A convincing raw material strategy
Európsky priemysel je závislý od spoľahlivých dodávok surovín, čo sa stáva čoraz väčším problémom.
European industry is dependent on reliable access to raw resources, which has become increasingly problematic.
7) Reštrukturalizácia obchodu v záujme spravodlivého spolunažívania a udržateľnej výroby
7) Reshaping trade for a fair coexistence and sustainable production
Pre trvalo udržateľnú výrobu má jednoznačne najväčší význam medzinárodná obchodná politika.
International trade policy is clearly central to sustainable production.
Obchod nie je cieľom sám osebe, ale súčasťou priemyselnej stratégie.
Trade is not a goal in itself but part of an industrial strategy.
Obchodná politika by mala na spravodlivom základe poskytovať prístup ku kľúčovým a rastúcim trhom.
Trade policy should provide access to key and growing markets on a fair basis.
Najúčinnejším a najlegitímnejším prostriedkom riadenia a rozširovania obchodných vzťahov transparentným spôsobom je mnohostranný systém v rámci WTO, založený na pravidlách a umožňujúci riešenie sporov.
The multilateral rules-based system under the WTO with its dispute settlement is the most effective and legitimate means of managing and expanding trade relations in a transparent way.
Udržateľná výroba si vyžaduje vhodné pracovné prostredie a odmeňovanie, ako aj záväzné normy v oblasti životného prostredia.
Sustainable production requires a decent work environment and remuneration as well as obligatory environmental standards.
Toto by malo byť predmetom obchodných zmlúv.
This should be laid down in trade agreements.
8) Stručná charakteristika záväznej sektorovej priemyselnej politiky
8) Outlining an obligatory sectoral industrial policy
Jednotlivým sektorovým prístupom (osobitné skupiny, poradné výbory na najvyššej úrovni, platformy inovácií: napríklad tzv. LeaderShip, Cars 21, osobitná skupina pre IKT, skupina na vysokej úrovni pre chemický priemysel) by sa mal poskytnúť jednoznačný rámec a strategický obsah a na podporu trvalo udržateľného rozvoja by sa mali vypracúvať hodnotenia vplyvu na konkrétny sektor a akčné plány.
Different sectoral approaches (task forces, high-level advisory boards, innovation platforms, i.e. LeaderShip, Cars 21, ICT Task Force, High Level Group Chemical industry), should be given a clear framework and strategic content with sectoral impact assessments and action plans to promote sustainable development.
9) Zapojenie MSP
9) Involving SMEs
MSP sú chrbtovou kosťou európskeho priemyslu, a preto by sa mali podporiť lepším prenosom technológií, zabezpečením prístupu k financovaniu na základe bankových úverov či rizikovým kapitálom, ako aj financovaním zo strany Spoločenstva prostredníctvom rámcových programov.
SMEs should be reinforced as the spine of European industry by improved technology transfer, access to funding in terms of bank lending, venture capital but also Community funding through FP programmes.
Podporovať by sa navyše malo vyššie zastúpenie MSP vo verejnom obstarávaní a mali by sa vytvoriť lepšie príležitosti pre ich internacionalizáciu.
In addition, a higher share for SME participation in public procurement should be stimulated as well as better opportunities for their internationalisation created.
10) Vytváranie regionálnych oblastí činnosti
10) Developing regional areas for action
Politika EÚ by mala byť viac zameraná na podporu inovačných zoskupení s cieľom rozvíjať prenos znalostí, výskumných činností, kvalifikácií a infraštruktúry koordinovaným spôsobom.
EU policy should better promote innovative clusters in order to develop, in a coordinated way, transfer of knowledge, research activities, qualification development and infrastructures.
Pre rozhodovanie o investíciách má zásadný význam vytvorenie európskych združení pre konkurencieschopnosť a preskupenie rozličných aktérov v oblasti inovácií (spoločnosti, univerzity a výskumné centrá – tzv. ekosystémy) a priemyselných sietí, ktoré sa vyznačujú operačným tokom znalostí a zapojením mnohých aktérov.
The establishment of European competitiveness clusters and new grouping of different innovation actors (companies, universities and research centres - ‘ecosystems’) and industrial networks with operational flows of knowledge and the involvement of many actors are crucial for investment decision.
Európska investičná banka musí posilniť prepojenie medzi priemyselnou politikou a územnou súdržnosťou.
The European Investment Bank has to strengthen the link between industrial policy and territorial cohesion.
11) Zabezpečiť predvídanie priemyselných zmien
11) Ensuring anticipation of industrial change
V rámci priemyselnej politiky by sa malo vyvíjať stále väčšie úsilie o predvídanie a riešenie zmeny prostredníctvom tvorby dlhodobých stratégií.
Industrial policy should increasingly try to anticipate and address change by developing long-term strategies.
Potrebujeme nový nástroj, do ktorého budú vo veľkej miere zapojení sociálni partneri.
We need a new instrument with broad involvement of the social partners.
