natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A. keďže so zreteľom na to, že politika súdržnosti sa v konečnom dôsledku zameriava na znižovanie rozdielov v úrovni rozvoja rôznych regiónov a miery zaostalosti najviac znevýhodnených regiónov a ostrovov vrátane vidieckych oblastí, je od roku 2007 súčasťou pravidiel týkajúcich sa štrukturálnych fondov povinné vyčleňovanie prostriedkov na lisabonské ciele pre štáty EÚ 15 a keďže podobný nepovinný mechanizmus na vyčleňovanie prostriedkov dobrovoľne uplatňujú štáty EÚ 12, pričom zdroje politiky súdržnosti sa zameriavajú na atraktívnosť členských štátov a regiónov, hospodársky rast a zamestnanosť,
A. whereas, bearing in mind that the ultimate aim of cohesion policy is to reduce the gap between the levels of development of the various regions and the extent to which the least-favoured regions and islands (including rural areas) are lagging behind, since 2007 the Structural Funds regulations include obligatory earmarking to the Lisbon objectives for the EU15 and a similar non-obligatory earmarking mechanism has been voluntarily applied by the EU12, targeting cohesion policy resources at the attractiveness of Member States and regions, growth and jobs,
B. keďže predovšetkým počas súčasnej recesie je politika súdržnosti jedným z hlavných nástrojov na podporu hospodárskeho rastu, konkurencieschopnosti a zamestnanosti v EÚ, okrem iného vzhľadom na stabilný objem finančných prostriedkov na dlhodobé rozvojové programy a politiky, ktorými disponuje, decentralizovaný systém riadenia a začlenenie priorít Spoločenstva týkajúcich sa udržateľného rozvoja medzi jeho prvoradé ciele;
B. whereas - particularly during the current recession - the cohesion policy is one of the main instruments to foster growth, competitiveness and jobs in the EU due, among other things, to its stable amount of funding for long-term development programmes and policies, the decentralised management system applied and the inclusion of Community sustainable development priorities among its fundamental objectives,
C. keďže dve tretiny verejných investícií v rámci EÚ pochádzajú z regionálnej a miestnej úrovne, regionálne a miestne orgány často disponujú významnými politickými právomocami a zohrávajú kľúčovú úlohu pri plnení súčasnej lisabonskej stratégie, ako aj budúcej stratégie EÚ do roku 2020,
C. whereas two-thirds of public sector investment across the EU comes from the regional and local levels, regional and local authorities often concentrate substantial policy competences and are key actors in delivering both the current Lisbon Strategy and the future EU2020 Strategy,
D. keďže v záujme podpory rastu, konkurencieschopnosti a zamestnanosti, ktoré predstavujú kľúčové ciele stratégie EÚ do roku 2020, by sa mala zjednotiť politika súdržnosti a stratégia EÚ do roku 2020, pretože politika súdržnosti je súčasťou Lisabonskej zmluvy,
D. whereas cohesion policy and the EU2020 Strategy should be integrated because cohesion policy is included in the Lisbon Treaty in order to foster growth, competitiveness and employment, which are the key objectives of the Strategy,
E. keďže navrhovaná stratégia EÚ do roku 2020, ktorá je podobná lisabonskej stratégii, neodráža v dostatočnej miere rôzne úrovne rozvoja regiónov a členských štátov, a preto nekladie dostatočný dôraz na hospodársku súdržnosť v rozšírenej EÚ,
E. whereas the proposed EU2020 strategy, similar to the Lisbon Strategy, does not sufficiently reflect the different development levels of regions and Member States and therefore does not put enough stress on economic cohesion in the enlarged EU,
Politika súdržnosti a lisabonská stratégia
Cohesion policy and Lisbon Strategy
5. s poľutovaním konštatuje, že vzhľadom na oneskorené začatie programov a následný nedostatok údajov o výdavkoch nemožno v tejto fáze overiť súlad medzi programovými pridelenými prostriedkami a skutočnými výdavkami, ani zhodnotiť spoľahlivosť investícií do lisabonskej stratégie, najmä pokiaľ ide o programovanie v menej rozvinutých krajinách; víta zverejnenie strategickej správy Komisie a žiada, aby sa na tomto základe uskutočnila medziinštitucionálna diskusia na vysokej úrovni s cieľom analyzovať prínos politiky súdržnosti k lisabonským cieľom a tiež posúdiť budúce vzájomné vzťahy;
