natgillin/translations-raw huggingface dataset:
15. verí, že úsilie zbierať údaje musí pokračovať, aby sa prispelo k výmene a vyžívaniu informácií s cieľom vypracovať porovnávacie štúdie, a to vrátane údajov o stave biodiverzity a populácií rýb;
Believes that data collection efforts must continue so as to contribute to the exchange and the use of information with a view to carrying out comparative studies, including data on the state of biodiversity and fish stocks;
Úvod – Odporúčanie EÚ o integrovanom riadení pobrežných zón
Introduction - The EU Recommendation for Integrated Coastal Zone Management
Myšlienka integrovaného riadenia pobrežných zón sa po prvýkrát objavila v roku 1994, keď uznesenie Rady zdôraznilo potrebu stratégie Spoločenstva pre pobrežné zóny založenej na zásade trvalo udržateľného rozvoja.
The idea of Integrated Coastal Zone Management was first mooted in 1994, when a Council Resolution stressed the need for a Community strategy for coastal zones based on the principles of sustainable development.
V roku 2002 Komisia vydala odporúčanie stanovujúce osem zásad, na ktorých by malo byť integrované riadenie pobrežných zón založené.
In 2002, the Commission issued a recommendation setting out eight principles on which ICZM should be based.
Toto odporúčanie bolo výzvou pobrežným členským štátom, aby do konca februára roku 2006 predložili Komisii správy o dosiahnutom pokroku pri vypracúvaní a realizácii svojich vnútroštátnych stratégií integrovaného riadenia pobrežných zón.
This recommendation calls on coastal Member States to submit to the Commission before the end of February 2006 progress reports on the drawing up and implementation of their national ICZM strategies.
Rovnako bolo výzvou Komisii, aby o dosiahnutom pokroku pri uplatňovaní integrovaného riadenia pobrežných zón predložila hodnotiacu správu Európskemu parlamentu a Rade.
It also called on the Commission to submit an evaluation report to the European Parliament and Council on progress in implementing ICZM.
Z 20 pobrežných členských štátov EÚ odovzdalo Komisii oficiálnu správu 14, čo predstavuje 65 % pobrežných členských štátov EÚ a viac ako 70 % dĺžky európskeho pobrežia.
Of the 20 coastal Member States of the EU, 14 have forwarded official reports to the Commission: these account for 65% of EU coastal States and over 70% of the length of the European coastline.
Ciele a úlohy
Objectives and challenges
Príslušné oznámenie Komisie hodnotí dosiahnutý pokrok pri uplatňovaní integrovaného riadenia pobrežných zón a zároveň uvádza nedostatky.
The present Commission communication evaluates progress achieved in implementing ICZM, while at the same time outlining the shortcomings.
Hlavné závery sú tieto: pri uplatňovaní integrovaného riadenia pobrežných zón nefunguje účinná koordinácia; výmena informácií sa neuskutočňuje v plnej miere; nie všetci používatelia pobrežných zón sú primerane zastúpení; integrované riadenie pobrežných zón sa zakladá na existujúcich odvetvových politikách zodpovedajúcich potrebám pobrežných zón; a treba vypracovať politiky, aby sa pobrežné zóny pripravili na vplyv klimatických zmien.
The basic conclusions are as follows: there has been no effective coordination in implementing ICZM; exchanges of information are incomplete; not all users of coastal zones are properly represented; ICZM has been based on existing sectoral policies corresponding to the needs of coastal zones; and policies must be drawn up to prepare coastal zones for the impact of climatic change.
Pobrežné zóny dnes – vplyv na rybolov a akvakultúru
Coastal zones today – impact on fishing and aquaculture
V minulosti sa pobrežným zónam pripisoval v súvislosti s hospodárskym rozvojom iba druhoradý význam; v súčasnosti sú však najintenzívnejšie využívanými regiónmi.
In the past, coastal zones were considered to be of secondary importance for economic development; now, however, they are the most intensively exploited regions.
V štúdii hodnotiacej sociálny a hospodársky vplyv integrovaného riadenia pobrežných zón sa uvádza 18 kategórií činností vykonávaných v pobrežných oblastiach a 14 problematík, ktorým z dôvodu nadmerného využívania čelia.
