natgillin/translations-raw huggingface dataset:
K. keďže na zaručenie udržateľného rastu v Únii a plnenia cieľov stratégie Európa 2020 je potrebné presunúť nevyužité platobné rozpočtové prostriedky do spoločných programov zameraných na rast, konkurencieschopnosť a zamestnanosť a využiť úvery EIB a zriadiť trh s projektovými dlhopismi, ktorý bude atraktívny pre verejných a súkromných investorov a ktorý bude možné použiť na financovanie spoločných projektov v záujme Únie ako celku (dlhopisy na konkrétne projekty),
K. whereas in order for sustainable growth to be guaranteed in the Union and for the objectives of the Europe 2020 strategy to be achieved, it is necessary to redeploy unused payment appropriations to joint programmes targeting growth, competitiveness and employment, and to leverage EIB loans and set up a project bond market that attracts public and private investors and can be used to fund joint projects of interest to the Union as a whole (bonds for specific projects),
L. keďže v uznesení z 20. októbra 2010 spomenutom vyššie Parlament jasne uvádza, že v súčasnosti sú potrebné jasné stratégie, dlhodobé politické ciele, ktoré budú dohodnuté a financované spoločne a ktoré poskytnú 27 členským štátom pridanú hodnotu, ako aj rozhodnutia politických predstaviteľov prijímané v prospech občanov a spolu s nimi,
L. whereas in its above-mentioned resolution of 20 October 2010, Parliament clearly argued that what is needed now are clear strategies, long-term policy choices that are commonly agreed and financed and bring added value to the 27 Member States, and choices taken by politicians for and with citizens,
2. zdôrazňuje, že zníženie hodnotenia štátneho dlhu Grécka, Írska a Portugalska ratingovými agentúrami malo účinky presahovania vo všetkých krajinách eurozóny a došlo k posunom v portfóliách odrážajúcich špekulatívne správanie a neochotu investorov podstupovať riziko, v čoho dôsledku sa trhoch v Grécku a Írsku stalo financovanie za udržateľné sadzby nedostupné, a tým vznikla potreba poskytnúť im finančnú pomoc v rámci programov EÚ – MMF;
Stresses that, following the downgrading of the sovereign debt of Greece, Ireland and Portugal by credit rating agencies, there has been a spill-over effect across the eurozone countries and a shift in portfolios reflecting speculative and risk-averse behaviour by investors and that, as a consequence of this, market funding at sustainable rates has become inaccessible to Greece and Ireland, resulting in the provision of financial assistance under EU-IMF programmes;
9. zdôrazňuje, že perspektívy rastu členských štátov je potrebné považovať za kľúčový prvok pri definovaní relatívnej úrovne úrokových sadzieb v spojení so štátnym dlhom krajiny, obzvlášť v súvislosti s pomocou poskytovanou z Európskeho nástroja finančnej stability, ktorú bude od roku 2013 poskytovať Európsky mechanizmus pre stabilitu;
Underlines that Member States' growth perspectives should be seen as a crucial element for the definition of the relative level of interest rates attached to that sovereign debt, in particular with respect to the assistance provided by the European Financial Stability Facility (EFSF) and, from 2013, by the European Stability Mechanism (ESM);
Globálne nerovnováhy a správa
Global imbalances and governance
16). a smernice o trhoch s finančnými nástrojmi
16). and the Markets Financial Instruments Directive
31. poukazuje na význam ducha reciprocity a vzájomných výhod, ktoré môžu priniesť vzťahy EÚ s jej hlavnými strategickými partnermi; domnieva sa v tejto súvislosti, že EÚ by si mala položiť otázku, či by nebolo vhodné vybaviť sa nástrojmi na skúmanie hospodárskych postupov tretích krajín súvisiacich so štátnou pomocou a na vyhodnotenie správania, ktorého cieľom by mohol byť presun kľúčových technológií mimo územia EÚ;
Stresses the importance of the spirit of reciprocity, and the mutual benefits to be gained, in the EU's relations with its main strategic partners; considers in this regard that the EU should ask itself whether it might not be expedient to equip itself with tools with which to examine the state aid-related economic practices of third countries and to assess any behaviour which might have the aim of transferring key technologies outside EU territory;