Regrets that due to the delayed start-up of the programmes and the subsequent lack of data on expenditure, the correspondence between programme allocations and actual expenditure cannot be verified at this stage, nor is it possible to assess the soundness of the Lisbon investments, particularly as regards programming in less advanced countries; welcomes the publication of the Commission's strategic report and asks that a high level inter-institutional debate is carried out on this basis to analyse the contribution of the cohesion policy to the Lisbon objectives and to assess the future interrelations;
9. považuje slabé viacúrovňové riadenie za jedno z hlavných obmedzení lisabonskej stratégie, pričom regionálne a miestne orgány a občianska spoločnosť sú nedostatočne zahrnuté do vypracúvania, uplatňovania, šírenia a hodnotenia stratégie; do budúcnosti odporúča ich silnejšie začlenenie vo všetkých fázach;
Considers weak multi-level governance one of the main limits of the Lisbon Strategy, with the insufficient involvement of regional and local authorities and civil society in the design, implementation, communication and evaluation of the strategy; recommends their stronger integration in the future at all stages;
Politika súdržnosti a stratégia EÚ do roku 2020
Cohesion policy and EU2020
16. vyjadruje poľutovanie nad tým, že táto stratégia bola navrhnutá pred ukončením preskúmania súčasnej lisabonskej stratégie; dôrazne odporúča Komisii, aby pripravila otvorené hodnotenie nedostatkov vykonávania lisabonskej stratégie; zdôrazňuje, že odporúčania tejto parlamentnej správy by sa mali zahrnúť do konečného znenia novej stratégie;
Regrets that this strategy has been proposed before the completion of the review of the current Lisbon Strategy; strongly recommends the Commission to prepare a forthright evaluation of the shortcomings in the Lisbon strategy implementation; stresses that the recommendations of this parliamentary report should be included in the final version of the new strategy;
19. oceňuje, že v návrhu sa zohľadňuje sociálny rozmer, ale zdôrazňuje, že hospodársky pilier zohráva ústrednú úlohu, pokiaľ ide o vytváranie pracovných miest, a preto je veľmi dôležité doplniť voľný, otvorený a funkčný vnútorný trh, ktorý by umožnil podnikom flexibilne reagovať na makroekonomické trendy; zdôrazňuje, že nedávna kríza preukázala, že stratégie hospodárskeho rastu nesmú zanedbávať ciele sociálnej ochrany, prístup k službám, boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu a tvorbu kvalitných pracovných miest;
Appreciates that the social dimension is taken into account in the proposal, but stresses that the economic pillar has the central role in terms of job creation and therefore it is vital to complete the free, open and functional Internal Market enabling businesses to react with flexibility to macro-economic trends; stresses that the recent crisis has demonstrated that no strategy for growth can neglect the objectives of social protection, access to services, the fight against poverty and social exclusion and the creation of quality jobs;
21. zdôrazňuje, že výskum a inovácie sú kľúčovými nástrojmi na rozvoj EÚ a na dosiahnutie väčšej konkurencieschopnosti EÚ pri riešení celosvetových úloh; nazdáva sa, že je potrebné pravidelne investovať do týchto oblastí, ako aj na základe dosiahnutých výsledkov pravidelne posudzovať uskutočnený pokrok; v tejto súvislosti vyzýva na lepšiu koordináciu štrukturálnych fondov a rámcového programu s cieľom maximalizovať prospech plynúci z financovania výskumu a inovácií v budúcnosti a na rozvoj regionálnych inovačných zoskupení v členských štátoch a medzi nimi;
Stresses that research and innovation are key instruments for the development of the EU and can make it more competitive in the face of global challenges; is of the opinion that there must be regular investment in these fields as well as a regular assessment of the progress made on the basis of the results achieved; calls in this regard for a better coordination of the Structural Funds and the Framework Programme to maximise the benefits of the funding for research and innovation in the future and for the development of regional innovative clusters within and between Member States;