The study evaluating the social and economic impact of ICZM lists 18 categories of activity carried out in coastal areas and 14 challenges they face owing to over-exploitation.
Rybolov a akvakultúra sú dve také činnosti: sú závislé od pobrežných zón a z toho dôvodu sa ich dotýka akákoľvek zmena v nich.
Fishing and aquaculture are two such activities: they depend on the coastal zones and are therefore influenced by any change in them.
Toto odvetvie je často vystavené dôsledkom iných činností v pobrežných zónach.
This sector frequently suffers from the consequences of other activities in coastal zones.
Keď sa napríklad v roku 2002 potopil na otvorenom mori pri španielskom pobreží tanker Prestige, v regióne, ktorý je ekonomicky závislý od rybolovu a akvakultúry, bolo znečistené pobrežné pásmo s rozlohou približne 1000 km 2 .
When, for example, the Prestige sank in 2002 in the open sea off the Spanish coast, some 1000 km 2 of coastline were polluted in a region which is economically dependent on fishing and aquaculture.
Približne 41 600 ľudí záviselo priamo od rybolovu a v niektorých regiónoch bolo až 47,2 % zárobkovo činného obyvateľstva zamestnaného v odvetví rybolovu a akvakultúry.
An estimated 41 600 people depended directly on fishing, while in some regions up to 47.2% of the working population was employed in fishing and aquaculture.
Asi 6 000 pobrežných rybárskych plavidiel pozastavilo rybolov a dokonca aj keď sa zrušili obmedzenia, produkcia sa v dôsledku znečistenia životného prostredia, ktoré nastalo, znížila.
Approximately 6 000 inshore fishing vessels suspended fishing, and even when restrictions were lifted, production was reduced owing to the environmental destruction which had occurred.
Odhaduje sa, že úplná obnova morského prostredia bude trvať 10 až 25 rokov
It is estimated that a complete rehabilitation of the marine environment will take between 10 and 25 years
Okrem ropných škvŕn je námorná doprava mnohokrát zodpovedná za náhodné zavlečenie škodlivých invazívnych druhov, čo má za následok zníženie biodiverzity ekosystémov, ktoré tieto druhy narušia
Apart from oil slicks, maritime transport is also frequently responsible for accidentally transporting harmful exotic species, resulting in a reduction in the biodiversity of the ecosystems which these species invade
Európska environmentálna agentúra, 2006, Prioritné otázky životného prostredia Stredozemia. .
European Environment Agency, 2006, ‘Priority issues in the Mediterranean environment’. .
Na produkciu v oblasti rybného hospodárstva má vplyv aj eutrofizácia vôd priemyselným, mestským a poľnohospodárskym odpadom.
The eutrophication of waters through industrial, urban and agricultural waste also has an impact on fisheries production.
Problém je obzvlášť závažný v pobrežných oblastiach a v oblastiach polouzavretých morí.
The problem is particularly serious in coastal and semi-closed marine areas.
Podľa správy, ktorú vypracovala Medzinárodná rada pre výskum morí (ICES), je eutrofizácia zodpovedná za pokles populácií rýb v Čiernom mori.
According to a report drawn up by the International Council for the Exploration of the Sea (ICES), eutrophication is responsible for a reduction in fish stocks in the Black Sea.
Až 50 % znečistenia dusičnanmi vzniká v dôsledku pobrežných činností na pevnine, a to v tomto pomere: 50 % poľnohospodárske činnosti, 25 % priemyselné činnosti a zvyšných 25 % mestské činnosti
50% of nitrate pollution stems from land-based coastal activities, broken down as follows: 50% from agricultural activities, 25% from industrial activities and the remaining 25% from urban activities
Problém sa stáva ešte oveľa komplikovanejším, keď vplávajú nečistoty z riek tretích krajín.
The problem becomes even more complex when river-borne pollution originates from third countries.
Životaschopnosť rybolovu a akvakultúry je však ovplyvňovaná aj veľmi rýchlou transformáciou prírodných pobrežných oblastí na umelé povrchy.