– rozvojové ciele tisícročia: súčasná kríza poukázala na potrebu vytvoriť stimuly pre finančné trhy, aby podporovali dlhodobé investície a udržateľný rozvoj; finančná úloha mnohostranných a dvojstranných bánk a organizácii pre rozvoj by sa mala aktualizovať a zlepšiť v reakcii na zvýšené požiadavky rozvojových krajín o poskytnutie finančných prostriedkov; výnosy z dane z finančných transakcií by sa mohli sčasti využiť na financovanie plnenia RCT a budú potrebné na splnenie medzinárodných záväzkov týkajúcich sa zmeny klímy; treba pokračovať v skúmaní významu ďalšieho financovania nástrojov rozvoja, najmä reštrukturalizácie dlhu, zrušenia dlhov najchudobnejších krajín a podpory tokov remitencií; znovu treba zdôrazniť záväzky týkajúce sa predpokladanej oficiálnej rozvojovej pomoci a treba preskúmať ďalšie inovačné zdroje financovania zamerané na preklenutie nedostatku financií spôsobeného poklesom ekonomík v rozvojovom svete; členské štáty by mali znovu potvrdiť svoj záväzok vyčleniť 0,7 % svojho HND na rozvojovú pomoc zameranú na financovanie rozvojových cieľov tisícročia;
– MDGs: the current crisis has highlighted the need to create incentives for financial markets to promote long-term investment and sustainable development; the financial role for the multilateral and bilateral development banks and organisations should be updated and upgraded in response to the increased financing demands from developing countries; revenues from the financial transaction tax could be used in part to finance achievement of the MDGs and will be needed to meet climate change commitments; the importance of other financing for development instruments should be continuously explored, especially debt restructuring, cancellation of the debts of the poorest countries and promotion of remittance flows; the commitments in relation to foreseeable official development assistance should be reiterated and additional innovative sources of financing, aimed at closing the financing gap caused by shrinking economies in the developing world, should be explored; the Member States should reaffirm their pledge to assign 0.7% of their GNI to development aid aimed at financing achievement of the MDGs;
– EÚ musí určiť politické priority a dohodnúť sa na financovaní užšej spolupráce medzi európskymi a stredozemskými krajinami po hnutiach a súvisiacom vývoji v partnerských krajinách južného Stredozemia; v tejto súvislosti je potrebné, aby sa európske projektové dlhopisy rozšírili aj na európsko-stredozemské projekty v oblastiach vzdelávania, udržateľnej dopravy a energetiky, čím sa vytvorí pridaná hodnota pre obe strany Stredozemného mora;
– the EU must identify political priorities and agree on funding for closer Euro-Mediterranean cooperation following the upheavals and accompanying developments in the South Mediterranean partner countries; it is necessary in this context for European project bonds to be extended to Euro-Mediterranean projects in the fields of education, sustainable transport and energy, thereby creating added value for both sides of the Mediterranean;
Dôvody na nový menový systém
The case for a new monetary system
– výmenné kurzy: prvým krokom by bola realizácia politík, ktoré umožnia postupné a dostatočné prispôsobovanie výmenných kurzov meniacim sa makroekonomickým ukazovateľom;
– exchange rates: the first step would be to pursue policies that allow exchange rates to adjust gradually and sufficiently to changing macroeconomic fundamentals;
– rezervnú menu: bolo by potrebné uskutočniť reformu medzinárodného systému rezerv, aby sa zabránilo situáciám, kedy rezervy vedú k celosvetovým nerovnováham; súčasný medzinárodný systém rezerv založený na dolári by sa mohol postupne nahradiť mnohostranným systémom, ktorého základom by boli zvláštne práva čerpania a ktorý by zastupoval široký kôš mien z celého sveta, najmä čínsky jüan a brazílsky real;
– reserve currency: reforms to the international reserve system would be needed to avoid a situation in which reserves lead to global imbalances; the current dollar-based international reserve system could be gradually replaced by a multilateral system centred on Special Drawing Rights (SDRs) representing a broad basket of currencies from across the globe, notably the Chinese renminbi and the Brazilian real;
40. okrem toho žiada, aby sa v dlhodobom horizonte zvážila možnosť zavedenia celosvetovej rezervnej meny spočiatku na základe vývoja a transformácie zvláštnych práv čerpania a MMF;
Furthermore, calls for thought to be given – in the long term – to the possibility of creating a global reserve currency initially based on the development and transformation of SDRs and of the IMF;
Zvýšenie konkurencieschopnosti a udržateľnosti EÚ a realizácia stratégie Európa 2020 prostredníctvom posilnenia inovácií a dlhodobých investícií do vytvárania pracovných miest a rastu
Increasing the competitiveness and sustainability of the EU and implementing the E urope 2020 strategy by fostering innovation and long-term investment for jobs and growth
41. žiada, aby sa pri vymedzovaní obsahu európskeho semestra plne a dôsledne zohľadnili ciele stratégie Európa 2020 a potreba prekonať všetky vnútorné nerovnováhy v rámci EÚ;
Calls for full and consistent account to be taken of the Europe 2020 strategy objectives and the need to overcome all EU internal imbalances when defining the content of the European semester;
