natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Podľa článku 37 nariadenia o rozpočtových pravidlách môže Komisia predložiť predbežné návrhy opravných rozpočtov, ak existujú „nevyhnutné, výnimočné alebo nepredvídané okolnosti“.
According to Article 37 of the Financial Regulation, the Commission may present preliminary draft amending budgets, if there are "unavoidable, exceptional or unforeseen circumstances".
V článku 15 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách je ustanovené, že zostatok z každého rozpočtového roka, či už prebytok alebo schodok, sa zahrnie ako príjem alebo výdavok do rozpočtu na nasledujúci rozpočtový rok prostredníctvom opravného rozpočtu, ktorý predkladá Komisia do 15 dní po predložení priebežnej účtovnej závierky.
Article 15, par 3 Financial Regulation stipulates that the surplus from each financial year, whether surplus or deficit, is entered as revenue or expenditure in the budget of the subsequent financial year through an amending budget to be submitted by the Commission within 15 days following the submission of the provisional accounts.
Komisia v piatok 16. apríla 2010 prijala návrh opravného rozpočtu č. 4/2010, ktorého cieľom je zahrnúť do rozpočtu prebytok z plnenia rozpočtu v rozpočtovom roku 2009.
On Friday 16 April 2010, Commission adopted draft amending budget n° 04/2010 which aims at budgeting the surplus resulting from the implementation of the budget year 2009.
Plnenie rozpočtu v rozpočtovom roku 2009 vykazuje prebytok vo výške 2 253 591 199 EUR.
The implementation of the budget year 2009 shows a surplus of 2 253 591 199 EUR.
Zahrnutím tohto prebytku do rozpočtu sa zodpovedajúcim spôsobom zníži celkový príspevok členských štátov na financovanie rozpočtu EÚ.
The budgeting of the surplus will diminish accordingly the global contribution of the Member States to the financing of the EU Budget.
Plnenie rozpočtu v rozpočtovom roku 2009 vykazuje prebytok vo výške 2 253 591 199 EUR , ktorý vyplýva predovšetkým:
The implementation of the budget year 2009 shows a surplus of EUR 2 253 591 199 which mainly results from:
– z vyšších než očakávaných príjmov (+ 400 703 257,66 EUR);
- Higher than expected revenues (+ EUR 400 703 257,66);
– z nedostatočného plnenia výdavkových rozpočtových prostriedkov (– 1 667 346 181,32 EUR);
- Under-implementation of payments appropriations (- EUR 1 667 346 181,32);
– z kurzových rozdielov (+ 185 541 760,39 EUR).
- Exchange rate differences (+ EUR 185 541 760,39).
Nevyužité výdavkové rozpočtové prostriedky možno ďalej rozčleniť takto:
The unspent payment appropriations can be further broken down as follows:
– v okruhu 1: 451 miliónov EUR;
- for Heading 1: EUR 451 million;
– v okruhu 2: 244 miliónov EUR;
- for Heading 2 to EUR 244 million;
– v okruhu 3: 106 miliónov EUR;
- for Heading 3 to EUR 106 million;
– v okruhu 4: 603 miliónov EUR a
- for Heading 4 to EUR 603 million and
– v okruhu 5: 263 miliónov EUR.
- for Heading 5 to EUR 263 million.
Tento prebytok je výsledkom existujúceho rozdielu medzi rozpočtom EÚ v podobe, ako ho schválil rozpočtový orgán, a jeho skutočným plnením.
This surplus results from the existing gap between the EU budget as voted by the budgetary authority and its actual implementation.
Ako sa uvádza v tabuľke nižšie, prebytky ročných rozpočtov sa od roku 2007 zvyšujú, a to aj napriek opravným rozpočtom predkladaným v priebehu rozpočtových rokov s cieľom znížiť výšku výdavkových rozpočtových prostriedkov a koncoročných prebytkov.
As shown by the table below, annual budget surpluses are increasing since 2007, despite those amending budgets presented in the course of the budget years to reduce the level of payment appropriations and the year-end surpluses.
(v miliónoch EUR)
(million EUR)
OR upravujúci výšku výdavkových rozpočtových prostriedkov
AB adjusting PA
Celková výška nedostatočného plnenia
Total under-implementation
Klesajúci trend prebytku od roku 2002, ktorý je uvedený v tabuľke nižšie, je najmä dôsledkom zavedenia takýchto koncoročných opravných rozpočtov od rozpočtového roku 2003, ktorými sa znižujú platby zapísané v rozpočte na základe aktualizovaných odhadov plnenia rozpočtu.