However, the viability of fishing and aquaculture is also being affected by the very rapid transformation of natural coastal areas into artificial surfaces.
Odhaduje sa, že v rozmedzí rokov 1990 až 2000 sa umelé povrchy ročne rozširovali o 190 km 2 .
Between 1990 and 2000 it is estimated that artificial surfaces spread by 190 km 2 annually.
Až 61 % tohto rozšírenia ide na vrub bytovej výstavby, cestovného ruchu a rekreácie, ktoré nahradili iné činnosti
61% of this expansion is due to housing, tourism and recreation displacing other activities
Európska environmentálna agentúra, 2006, Meniace sa oblasti pobrežných oblastí . .
European Environmental Agency, 2006, ‘The changing areas of coastal areas’. .
Regionálne plánovanie sa až doposiaľ orientovalo na pevninu a nebralo do úvahy vplyv rozvoja pobrežných oblastí na určité morské činnosti.
Regional planning has so far been land-based and has failed to take into account the impact of coastal development on certain marine activities.
Toto viedlo k obmedzeniam rybolovných revírov a zhoršeniu morských biotopov, t. j. oblastí získavania potravy, neresísk a oblastí reprodukcie niektorých druhov.
This has led to limits on fishing grounds and the degradation of marine habitats, i.e. the feeding, spawning and reproduction areas of some species.
Nedostatok priestoru je zároveň aj hlavnou prekážkou rozvoja európskej akvakultúry.
At the same time, lack of space is also a basic obstacle to the development of European aquaculture.
Je potrebné poukázať na to, že dôsledky nadmerného využívania pobrežných zón ešte prehĺbi zmena klímy.
It should be pointed out that the consequences of over-exploiting coastal zones will be exacerbated by climate change.
Aj keď dostatočné údaje o jej vplyve na rybolov a akvakultúru nie sú k dispozícii, v úvodnej štúdii sa píše, že budúce straty v tomto odvetví spôsobené klimatickými zmenami sa odhadujú na 200 miliónov EUR ročne.
Although there are no adequate data on the impact on fishing and aquaculture, an initial study mentions that future losses in this sector owing to climate change are estimated at 200 million euros annually.
Aj v tomto prípade sú najväčšmi ohrozené oblasti uzavretých a polouzavretých morí, ako je napríklad Baltské či Severné more
Here again, closed and semi-closed marine areas, such as the Baltic and the North Sea, are at greatest risk
Rybolov v rámci integrovaného riadenia pobrežných zón
Fishing within the framework of Integrated Coastal Zone Management
Integrované riadenie pobrežných zón má obrovský význam pre rybolov z troch základných dôvodov.
Integrated Coastal Zone Management is of great importance for fishing for three basic reasons.
Po prvé, rybolov je typickou pobrežnou činnosťou a v dôsledku toho naň vplývajú zmeny životného prostredia v danej oblasti.
Firstly, fishing is a coastal activity par excellence and, as a result, is affected by changes in the local environment.
Populácie rýb v pobrežných vodách tvoria základ veľkého výlovu a mnohé druhy vylovené na pobreží sa liahnu a rastú v pobrežných vodách.
Fish stocks in coastal waters form the basis of many catches and many species caught offshore hatch and grow in coastal waters.
Po druhé, rybolov nie je zdrojom znečistenia, ale je skôr vystavovaný dôsledkom znečistenia spôsobeného inými činnosťami, ktoré sa v pobrežných zónach vykonávajú.
Secondly, fishing is not a source of pollution, but rather suffers the consequences of pollution caused by other activities pursued in coastal zones.
Po tretie, 80 % rybolovnej činnosti Spoločenstva sa vykonáva v pobrežných regiónoch, ktoré sú od nej do veľkej miery závislé
Thirdly, 80% of the Community fishing activity takes place in coastal regions which are heavily dependent upon it
Patria sem regióny s krehkými hospodárstvami, ktoré nemôžu poskytnúť svojim obyvateľom alternatívne pracovné činnosti a sú väčšinou znevýhodnené.
These are regions with fragile economies which cannot provide their inhabitants with alternative activities and are for the most part disadvantaged.