44. pripomína, že plný potenciál jednotného trhu zatiaľ nebol využitý a že je potrebné obnoviť politické odhodlanie a urobiť rázne kroky s cieľom uvoľniť jeho plný potenciál pre udržateľný a sociálne inkluzívny rast a pracovné miesta; poukazuje na potrebu ďalšieho rozvoja európskeho sektora služieb a rozšírenia obchodu so službami;
Recalls that the full potential of the single market has not yet been realised, and that renewed political determination and resolute action are required with a view to unlocking its full potential for sustainable and socially inclusive growth and jobs; underlines the need to further develop the European service sector and to enhance trade in services;
47. naliehavo žiada národné parlamenty a vlády členských štátov, aby pri rozhodovaní na vnútroštátnej úrovni konali zodpovedne voči EÚ a aby zaradili hľadisko EÚ do svojich diskusií na vnútroštátnej úrovni;
Urges the national parliaments and governments of the Member States, when engaging in national decision-making, to act in a responsible manner vis-à-vis the EU and to include the EU dimension in their national discussions;
50. poukazuje na to, že väčšie riziko chudoby hrozí najmä ženám; upozorňuje, že počas krízy sa vo viacerých členských štátoch zvýšila chudoba detí; upozorňuje na to, že toto je neprijateľné a že je potrebné tieto negatívne trendy zvrátiť; preto žiada, aby sa najmä existujúce mimovládne organizácie zoskupili do pevnej siete na odstránenie detskej chudoby prostredníctvom prístupov zameraných na deti, prostredníctvom cieľov osobitne zohľadňujúcich deti a intenzívnej pozornosti venovanej právam detí;
Points out that women, in particular, are at greater risk of experiencing poverty; notes that child poverty has increased in a number of Member States during the crisis; underlines that this is unacceptable and that the negative trends must be reversed; consequently, calls on, in particular, the existing non-governmental organisations to be developed into a solid network for the eradication of child poverty by means of child-centred approaches, child-specific targets and a strong focus on children’s rights;
53. upozorňuje na problémy vyplývajúce z krízy i na výrazný pokles hospodárskej aktivity a miery rastu, spôsobené značným nárastom štrukturálnej a dlhodobej nezamestnanosti, ako aj pokles miery verejných a súkromných investícií a rastúcu konkurenciu zo strany rýchlo sa rozvíjajúcich ekonomík;
Notes the challenges arising from the crisis, with a major downturn in economic activity, a decline in the growth rate, brought about by a strong rise in structural and long-term unemployment, and a fall in rates of public and private investment, as well as increased competition from emerging economies;
57. okrem toho pripomína, že stratégia Európa 2020 bude dôveryhodná len vtedy, ak sa na ňu poskytnú primerané finančné zdroje, a preto podporuje:
Recalls, moreover, that the Europe 2020 strategy will only be credible if it is backed up by adequate financial resources, and therefore supports:
– prijatie konzistentných záverov v kontexte budúceho viacročného finančného rámca a rozpočtu EÚ so zameraním na politiky, ktoré prispievajú k dosahovaniu cieľov stratégie Európa 2020;
– the adoption of consistent conclusions in the context of the next multiannual financial framework and an EU budget focusing on policies that contribute to the achievement of the Europe 2020 strategy objectives;
– prideľovanie prostriedkov EÚ na základe ich hospodárskej, sociálnej a environmentálnej relevantnosti a účinnosti; prostriedky, ktoré členské štáty nevyužijú, by sa mali prerozdeliť na udržateľné verejné investície na úrovni EÚ do spoločných projektov alebo programov podporujúcich rast, konkurencieschopnosť a zamestnanosť, ako napríklad na investície do infraštruktúry, vzdelávania, odbornej prípravy, inovácií, výskumu a vývoja;
– the attribution of EU funds on the basis of their economic, social and environmental relevance and effectiveness; funds not taken up by Members States could be reallocated to sustainable public investment at EU level for joint projects or programmes promoting growth, competitiveness and employment, such as investment in infrastructure, education and training innovation, research and development;
– poskytovanie technickej pomoci s cieľom zlepšiť využívanie prostriedkov a efektívnu realizáciu investičných projektov;
– the provision of technical assistance geared to improving take-up of the funds and effective delivery of investment projects;
– dôležitejšiu úlohu Európskej investičnej banky (EIB) v posilňovaní úlohy katalyzátora a pákového efektu štrukturálnych fondov;
– a more prominent role for the European Investment Bank (EIB) in enhancing the catalytic role and leverage function of structural funds;