The downwards evolution of the surplus since 2002, as presented in the table below, is mainly due to the introduction of such year-end amending budget since budget year 2003, which reduce budgeted payments in view of updated implementation estimates.
Bez týchto koncoročných opravných rozpočtov by vývoj ročných rozpočtových prebytkov vyzeral takto:
Without such year-end amending budgets, the evolution of annual surpluses would read as follows.
Okrem toho, že tieto opravné rozpočty skresľujú výsledky plnenia rozpočtu EÚ (pozri vyššie), ich priamym dôsledkom je zníženie príspevkov členských štátov do rozpočtu EÚ už v priebehu rozpočtového roku.
In addition to distorting the result of the EU budget implementation (see above), its direct effect is to lower the contributions from Member States to the EU budget already in the course of the budget year.
Bez takéhoto opravného rozpočtu (vlani č. 10/2009) by prebytok za rok 2009 presiahol sumu 5 miliárd EUR, a to najmä z dôvodu nedostatočného čerpania prostriedkov.
Without such an amending budget (n° 10/2009 last year), 2009 surplus would have been above EUR 5 billion, mainly due to under-spending.
Prostredníctvom návrhu opravného rozpočtu č. 4/2010 sa zodpovedajúcim spôsobom zníži celkový príspevok členských štátov na financovanie rozpočtu EÚ.
Draft amending budget n°4/2010 diminishes the global contribution of the Member States to the financing of the EU Budget accordingly.
Za rozpočtový rok 2009 sa suma 2 254 miliónov EUR rozdelí týmto spôsobom:
For budget year 2009, the amount of EUR 2 254 million will be distributed in the following way:
Prebytok rozpočtu na rok 2009 (v miliónoch EUR)
Surplus of the 2009 budget ( € million)
Ako sa uvádza vyššie, ide tu o naozaj vysoké sumy, ktoré treba brať do úvahy tak v kontexte veľmi tesných rezerv rozpočtu EÚ, ako aj v súvislosti so všetkými potrebami ďalšieho financovania, ktoré vznikajú najmä na základe rozhodnutí členských štátov a Rady.
As presented above, the amounts at stake are very significant and should be considered in the context of both the very tight margins of the EU budget and all the additional financing needs emerging notably from Member States and Council's decisions.
Existujúci nesúlad medzi zdrojmi v rozpočte EÚ a vznikajúcimi finančnými potrebami a záväzkami vedie k rozpočtovému napätiu a medzerám, ktoré je ťažké preklenúť bez ohrozenia niektorých iných priorít EÚ.
The existing disconnection between the resources of the EU budget and emerging financial needs and commitments creates budgetary tensions and gaps that hard to fill without jeopardizing some other EU priorities.
Bolo tak tomu nedávno v prípade GMES (Globálne monitorovanie životného prostredia a bezpečnosti), troch nových finančných orgánov, sprievodných opatrení pre banány, globalizačného fondu, čo je len niekoľko príkladov.
This has recently been the case for GMES, the three new financial authorities, Bananas accompanying measures, the Globalisation Fund, only to name a few.
Za týchto okolností môže spravodajca o takejto sume uvažovať jedine vzhľadom na veľmi napätú rozpočtovú situáciu v rozpočte na rok 2010 a v nasledujúcich rozpočtových rokoch v rámci súčasného VFR.
In this context, your Rapporteur cannot help considering such an amount in view of the very tense budgetary situation, for Budget 2010 and following budgets in the current MFF.
V tejto etape by podľa názoru spravodajcu mal výbor posúdiť teoretické otázky 1) možných alternatív k uvedenému presunu týchto prostriedkov členským štátom, 2) automatického charakteru takéhoto presunu prostriedkov členským štátom bez politickej diskusie, 3) potreby splatenia celej sumy prebytku.
At this stage, the theoretical questions of 1) possible alternatives to such a transfer to Member States, 2) the latter's automatic character, without political debate, 3) the need for the entire amount of the surplus to be paid back should, in your Rapporteur's view, be considered by the Committee.
Spravodajca by chcel tiež zdôrazniť, že vďaka koncoročným opravným rozpočtom, ktorými sa upravuje výška platieb, už teraz platia členské štáty do rozpočtu EÚ na každý daný rok menšie príspevky, ako sa pôvodne predpokladalo.
Your Rapporteur would also like to stress that, thanks to the year-end amending budgets adjusting the level of payments, Member States already pay less than their initial foreseen contribution to the EU budget for any given year.