23. uznáva, že vytvorená štruktúra cieľov v štrukturálnych politikách sa počas svojich prvých rokov osvedčila; v záujme spoľahlivosti plánovania vyzýva, aby sa zachovala táto štruktúra, ako aj zásada spoločného riadenia; uznáva, že môže byť potrebné upraviť obsah cieľov a prispôsobiť ho cieľom do roku 2020;
Acknowledges that the established structure of objectives in the structural policies has proven a success during its first years; calls for the sake of planning reliability for the perpetuation of this structure as well as for the perpetuation of the principle of shared management; acknowledges that an adjustment of the objective contents might be necessary for an adaption to the 2020 goals;
26. poznamenáva, že práve v oblasti širokopásmového pokrytia sú na vidieku veľké nedostatky, ktoré sa v súlade s cieľom uvedeným v digitálnom programe musia odstrániť, aby sa podporil trvalo udržateľný hospodársky rozvoj týchto regiónov;
Notes that, particularly with regard to access to broadband, major deficits exist in rural areas, which must be overcome, in accordance with the objective stated in the Digital Agenda, in order to support the sustainable economic development of these regions;
32. domnieva sa, že stratégia EÚ do roku 2020 musí tvoriť neoddeliteľnú súčasť pri dosahovaní cieľa územnej súdržnosti, ktorý je v Lisabonskej zmluve obsiahnutý ako nový cieľ; domnieva sa, že miestne iniciatívy v oblasti cezhraničnej spolupráce majú potenciál pre územnú súdržnosť, ktorý zatiaľ nie je dostatočne využitý; vyzýva Komisiu, aby vo svojich návrhoch budúcich dohôd o územnej spolupráci podrobnejšie stanovila úlohu stratégií týkajúcich sa makroregiónov;
Considers that the EU2020 strategy must be an integral part in the achievement of the goal of territorial cohesion, included as a new objective in the Lisbon Treaty; believes that local initiatives for cross-border cooperation offer a potential for territorial cohesion which has as yet not been sufficiently exploited; invites the Commission to set out the role of the macro-regions strategies in greater detail in its proposals for the future territorial cooperation arrangements;
34. zdôrazňuje význam znalostí pomerov na miestnej a regionálnej úrovni v rámci cieľov stratégie EÚ do roku 2020; na tento účel považuje za potrebné zabezpečiť vzájomné poskytovanie štatistických informácií a dosiahnuť schopnosť interpretovať ukazovatele na miestnej i regionálnej úrovni;
Stresses the importance of ground-level knowledge, both locally and regionally, for the objectives of the EU2020 Strategy; to this end, considers it essential to ensure the provision of joint statistics, as well as reading capacity in respect of the indicators, at both local and regional level;
36. očakáva, že Komisia predloží konkrétne návrhy na vytvorenie súčinnosti politiky súdržnosti a existujúcich odvetvových politík v súlade s integrovaným prístupom; odporúča racionalizovať ciele, nástroje a administratívne postupy programov a zosúladiť trvanie programu týchto politík;
Expects the Commission to present concrete proposals for creating synergies between the cohesion policy and existing sectoral policies according to an integrated approach; recommends rationalisation of the objectives, instruments and administrative procedures of the programmes and alignment of the programme duration of these policies;
40. vyzýva Komisiu, aby čím skôr predložila Parlamentu štruktúrovaný pracovný program na vykonávanie stratégie a v budúcnosti aj jasné posúdenia jej uplatňovania; ďalej vyzýva na vypracovanie jasného pracovného dokumentu, v ktorom sa stanoví vzťah medzi stratégiou a kohéznou politikou;
Calls on the Commission to present to the Parliament as soon as possible a structured working programme for the implementation of the Strategy and, in the future, clear implementation assessments; moreover calls for a clear working document setting out the relationship between the Strategy and the Cohesion policy;
Posúdenie súčasného systému
Assessing the current system
Lisabonská stratégia a politika súdržnosti považujú inovácie v širšom zmysle slova za hlavný nástroj na podporu rozvoja európskeho územia a na umocnenie jeho konkurencieschopnosti pri riešení výziev globalizovaného sveta.