12) Reštrukturalizácia a jej riešenia
12) Addressing restructuring
Pracovníkom a spoločnostiam podstupujúcim reštrukturalizáciu z dôvodu štrukturálnych zmien alebo globalizačných vplyvov by sa mala poskytnúť vízia do budúcnosti.
An outlook should be developed for workers and companies affected by restructuring resulting from structural change or globalisation effects.
Mohlo by sa to uskutočniť vytvorením osobitnej skupiny pre reštrukturalizáciu a poskytnutím výraznejšej úlohy štrukturálnym fondom EÚ v rámci procesov reštrukturalizácie.
This could be done by creating a Restructuring Task Force and giving a stronger role to the EU Structural Funds in restructuring procedures.
Pokiaľ ide o regionálne variácie, treba vyvinúť činnosť predovšetkým v nových členských štátoch v oblasti procesov deindustrializácie.
Regarding regional variation, action is needed especially in the new MSs with deindustrialisation processes.
13) Zvyšovanie kvalifikácií
13) Enhancing qualifications
Prísun adekvátne kvalifikovaných pracovných síl zaostáva za potrebami reštrukturalizácie a obnovy európskeho priemyslu.
The supply of relevantly qualified labour lags behind the needs of a restructuring and renewal of European industry.
Treba začať dialóg medzi verejnými orgánmi s regulačnými právomocami v oblasti vzdelávania a sociálnymi partnermi, ktorého výsledkom by mali byť praktické riešenia na zvládnutie prechodu absolventov zo školy na pracovný trh a organizáciu procesu ďalšieho vzdelávania spôsobom, ktorý je prínosný pre zamestnávateľov, ako aj zamestnaných.
A dialogue needs to be established between the public authorities regulating education systems and the social partners to come up with practical solutions for managing the transition from school to labour market and for organising further qualification processes in a way that is most beneficial to both employers and employees.
Inovácie a kvalifikácie si vyžadujú ďalší rozvoj na univerzitnej úrovni.
Innovation and qualification demands a further development at university level.
14) Intenzívnejšie zapojenie pracovníkov do rozhodovania
14) Enlarging workers ’ participation in decision-making
Väčšia účasť pracovníkov na rozhodovaní je zárukou kvalitatívneho rozvoja a poistkou proti vzniku zlých pracovných podmienok v procese obnovy.
A larger participation of workers ensures a qualitative development and prevents poor working conditions in the process of renewal.
Systémy spoločenskej zodpovednosti podnikov podporujú sociálny a udržateľný rozvoj spoločností.
Corporate Social Responsibility systems support the social and sustainable development of companies.
15) Dlhodobé politiky
15) Long-term policies
Okrem integrovaného prístupu k európskej priemyselnej politike si investičné rozhodnutia a inovačné cykly v priemysle vyžadujú dlhodobú orientáciu na legislatívu.
Besides an integrated approach to European industrial policy, investment decisions and innovation cycles in industry require a long-term legislative orientation.
k priemyselnej politike vo veku globalizácie
on an Industrial Policy for the Globalised Era
4. je presvedčený, že hospodárska obnova posilnená rozhodnutiami EÚ koordinovanými s členskými štátmi ponúkne nové príležitosti európskym podnikom, od ktorých sa čoraz viac požaduje presadiť sa na celosvetových, otvorených a transparentných trhoch;
Considers that the economic recovery, spurred on by decisions taken by the EU and in conjunction with the Member States, will favour new opportunities for European firms as they find themselves increasingly competing in open, transparent global markets;
8. domnieva sa, že priemyselná politika EÚ by mala zabezpečiť dodržiavanie recipročných obchodných pravidiel s cieľom chrániť európske podniky a pravidlá trhu voči hospodárskym partnerom a konkurentom EÚ;
Considers that the EU’s industrial policy should ensure compliance with the reciprocity of trade rules, with a view to protecting European businesses and market rules vis-à-vis the EU’s economic partners and competitors;
k priemyselnej politike vo veku globalizácie
on An Industrial Policy for the Globalised Era
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko: Olle Ludvigsson
Rapporteur: Olle Ludvigsson
10. domnieva sa, že „priemyselná politika vo veku globalizácie“ môže byť úspešná len vtedy, ak zohľadní súčasné regionálne rozdiely, ktoré vznikli v dôsledku dezindustrializácie, ktorá je následkom globalizácie; v tejto súvislosti zdôrazňuje rozhodujúcu úlohu regionálnej politiky a štrukturálnych fondov EÚ;
Considers that “an industrial policy for the globalised era” can achieve its goals only if it includes a reflection on the current regional disparities due to deindustrialisation, one of the consequences of globalisation; stresses, for this purpose, the critical role of the EU regional policy and the Structural Funds;
k priemyselnej politike vo veku globalizácie
on an industrial policy for the globalised era
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko: Jürgen Creutzmann
Rapporteur: Jürgen Creutzmann
3. zdôrazňuje, že pri zostavovaní a realizácii priemyselnej politiky v EÚ je potrebné zabezpečiť, aby sa vzali do úvahy podmienky, za akých sa likviduje priemyselný odpad, najmä toxický odpad, a miesto jeho určenia, aby sa zaručilo, že priemyselný odpad sa nestane environmentálnou, hospodárskou ani sociálnou záťažou pre spoločenstvá žijúce v EÚ a v tretích krajinách;