Z pohľadu členských štátov by prípadné opätovné využitie tohto prebytku neviedlo k zvýšeniu ich výdavkov, ale skôr k zníženiu neočakávaných príjmov.
From a Member States' point of view, the possible reuse of this surplus would not increase their expenditure but rather decrease unexpected revenues.
Nakoniec by spravodajca chcel upriamiť pozornosť členov výboru BUDG na možné právne obmedzenia, ktoré sa vzťahujú na konanie EP v tejto súvislosti, a to tak vo vzťahu k akýmkoľvek prípadným pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom k tomuto opravnému rozpočtu a lehotám na jeho prijatie, ako aj vo vzťahu k prípadnému prerozdeleniu týchto nevyužitých finančných prostriedkov, keďže ich zmrazenie by v čase hospodárskej a sociálnej krízy nebolo prijateľné.
Finally, your Rapporteur wishes to draw BUDG members' attention to the possible legal limitations that apply to EP's action in this respect, both concerning any possible amendments to this amending budget and the deadlines for adopting it, as well as the possible reallocation of these unspent funds, bearing in mind that freezing them would not be acceptable in times of economic and social crises.
o návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa členským štátom povoľuje pristúpiť k Dohovoru o medzinárodných výstavách podpísanému 22. novembra 1928 v Paríži, doplnenému protokolmi z 10. mája 1948, 16. novembra 1966, 30. novembra 1972, zmenou a doplnením z 24. júna 1982 a zmenou a doplnením z 31. mája 1988
on the draft Council decision authorising Member States to accede to the Convention relating to international exhibitions signed at Paris on 22 November 1928 and supplemented by the Protocols of 10 May 1948, 16 November 1966, 30 November 1972 and the Amendment of 24 June 1982 and the Amendment of 31 May 1988
Spravodajca: George Cutaş
Rapporteur: George Cutaş
– so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (08100/2010),
– having regard to the draft Council decision (08100/2010),
– so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 207 ods. 4 prvým pododsekom a článkom 218 ods. 6 písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie ( C7-0105/2010 ),
– having regard to the request for consent submitted by the Council pursuant to Article 207(4) , first subparagraph, and Article 218(6)(a) of the Treaty on the Functioning of the European Union ( C7-0105/2010 ),
– so zreteľom na články 81 a 90 rokovacieho poriadku,
– having regard to Rules 81 and 90 of its Rules of Procedure,
– so zreteľom na odporúčanie Výboru pre medzinárodný obchod ( A7‑0201/2010 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on International Trade ( A7‑0201/2010 ),
Účelom Parížskeho dohovoru o medzinárodných výstavách je regulovať pravidelnosť, kvalitu a postupy usporadúvania medzinárodných výstav spadajúcich do oblasti jeho pôsobnosti.
The function of the Paris Convention on international exhibitions is to regulate the frequency, quality and procedures of international exhibitions falling within its remit.
Hlavným zámerom medzinárodných výstav je podľa Parížskeho dohovoru uľahčiť vystavovanie inovácií a prispieť k vzdelávaniu verejnosti.
The main purpose of international exhibitions, as stated in the Paris Convention, is to facilitate the display of innovation and contribute to the education of the public.
Parížsky dohovor sa preto vzťahuje na všetky medzinárodné výstavy, ktoré trvajú aspoň tri týždne a nie viac ako tri mesiace, okrem výstav výtvarného umenia a výstav prevažne obchodného charakteru.
The Paris Convention therefore applies to all international exhibitions that last at least three weeks and not more than three months, except for fine Arts exhibitions and exhibitions of an essentially commercial nature.
Keďže Parížsky dohovor reguluje aspekty spadajúce do colných právnych predpisov Európskej únie, členský štát, ktorý k nemu chce pristúpiť, potrebuje povolenie Európskej únie.
As it regulates aspects falling within the European Union customs legislation, a Member State wishing to accede to that Convention therefore requires a Union authorisation.
Povolenie dočasného použitia upravujú články 137 a 144 Colného kódexu Spoločenstva.
Granting temporary admission is regulated in Articles 137 to 144 of the Community Customs Code.
Režim dočasného použitia stanovený v colných právnych predpisoch Európskej únie je úplne zlučiteľný s Parížskym dohovorom.
The regime of temporary admission as set out in the European Union customs legislation is fully compatible with the Paris Convention.