Both the Lisbon Strategy and the cohesion policy have identified in innovation in its broader sense the main instrument to foster the development of the European territory and potentiate its competitive capacity against the challenges coming from a globalised world.
V dôsledku toho tvoria inovácie v oboch prípadoch ústredný prvok a ich strategická úloha sa zdôrazňuje viac ako kedykoľvek predtým.
As a consequence innovation has been put at the centre of both of them and its strategic role has been emphasised as never before.
Strategické usmernenia Spoločenstva na roky 2007 – 2013 stanovili formálnu požiadavku pre štáty EÚ 15 (a odporúčanie pre štáty EÚ 12) vyčleniť aspoň 60 % programových pridelených prostriedkov v regiónoch v rámci cieľa Konvergencia a 75% v regiónoch spadajúcich do rámca cieľa Konkurencieschopnosť a zamestnanosť na splnenie lisabonských cieľov.
The Community Strategic Guidelines for the period 2007-2013 set a formal requirement for the EU15 (and a recommendation for the EU12) to earmark at least 60% of the Programme allocations in the Convergence regions and 75% in the Competitiveness and Employment regions to the delivery of the Lisbon objectives.
V skutočnosti už v období 2000 – 2006, keď sa ešte neuplatňovalo formálne vyčleňovanie, sa do aktivít v oblasti výskumu a inovácií investovalo 5,5 % až 7,4 % z celkových výdavkov v rámci štrukturálnych fondov (spolu 10,2 miliardy EUR).
Actually already in the 2000-2006 period, when no formal earmarking requirement was in place, between 5.5% and 7.4% of all Structural Fund expenditure (€10.2 billion in total) was invested in research and innovation activities.
Následné hodnotenia, ktoré sú dosiaľ k dispozícii, poukazujú na skutočnosť, že využívanie regionálnych programov na dosiahnutie lisabonských cieľov bolo viditeľnejšie v relatívne lepšie prosperujúcich regiónoch a obmedzenejšie v najmenej rozvinutých regiónoch, kde sa programy zameriavali najmä na základnú infraštruktúru.
The ex post evaluations available so far highlight that the use of regional programmes to achieve the Lisbon objectives was more evident for the relatively more prosperous regions and more limited for the last developed ones, where the programmes tended to emphasise rather basic infrastructure.
Samozrejme, na všetky oblasti nemožno uplatňovať žiadnu univerzálnu stratégiu; naopak, osobitosti rôznych regiónov – ich územný rozmer –mali výrazný vplyv na účinnosť vykonávaných opatrení.
Obviously no one-size-fits to-all strategy can be applied to all areas; contrariwise specificities of different regions - their territorial dimension - had a great impact on the effectiveness of the implemented measures.
Preto je nevyhnutné zapojiť regionálne a miestne orgány už do návrhu programov, a nielen do ich vykonávania, pretože práve tieto subjekty najlepšie poznajú potreby svojho územia.
The involvement of regional and local authorities in the design besides than in the implementation of programmes becomes therefore essential as these are the actors best aware of the needs of their respective territory.
Z analýzy programových pridelených prostriedkov na roky 2007 – 2013 vyplýva, že vyčlenenie prostriedkov mierne prekonalo stanovené prahové hodnoty.
From the analysis of the Programme allocations for 2007-2013 it results that the earmarking has sensitively overcome the established thresholds.
Najmä v rámci cieľa Konvergencia bolo 65 % finančných prostriedkov vyčlenených na priority týkajúce sa lisabonskej stratégie, v regiónoch v rámci cieľa Konkurencieschopnosť to bolo 82 % finančných prostriedkov.