Stresses the need, when formulating and implementing industrial policy in the EU, to provide for consideration of the conditions under which industrial waste products, especially toxic waste products, are disposed of and their destination, in order to ensure that industrial waste does not become an environmental, economic or social burden on communities both within the EU and in third countries;
6. zdôrazňuje, že verejné orgány musia podporovať rozvoj kľúčových technológií a že je nevyhnutné urýchliť vypracúvanie noriem, pretože majú zásadný význam pre zachovanie konkurencieschopnosti priemyslu EÚ a stimuláciu nového rastu, čo sa týka predovšetkým noriem, ktoré podporujú inovácie ako prostriedok na riešenie vznikajúcich environmentálnych a spoločenských výzviev;
Stresses the need for public authorities to support the development of key technologies and emphasises that the development of standards must be accelerated, as it is crucial to preserving EU industrial competitiveness and stimulating new growth, and that this applies particularly to the development of standards stimulating innovation as a means of addressing emerging environmental and societal challenges;
9. zdôrazňuje hospodársky význam MSP a výrobných remeselných podnikov v európskej priemyselnej štruktúre; zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa zásada „myslieť najskôr v malom“, ktorú presadzuje iniciatíva Small Business Act, stala ústredným bodom novej priemyselnej politiky EÚ, aby sa pri jej vymedzovaní a realizácii zaručilo, že sa bude prihliadať na osobitosti týchto podnikov;
Highlights the economic importance of SMEs and craft manufacturing businesses in the European industrial fabric; insists, therefore, on the need to place the ‘think small first’ principle – promoted by the Small Business Act – at the heart of the EU’s new industrial policy in order to guarantee that the specific characteristics of these undertakings are taken into account in the process of defining and implementing that policy;
11. zdôrazňuje, že účinný dohľad nad vnútorným trhom má zásadný význam pre ochranu európskeho priemyslu pred nekalou hospodárskou súťažou; vyzýva Komisiu, aby predložila ambiciózne návrhy na reformu súčasného systému dohľadu nad trhom prostredníctvom posilnenia úlohy EÚ v koordinácii vnútroštátnych orgánov poverených dohľadom nad trhom a colných orgánov a sprístupnenia adekvátnych prostriedkov všetkým členským štátom;
Asserts that effective market surveillance throughout the internal market is crucial to protecting European industry from unfair competition; encourages the Commission to submit ambitious proposals to reform the current system of market surveillance, strengthening the EU’s role in the coordination of national market surveillance and customs authorities and ensuring that adequate resources are made available in all Member States;
17. žiada členské štáty a Komisiu, aby v prípade, keď sa dosiahnutie dohody na európskej úrovni ukáže ako nemožné, pokračovali v úsilí o vytvorenie patentu Európskej únie prostredníctvom posilnenia spolupráce s cieľom umožniť rozvoj konkurencieschopnej a inovatívnej európskej priemyselnej politiky;
Calls on the Member States and the Commission, should concluding an agreement at European level prove to be impossible, to continue their efforts to create a European Union patent through the introduction of intensified cooperation, with a view to the development of a competitive and innovative European industrial policy;
19. zdôrazňuje, že prístup podnikov, najmä MSP, k financovaniu je naďalej nedostatočný a že EÚ by mala uskutočňovať inovácie s cieľom zabezpečiť vhodnejšie rámcové podmienky pre rozvoj investícií do reálnej ekonomiky; domnieva sa, že vzhľadom na rozpočtovú krízu je viac než kedykoľvek predtým potrebné preskúmať nové možnosti financovania, najmä zníženie roztrieštenosti trhu s rizikovým kapitálom, vytváranie inovatívnych verejno-súkromných partnerstiev, ako sú napr. spoločné technologické iniciatívy, a posilnenie úlohy EIB; zdôrazňuje potrebu zlepšiť a uľahčiť prístup MSP k finančným prostriedkom, ktoré sú k dispozícii na finančných trhoch;
Stresses that access to financing for enterprises, particularly SMEs, remains inadequate and that the EU should innovate in order to provide more favourable framework conditions for the development of investment in the real economy; takes the view that, in a context of budgetary crisis, it is more necessary than ever to explore new funding methods, notably by reducing the fragmentation of the capital risk market, developing innovative public-private partnerships, such as joint technological initiatives, and strengthening the role of the EIB; underlines the need to improve and facilitate SMEs’ access to the financing available on the financial markets;
22. poukazuje na to, že európsky priemysel je čoraz viac závislý od služieb podnikom a že z tohto hľadiska je potrebné venovať osobitnú pozornosť všetkým hlavným článkom výrobného reťazca; víta v tejto súvislosti prejavenú ochotu Komisie prikladať tejto vzájomnej závislosti väčší význam;
Points out that European industry is increasingly dependent on business services and that particular attention therefore needs to be paid to all the main links in the production chain; welcomes, in this context, the willingness expressed by the Commission to attach greater importance to these interdependencies;