Colné právne predpisy Európskej únie sú súčasťou spoločnej obchodnej politiky ustanovenej v článku 207 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
The European Union customs legislation is part of the Common Commercial Policy set out in Article 207 of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Podľa článku 207 sú vnútroštátne opatrenia vrátane uzatvárania medzinárodných dohôd prípustné len za predpokladu, že ich Únia osobitne schváli.
Article 207 renders national measures, including the conclusion of international agreements, permissible only if they are specifically authorized by the Union.
Samotná Európska únia nemôže pristúpiť k Parížskemu dohovoru, pretože jeho zmluvnými stranami môžu byť len zvrchované štáty.
The European Union itself cannot accede to the Paris Convention, as only sovereign States can be parties thereto.
Cieľom rozhodnutia Rady je teda umožniť členským štátom, ktoré ešte nepristúpili k Parížskemu dohovoru, ale majú o to záujem, pristúpiť k dohovoru v súlade s výlučnými právomocami Európskej únie vyplývajúcimi z Lisabonskej zmluvy.
The purpose of the Council decision is thus to enable the interested Member States, who have not yet acceded to the Paris Convention, to do so while respecting the exclusive competences of the European Union granted by the Lisbon Treaty.
Spravodajca sa preto domnieva, že Európsky parlament by mal súhlasiť s návrhom rozhodnutia Rady, ktorým sa členským štátom povoľuje pristúpiť k Parížskemu dohovoru.
Your rapporteur therefore considers that the European Parliament should give its consent to the proposal for a Council decision authorising the Member States to accede to the Paris Convention.
o Stratégii Európskej únie pre región Baltického mora a o úlohe makroregiónov v budúcej politike súdržnosti
on the European Union Strategy for the Baltic Sea Region and the role of macro-regions in the future cohesion policy
Spravodajca: Wojciech Michał Olejniczak
Rapporteur: Wojciech Michał Olejniczak
STANOVISKO Výboru pre zahraničné veci ...........................................................15
OPINION of the Committee on Foreign Affairs .................................................14
STANOVISKO Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín 19
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 18
STANOVISKO Výboru pre dopravu a cestovný ruch ......................................23
OPINION of the Committee on Transport and Tourism ................................22
o stratégii Európskej únie pre región Baltického mora a o úlohe makroregiónov v budúcej politike súdržnosti
on the European Union Strategy for the Baltic Sea Region and the role of macro-regions in the future cohesion policy
– so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov týkajúce sa stratégie Európskej únie pre región Baltického mora ( KOM(2009)0248 ) a na orientačný plán činnosti súvisiaci so stratégiou,
- having regard to the communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions concerning the European Union Strategy in the Baltic Sea Region ( COM(2009)0248 ) and the indicative action plan accompanying the Strategy,
– so zreteľom na závery Rady o stratégii Európskej únie pre región Baltického mora prijaté 26. októbra 2009,
- having regard to the Council Conclusions on the European Union Strategy for the Baltic Sea Region adopted on 26 October 2009,
– so zreteľom na stanoviská Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k oznámeniu Komisie týkajúcemu sa stratégie Európskej únie pre región Baltického mora (ECO/261) a na tému „Spolupráca makroregiónov: Rozšírenie stratégie pre Pobaltie na ďalšie makroregióny v Európe“ (ECO/251),
- having regard to the opinions of the European Economic and Social Committee on the communication from the Commission concerning the European Union Strategy for the Baltic Sea Region (ECO/261) and on ‘Macro-regional cooperation – Rolling out the Baltic Sea Strategy to other macro-regions in Europe’ (ECO/251),
– so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov na tému „Úloha miestnych a regionálnych orgánov v novej stratégii pre Pobaltie“ z 21. – 22. apríla 2009,
- having regard to the opinion of the Committee of the Regions on ‘The role of local and regional authorities within the new Baltic Sea Strategy’ of 21-22 April 2009,
– so zreteľom na stanovisko z vlastnej iniciatívy Výboru regiónov k Bielej knihe Výboru regiónov o viacúrovňovom riadení (CdR 89/2009 fin),
- having regard to the Committee of the Regions’ own-initiative opinion ‘The Committee of the Regions’ White Paper on Multilevel Governance’ (CdR 89/2009 fin),
– so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,
- having regard to Rule 48 of the Rules of Procedure,
– so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj a stanoviská Výboru pre zahraničné veci, Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a Výboru pre dopravu a cestovný ruch ( A7-0202/2010 ),