In particular in the Convergence objective 65% and in Competitiveness regions 82%of the funds have been earmarked to Lisbon-related priorities.
Tieto percentuálne podiely, ktoré celkovo predstavujú pridelené prostriedky vo výške približne 228 miliárd EUR za sedemročné obdobie, sa vzťahujú na štáty EÚ 27, z čoho vyplýva, že aj štáty EÚ 12 dôkladne plnia záväzok súvisiaci s mechanizmom vyčleňovania prostriedkov.
These percentages, which together make up a total allocation of approx. €228 billion over the 7-years period, refer to the EU27, showing that also EU12 have seriously committed themselves in the earmarking exercise.
Ako sa dalo predpokladať, objem pridelených prostriedkov sa značne líši v závislosti od jednotlivých členských štátov a od daných cieľov.
Predictably enough, the allocation varies significantly across Member States and among Objectives.
Najneskôr 1. apríla 2010 Komisia prijme prvú strategickú správu analyzujúcu výsledky uplatňovania členskými štátmi pri dosahovaní týchto priorít prostredníctvom výdavkov počas prvých 18 mesiacov vykonávania programu.
A first Strategic report, analysing the results of implementation by the Member States in achieving these priorities through spending in the first 18 months of Programme implementation shall be adopted by the Commission by 1 April 2010 at the latest.
V skutočnosti je však potrebné dôkladne posúdiť, do akej miery sú tieto záväzky premietnuté do skutočných výdavkov na úrovni projektov.
What needs to be thoroughly assessed in fact is at which extent these engagements are reflected in terms of actual expenditure at project level.
Vzhľadom na oneskorené spustenie programov a s tým súvisiaci nedostatok údajov o výdavkoch žiaľ nemožno v tejto fáze predmetný vzťah overiť.
Unfortunately due to the delayed start up of the programmes and the subsequent lack of data on expenditure, this correspondence cannot be verified at this stage.
Ešte dôležitejšie bude z dlhodobého hľadiska posúdiť, aký bol skutočný dosah investícií týkajúcich sa lisabonskej stratégie uskutočnených prostredníctvom štrukturálnych fondov na členské štáty a regióny.
Even more crucial is to be able to assess in the long term which impact the Lisbon-related investments done through the Structural Funds has actually produced in the Member States and regions.
Diskusia o budúcnosti nemôže byť plodná, pokiaľ nie sú známe výsledky tohto posúdenia.
Any discussion on the future will not be effective if the results of this assessment are not known.
Hoci tieto údaje ešte nie sú k dispozícii, pretože vykonávanie programu sa nachádza len v úvodnej fáze, je nevyhnuté pripraviť cestu a posilniť povedomie Komisie o tom, že je nevyhnutné vytvoriť nástroje umožňujúce vykonanie takejto analýzy, to znamená rovnorodé ukazovatele, ktoré umožnia združovanie a porovnávanie údajov medzi jednotlivými programami a členskými štátmi počas celého obdobia s cieľom overiť dosiahnutý vplyv a vykonať potrebné úpravy.
Although these data are not available yet due to the early stage of Programme implementation, it is essential to pave the way and sensitize the Commission on the need to urgently develop the instruments allowing for such analysis, i.e. homogeneous indicators, which can be aggregated and compared across Programmes and Member States during the whole period in order to verify the impacts produced and make the necessary adjustments.
Úloha politiky súdržnosti v stratégii EÚ do roku 2020
The role of cohesion policy in the EU2020 Strategy
Ak chceme budovať budúcnosť, mali by sme analyzovať minulosť s cieľom maximalizovať dosiahnuté výsledky, zhodnotiť skúsenosti a zabrániť opakovaniu chýb z minulosti.
Building the future implies analysing the past in order to maximise achieved results, capitalise experiences and avoiding old mistakes.
Pri budovaní novej stratégie EÚ do roku 2020, ktorá má riešiť problémy nasledujúceho desaťročia, je preto potrebné dôkladne sa zamyslieť nad vzťahom medzi politikou súdržnosti a lisabonskou stratégiou.