V roku 2003 žilo v znevýhodnených regiónoch závislých od odvetvia rybolovu 63 % rybárov
In 2003, some 63% of fishermen were to be found in less-favoured regions dependent on the fishing industry
Je potrebné zdôrazniť, že v poslednom desaťročí bol rybolov z dôvodu poklesu populácií rýb vo vážnej kríze, a preto by sme mali akékoľvek jeho ohrozenie znížiť na minimum.
It should be pointed out here that over the past decade fishing has been in serious crisis owing to a reduction in fish stocks and we should therefore reduce to a minimum any further threat to it.
Odvetvie rybolovu postihol predovšetkým 35 % pokles počtu pracovných miest, 20 % úbytok počtu plavidiel a 28 % zníženie výlovu.
In particular, the fishing industry has suffered a 35% fall in the number of jobs, a 20% fall in the number of vessels and a 28% fall in catches.
Rybolov by sa mal z toho dôvodu zahrnúť do integrovaného riadenia pobrežných zón, predovšetkým by sa mal preskúmať rozvoj a riadenie rybného hospodárstva v pobrežných zónach ako časť rozvoja a riadenia pobrežných zón.
Fishing should therefore be included in ICZM, in particular the development and management of fisheries in coastal zones should be examined as part of the development and management of coastal zones.
Európsky fond pre rybné hospodárstvo môže k tomuto procesu prispieť, pretože financuje opatrenia na zabezpečenie životaschopného rozvoja rybného hospodárstva a ochrany morského prostredia a jeho živých zdrojov.
The European Fisheries Fund (ΕFF) can contribute to this process since it finances measures to ensure the viable development of fisheries and the protection of the marine environment and its living resources.
Európsky fond pre rybné hospodárstvo môže okrem toho podporiť osobitné zásady integrovaného riadenia pobrežných zón, ako je napríklad participačné plánovanie a zdôrazňovanie osobitých čŕt pobrežných spoločenstiev.
Furthermore, the EFF can support specific principles of ICZM, such as participatory planning and the highlighting of the special features of coastal communities.
Európsky fond pre rybné hospodárstvo navyše pomáha pri financovaní množstva skúšobných projektov, ktoré výrazne posilňujú úlohu rybolovu v rámci integrovaného riadenia pobrežných zón a podporu spôsobov rybolovu, ktoré sú selektívnejšie a šetrnejšie k životnému prostrediu.
Furthermore, the EFF also supports the funding of a number of pilot projects which significantly strengthen the role of fishing in ICZM and the promotion of more selective and environmentally-friendly fishing methods.
Rozhodne najdôležitejšou úlohou pri zabezpečovaní úspešného začlenenia rybolovu do integrovaného riadenia pobrežných zón je zapojiť rybárske organizácie v štádiu plánovania.
At all events, the most important element in ensuring the successful incorporation of fishing in ICZM is to involve fishing organisations in the planning stage.
Využitie skúseností rybárov z danej oblasti napomôže odhaľovanie skutočných problémov a v dôsledku toho sa zabezpečí, aby pobrežné spoločenstvá rybárov zotrvali a koexistovali s ďalšími činnosťami, ktoré sa v pobrežných zónach vykonávajú.
Using the experience of local fishermen will help identify the real problems and thereby ensure that coastal fishing communities remain and co-exist with other activities pursued in coastal zones.
Akvakultúra v rámci integrovaného riadenia pobrežných zón
Aquaculture within the framework of ICZM
Akvakultúra je tiež činnosťou, ktorá sa vykonáva predovšetkým v pobrežných zónach.
Aquaculture is also an activity principally pursued in coastal zones.
Od roku 1970 sa rozvíjala rýchlejšie ako akékoľvek iné odvetvie potravinárskej výroby, pričom zaznamenala priemernú ročnú mieru rastu 8 % a celosvetovú ročnú produkciu približne 45 miliónov ton
Since 1970, it has developed more rapidly than any other sector of food production, recording an annual average growth rate of 8%, and an annual production of approximately 45 million tonnes worldwide
FAO, 2006, Stav svetového rybolovu a akvakultúry. .