– ďalší rozvoj a optimálne využívanie inovačných finančných nástrojov, najmä s účasťou EIB a Európskeho investičného fondu (EIF), ako aj Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBRD) (napr. spojenie grantov a úverov, nástroje rizikového kapitálu, nové formy rozdelenia rizika a záruk);
– the further development and optimum use of innovative financing instruments, involving notably the EIB and the European Investment Fund (EIF), as well as the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD) (e.g. blending grants and loans, venture capital instruments, new forms of risk-sharing and guarantees);
– opatrenia na pritiahnutie úspor súkromného sektora k dlhodobým investíciám prostredníctvom primeraných stimulov a mechanizmov;
– moves to drive private savings towards long-term investment through appropriate incentives and mechanisms;
– rozvoj inovačného dlhodobého financovania, ktoré zahŕňa verejné aj súkromné finančné prostriedky,
– development of innovative long-term investment financing involving both public and private funds;
– zavedenie projektových dlhopisov s cieľom získať súkromný kapitál na uspokojenie európskych potrieb týkajúcich sa infraštruktúry;
– the introduction of project bonds in order to tap private capital to meet the needs of Europe’s infrastructural challenges;
– opatrenia na zabezpečenie dostupnosti výrazne vyššieho objemu rizikového kapitálu súvisiaceho s dlhodobými investíciami;
– action to ensure the availability of significantly larger amounts of venture capital linked to long-term investment;
– opatrenia na zabezpečenie ľahšieho prístupu k finančným prostriedkom a menšej byrokracie, najmä pre malé a stredné podniky (MSP), a to pri súčasnom dodržiavaní prísnych noriem transparentnosti;
– action to ensure easier access to funding and less red tape, especially for the small and medium-sized enterprises (SMEs), while upholding strict transparency standards;
Energetické a dopravné politiky a vnútorný trh
Energy and transport policies and the internal market
59. domnieva sa, že vzťahy medzi krajinami produkujúcimi ropu a zemný plyn a spotrebiteľskými krajinami, v prvom rade európskymi, treba posilniť, a pritom vziať do úvahy nedávny vývoj na politickej scéne v oblasti Stredozemia; domnieva sa, že treba naliehavo realizovať spoločnú politiku pre udržateľnú energetiku a obstarávanie surovín s cieľom predísť nepriaznivým účinkom, ktoré by mohli spomaliť obnovu a budúci rozvoj európskeho hospodárstva;
Believes that relationships between countries producing oil and natural gas and consumer countries, above all the countries of Europe, should be reinforced, also taking into account the recent developments in the political landscape in the Mediterranean; considers that a common policy for sustainable energy and procurement of raw materials needs to be implemented as a matter of urgency, so as to avoid adverse effects that could delay the recovery and the future development of the European economy;
63. považuje Akt o jednotnom trhu za kľúčovú politickú iniciatívu, ktorá podporuje základy cieľov a hlavných iniciatív stratégie Európa 2020 zameraných na plné využitie potenciálnu rastu vnútorného trhu a dokončenie jednotného trhu v zmysle Montiho správy; zdôrazňuje, že kríza jasne poukázala na dôležitosť posilnenia priemyselnej základne a inovačného potenciálu EÚ prostredníctvom uľahčenia prístupu na trh a mobility, ako aj boja proti sociálnej a územnej fragmentácii v celej EÚ;
Considers the Single Market Act to be a key political initiative that underpins the foundations of the Europe 2020 goals and the flagship initiatives aimed at fully exploiting the internal market’s growth potential and completing the single market, in the spirit of the Monti report; underlines that the crisis has clearly shown the importance of strengthening the EU’s industrial base and innovation potential by facilitating market access and mobility and combating social and territorial fragmentation throughout the EU;
Mobilita a migrácia
Mobility and m igration
MSP, inovácie, výskum a vývoj
SMEs , i nnovation and R&D
70. vyzýva členské štáty, aby urýchlili proces vykonávania opatrení vymedzených v iniciatíve Small Business Act (2008) a v jej revízii, ktorú Komisia zverejnila 23. februára 2011, s cieľom obmedziť administratívnu záťaž, uľahčiť prístup MSP k financovaniu a podporiť ich internacionalizáciu;
Calls on the Member States to speed up their implementation of the measures set out in the Small Business Act (2008) and in the review thereof, published by the Commission on 23 February 2011, in order to reduce administrative burdens, facilitate SMEs’ access to financing and support the internationalisation of SMEs;