A deep reflection on the relation between cohesion policy and Lisbon Strategy is therefore needed when building the new EU2020 Strategy, which is meant to tackle the challenges of the next ten years.
Návrh Komisie týkajúci sa stratégie EÚ do roku 2020 uznáva politiku súdržnosti ako kľúčovú politiku z hľadiska dosiahnutia cieľov stratégie EÚ do roku 2020.
The Commission proposal for the EU2020 Strategy recognises the cohesion policy as key policy to deliver the EU2020 goals.
Zdá sa však, že Komisia považuje politiku súdržnosti viac za zdroj stabilných pridelených finančných prostriedkov než za dôležité odporúčanie vyplývajúce z uplatňovania zásad, ako je partnerstvo, integrovaný prístup a viacúrovňové riadenie, ako aj preto, že táto politika dokáže mobilizovať regionálne a miestne subjekty.
It seems, however, to consider it more as the source of stable financial allocations than a major reference due to the application of principles such as partnership, integrated approach, multilevel governance as well as for its capacity to mobilise regional and local actors.
Ak nebudú tieto zásady, ktoré predstavujú hlavný prínos politiky súdržnosti k úspešnému vykonávaniu stratégie EÚ do roku 2020, do predmetnej stratégie primerane zapracované, mohlo by to ohroziť úspešnosť samotnej stratégie.
If these principles, which represent a major contribution of the cohesion policy towards the successful implementation of the EU2020 Strategy, are not duly integrated into it, the successfulness of the Strategy itself can be endangered.
V správe je predložených niekoľko konkrétnych odporúčaní s cieľom zabezpečiť, aby sa táto väzba riadne zohľadnila:
Some concrete recommendations are put forward in the report to ensure that this linkage is duly taken into account:
· Priority stanovené v stratégii EÚ do roku 2020 by mali byť v prísnom súlade s prioritami budúcej politiky súdržnosti: treba sa viac zamerať na kľúčové priority a na ich väčšie dopĺňanie sa pri súčasnom zabezpečení potrebnej flexibility na zapracovanie regionálnych špecifík.
· the priorities identified in the EU2020 Strategy should be strictly aligned with those of the future cohesion policy: more concentration on core priorities and enhanced complementarities between them are needed, while ensuring the necessary flexibility to accommodate regional specificities.
· Treba rozvinúť súčinnosť medzi národnými strategickými referenčnými rámcami a národnými reformnými programami a lepšie využiť ich potenciál aj prostredníctvom kvalitnejšej administratívnej koordinácie na úrovni EÚ a na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni s cieľom pozdvihnúť riadenie.
· synergies between the National Strategic Reference Frameworks and the National Reform Programmes should be developed and their potential better exploited also through better administrative coordination at EU, national, regional and local level in order to increase governance.
· Ciele stratégie EÚ do roku 2020 je nutné stanoviť na úrovni Spoločenstva, ale do ich vykonávania a prispôsobovania v rámci vnútroštátnych politík treba v budúcnosti začleniť viac orgánov na nižšej ako vnútroštátnej úrovni.
· The EU2020 objectives must be defined at Community level but their implementation and adaptation into national policies should involve more the sub-national authorities in the future.
Jedno z doposiaľ všeobecne uznávaných obmedzení lisabonskej stratégie je slabý viacúrovňový systém riadenia a nedostatočné začlenenie miestnych a regionálnych orgánov do vykonávania jej cieľov, a to napriek tomu, že dve tretiny verejných investícií pochádzajú z regionálnej a miestnej úrovne a že tieto orgány často disponujú značnými právomocami v oblasti vykonávania politík.
One of the limits broadly recognised so far to the Lisbon Strategy is the weak multi-level governance and the insufficient involvement of local and regional authorities in the implementation of its objectives, despite the fact that 2/3 of the public sector investment comes from the regional and local level and that these authorities often concentrate substantial policy competences.