FAO, 2006, ‘The state of world fisheries and aquaculture’. .
V situácii, keď sa znižujú zdroje rybného hospodárstva a keď svetový dopyt po rybách a mäkkýšoch neustále rastie, sa akvakultúra stáva čoraz dôležitejšou.
In an environment in which fisheries resources are becoming scarce and in which world demand for fish and shellfish is steadily rising, aquaculture is becoming increasingly important.
Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo predpokladá, že spotreba rybích produktov vzrastie do roku 2030 o 50 % a že podstatný podiel tohto dopytu uspokojí akvakultúra.
The UN Food and Agriculture Organisation predicts that consumption of fish products will increase by 50% up to 2030 and that the lion’s share of this demand will be met by aquaculture.
V číselnom vyjadrení toto zvýšenie predstavuje nárast produkcie o 40 miliónov ton
In figures, this amounts to an increase in production of 40 million tonnes
Európska akvakultúra by preto mohla využiť tento celkový smer vývinu a uplatniť svoje komparatívne výhody.
European aquaculture could therefore benefit from this trend and exploit its comparative advantages.
Medzi tieto výhody patrí: EÚ je najväčším trhom s rybími produktmi, má dlhú tradíciu chovu mäkkýšov a rýb v sladkej i slanej vode, disponuje dynamickou a najmodernejšou výskumnou kapacitou a modernými technológiami, kvalifikovanými a skúsenými chovateľmi rýb a mäkkýšov, má vyhovujúce klimatické podmienky a ideálne priestory pre chované druhy
These include the following: the EU is the largest market for fish products, has a long tradition of shellfish farming and fish farming in fresh and sea water, it has a dynamic, cutting-edge research capacity and modern technology, qualified and experienced fish farmers, suitable climatic conditions and ideal sites for the varieties farmed
Okrem toho treba mať jednoznačne na pamäti, že odvetvie prispieva k hospodárskej a sociálnej súdržnosti regiónov, v ktorých sa akvakultúra vykonáva.
Furthermore, the sector’s contribution to the economic and social cohesion of the regions where it is practised should be carefully borne in mind.
V EÚ ako celku sa akvakultúra vykonáva predovšetkým v pobrežných zónach a poskytuje 80 000 pracovných miest.
In the EU as a whole, aquaculture is practised mainly in coastal zones and provides 80 000 jobs.
V niektorých členských štátoch je hodnota dochovaných produktov vyššia ako ulovených produktov.
In some Member States the value of farmed products is greater than that of products landed.
V iných predstavuje akvakultúra významnú časť celkovej produkcie.
In others, aquaculture represents a significant proportion of total production.
Napríklad v Grécku pochádza z akvakultúry 50 % celkovej ročnej produkcie.
In Greece, for instance, 50% of total annual production comes from aquaculture.
To však neznamená, že európska akvakultúra nečelí aj ťažkostiam, ktoré vplývajú na jej rast.
That is not to say that European aquaculture is not also facing difficulties which affect its growth.
Hlavnou z nich je nedostatočné regionálne plánovanie a hospodárska súťaž o priestor s ďalšími pobrežnými činnosťami.
Chief among these are inadequate regional planning and competition for space with the other coastal activities.
Očakáva sa, že morské plánovanie vytvorí základný nástroj pre vyvážený rozvoj všetkých činností integrovaného riadenia pobrežných zón vrátane akvakultúry.
Marine planning is expected to constitute a basic tool for the balanced development of all ICZM activities, including aquaculture.
Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo navyše podporuje rozvoj metód zameraných na znižovanie akýchkoľvek vplyvov produkcie na morské prostredie.
Furthermore, EFF priority axis II supports the development of methods to reduce any impact of production on the marine environment.
Zhrnutie – pripomienky spravodajcu
Conclusions - your rapporteur’s comments
Spravodajca sa nazdáva, že politika integrovaného riadenia pobrežných zón môže vytvoriť vhodný rámec pre trvalo udržateľný rozvoj pobrežných zón a životaschopný rozvoj činností, ktoré sa v týchto zónach vykonávajú.