76. domnieva sa, že pri prideľovaní prostriedkov EÚ by sa mala zohľadniť daňová stratégia členských štátov a ich ochota spolupracovať v boji proti daňovým únikom a pri presadzovaní užšej daňovej spolupráce;
Believes that the allocation of EU funds should take into account the taxation strategy of Member States and their willingness to cooperate in combating tax evasion and promoting closer tax coordination;
– vytváranie nových pracovných miest v odvetviach založených na inováciách, výskume a vývoji, ako sú odvetvie energetiky a ochrany životného prostredia, a to spôsobom, ktorý zabezpečuje rodovo vyvážený prístup;
– new jobs to be created in sectors based on innovation, research and development, such as the energy and environmental sectors, in a manner which ensures a gender-balanced approach;
– opatrenia na zlepšenie účinnosti existujúcej podpory EÚ určenej na priame vytváranie pracovných miest, ktorú členské štáty môžu získať z Európskeho sociálneho fondu;
– measures to improve the effectiveness of existing EU support for direct job creation available to Member States under the European Social Fund;
– opatrenia na uľahčenie účasti žien na trhu práce (najmä prostredníctvom konštantného zvyšovania ponuky cenovo dostupných služieb starostlivosti o deti), starších pracovníkov (bez toho, aby to malo vplyv na ich dôchodkové a sociálne práva), a legálnych prisťahovalcov, ako aj opatrenia na zníženie miery nezamestnanosti, najmä u mladých ľudí;
– actions making it easier to participate in the labour market for women (in particular by means of a consistent increase in affordable childcare services), older workers (without affecting their retirement and social rights) and regular immigrants, and to reduce unemployment, especially among young people;
– opatrenia na zlepšenie kvality vzdelávania a odborného vzdelávania a účinnú podporu celoživotného vzdelávania a podnikateľstva s cieľom zlepšiť možnosti zamestnania pracovníkov a rozvíjať konkurencieschopný ľudský kapitál;
– measures to upgrade the quality of education and vocational training, and the effective promotion of lifelong learning and entrepreneurship, with a view to strengthening the employability of workers and developing a competitive human capital;
– rozvoj pracovných príležitostí a programov sociálneho začlenenia pre najzraniteľnejšie skupiny, ako sú Rómovia a osoby so zdravotným postihnutím;
– the development of employment opportunities and social inclusion programmes for the most vulnerable groups, such as the Roma and people with disabilities;
– vytváranie udržateľných a vysokokvalitných pracovných miest s dôstojným príjmom v poľnohospodárstve a vo vidieckych oblastiach;
– sustainable, high-quality jobs providing a decent income in agriculture and rural areas;
– opatrenia proti nelegálnej práci;
– action to tackle undeclared work;
83. navrhuje vytvoriť program stáží EÚ podobný programu Erasmus, do ktorého by sa v plnej miere zapojil súkromný sektor; zastáva názor, že takýto program by mal zahŕňať skupiny univerzít, univerzít aplikovaných vied, inštitúcií odbornej prípravy, odvetvie priemyslu, finančné trhy, MSP a veľké podniky a mal by poskytnúť občanom – vrátane zraniteľných skupín – prístup k odbornej príprave, najmä v oblasti prenosných zručností v znalostnej ekonomike s cieľom rozvíjať celoživotné vzdelávanie;
Proposes the establishment of an EU internship programme analogous to the Erasmus programme, with the full involvement of the private sector; takes the view that such a programme should involve clusters of universities, universities of applied sciences, professional training institutions, industry, financial markets, SMEs and large companies, and that it should give citizens, including vulnerable groups, access to training, particularly in transferable skills in the knowledge-based economy, so as to foster lifelong learning;
86. domnieva sa, že na to, aby sa členské štáty podnietili investovať viac do oblasti vzdelávania, treba pri hodnotení strednodobých rozpočtových cieľov členských štátov venovať osobitnú pozornosť verejným výdavkom do vzdelávania, výskumu a odbornej prípravy;
Considers that, in order to encourage Member States to invest more in the educational field, special consideration should be given to public spending on education, research and vocational training in the context of assessing Member States’ medium-term budgetary objectives;
89. zdôrazňuje, že Európska únia sa nachádza na križovatke: buď sa členské štáty rozhodnú spojiť sily pri prehlbovaní integrácie, alebo sa EÚ môže rozpadnúť z dôvodu stagnácie na úrovni rozhodovania a rozdielov na hospodárskej úrovni;
Emphasises that the European Union is at a crossroads: either the Member States decide to join forces in deepening integration or, owing to stagnation at the decision-making level and divergences at the economic level, the EU could drift apart;