Your rapporteur takes the view that the policy for Integrated Coastal Zone Management may constitute a suitable framework for the sustainable development of coastal zones and the viable development of activities pursued in these zones.
Trvá tiež na tom, že rybolovu a akvakultúre by sa mal prikladať osobitný význam, keďže ide o činnosti, ktoré sú priamo závislé od pobrežných zón, a zdôrazňuje, že integrácia morského regionálneho plánovania do integrovaného riadenia pobrežných zón prispeje k vyváženému rozvoju činností v nich vykonávaných a týmto spôsobom podporí rozvoj akvakultúry.
He also maintains that special weight should be given to fishing and aquaculture, since they are activities which are directly dependent on coastal zones and stresses that the integration of marine regional planning in ICZM will contribute to the balanced development of activities pursued there, thereby giving an impetus to the development of aquaculture.
Spravodajca argumentuje v prvom rade, že je potrebné dlhodobé plánovanie zapájajúce zástupcov všetkých odvetví v pobrežných zónach.
Your rapporteur argues firstly that, long-term planning involving representatives of all sectors in coastal zones is needed.
Ďalej, že orgány zapojené do riadenia týchto zón musia byť účinne koordinované.
Secondly, there must be effective coordination of the bodies involved in managing these zones.
V prípade, že aj nasledujúca hodnotiaca správa o uplatňovaní integrovaného riadenia pobrežných zón nájde nedostatky v koordinácii, mal by sa opätovne preskúmať návrh na zriadenie koordinačného orgánu.
In the event that the next assessment report on the implementation of ICZM also finds shortcomings in coordination, the proposal to establish a body for this purpose should be re-examined.
Koordinácia musí vychádzať z vhodných informácií.
Coordination must be based on appropriate information.
Z toho dôvodu sa musí zlepšiť zber údajov na vypracovanie štúdií riadenia pobrežných zón.
Data-gathering for drawing up management studies for coastal zones must therefore be improved.
Tieto údaje by mali zahŕňať aj údaje o stave biodiverzity v pobrežných zónach vrátane zdrojov rybného hospodárstva.
These data should also include data on the state of the biodiversity in coastal zones, including fisheries resources.
Informovanie a výmena údajov by mali takisto prebiehať na regionálnej úrovni a s tretími krajinami, pretože regionálna spolupráca má kľúčový význam pri riešení cezhraničných otázok týkajúcich sa pobrežných zón.
Information and exchanges of data should also take place at regional level and with third countries, since regional cooperation is of key importance for addressing cross-border issues relating to coastal zones.
Pokiaľ ide o finančné hľadisko, spravodajca si želá zdôrazniť prínos Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo v procese začleňovania rybolovu a akvakultúry do integrovaného riadenia pobrežných zón.
From the financial point of view, your rapporteur wishes to stress the contribution of the European Fisheries Fund in including fishing and aquaculture in ICZM.
Spravodajca sa napokon domnieva, že Komisia by po porade s členskými štátmi mala vyhotoviť jasný časový plán zhodnotenia pokroku uplatňovania integrovaného riadenia pobrežných zón v Európskej únii.
Finally, your rapporteur takes the view that, after consulting Member States, the Commission should, after consulting Member States, draw up a clear timetable for examining progress in implementing Integrated Coastal Zone Management in the European Union.
o hodnotení dublinského systému
on the evaluation of the Dublin system
ES L 316, 15.12.2000, s.
OJ L 316, 15.12.2000, p.
18. (ďalej len „smernica o prijímaní“),
18. ('the Reception Directive'),
– so zreteľom na závery Rady o prístupe polície a iných orgánov členských štátov činných v trestnom konaní, ako aj Europolu, do systému Eurodac
– having regard to the Council Conclusions on access to Eurodac by Member States’ police and law enforcement authorities as well as Europol
2807. zasadnutie Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci v Luxemburgu 12. a 13. júna 2007. ,
2807th Justice and Home Affairs Council meeting in Luxembourg, 12 and 13 June 2007. ,
EÚ L 144, 6.6.2007, s.
OJ L 144, 6.6.2007, p.