- having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinions of the Committee on Foreign Affairs, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Transport and Tourism ( A7‑0202/2010 ),
A. keďže od rozšírenia Európskej únie v roku 2004 sa Baltické more stalo jej vnútorným morom, ktoré spája krajiny, ale predstavuje aj istú výzvu, a keďže štáty v regióne Baltického mora vykazujú značnú mieru vzájomnej závislosti a musia sa postaviť podobným výzvam,
A. whereas, since the enlargement of the European Union in 2004, the Baltic Sea has become the EU’s internal sea, which unites countries but also presents its own challenge, and whereas the countries of the Baltic Sea Region demonstrate interdependence and share the same problems,
B. keďže stratégia pre región Baltického mora je pilotná pre budúce stratégie makroregiónov a jej úspech môže slúžiť ako vzor v súvislosti so spôsobom realizácie budúcich stratégií,
B. whereas, the Strategy for the Baltic Sea Region is a pilot for future macro-regional strategies, and the Strategy’s success can be a model for the way in which future strategies can be implemented,
C. keďže myšlienka tvorby funkčných regiónov sústredených okolo spoločných cieľov a rozvojových problémov môže prispieť k zvýšeniu efektívnosti regionálnej politiky Európskej únie,
C. whereas the idea of creating functional regions, focused around joint objectives and development problems, can lead to an increase in the effectiveness of EU regional policy,
D. keďže na účel zvýšenia efektívnosti regionálnej politiky, obzvlášť v perspektíve jej reformy po roku 2013, treba rozhodne podporiť a rozvíjať myšlienku integrovaného prístupu a tvorby stratégií pre makroregióny, ktoré budú stratégiami pre celú Európsku úniu, avšak ich zavedenie nesmie viesť k renacionalizácii politiky súdržnosti,
D. whereas in order to increase the effectiveness of regional policy, in particular in terms of its post-2013 reform, the idea of an integrated approach should be supported and developed, together with the creation of strategies for macro-regions that are strategies for the whole of the European Union, the implementation of which must not, however, lead to the renationalisation of cohesion policy,
1. s potešením prijíma schválenie stratégie pre región Baltického mora Európskou komisiou a jej podporu Radou, o ktoré Parlament žiadal od roku 2006;
Welcomes the approval of the European Commission and the support of the Council for the Strategy for the Baltic Sea Region, which Parliament has been calling for since 2006;
5. domnieva sa, že nový rámec spolupráce na zásade integrovaného prístupu vytýčený stratégiou otvára možnosti pre racionálnejšie a efektívnejšie využitie finančných prostriedkov určených na ochranu životného prostredia a rozvoj regiónu Baltického mora, ktoré pochádzajú zo zdrojov EÚ a z vnútroštátnych fondov, ako aj od rôznych finančných inštitúcií;
Believes that the establishment as part of the Strategy of a new framework for cooperation based on an integrated approach opens up the possibility for more rational and effective use of the financial resources available for environmental protection and the development of the Baltic Sea Region both from EU and national funds and from various financial institutions;
7. zdôrazňuje, že na zvýšenie atraktivity regiónu Baltického mora ako hospodárskeho priestoru je potrebné začať rýchlo a dôsledne vykonávať právne akty Európskej únie zamerané na posilnenie vnútorného trhu, ako je smernica o službách;
Emphasises that the prompt and consistent implementation of existing EU legal acts designed to strengthen the internal market, such as the Services Directive, is necessary to increase the attractiveness of the Baltic Sea Region as an economic area;
11. je presvedčený, že územný charakter stratégie sa pričiní o rozvoj a konkretizáciu myšlienky územnej súdržnosti, ktorú Lisabonská zmluva stavia na úroveň hospodárskej a spoločenskej súdržnosti, a so zreteľom na tento fakt vyzýva Komisiu, aby vstúpila do aktívneho dialógu o úlohe a vplyve makroregionálnej politiky EÚ po roku 2013;
Believes that the Strategy’s territorial dimension will lead to the concrete development of the idea of territorial cohesion, which the Treaty of Lisbon places on an equal footing with economic and social cohesion, and with this in mind calls on the Commission to engage in active dialogue on the role and impact of EU macro-regional policies after 2013;
15. zdôrazňuje význam presadzovania rozvoja v oblasti kultúry, vzdelávania, výskumu a inovácií a nabáda štáty na užšiu spoluprácu predovšetkým v poslednej z týchto oblastí; uznáva, že v oblasti vzdelávania môže byť spolupráca určite veľmi cenná, ale právomoci by mali aj naďalej ostať členským štátom; odporúča, aby sa posilnil strategický prístup a dlhodobé plánovanie týkajúce sa makroregiónov;
Emphasises the importance of promoting the development of culture, education and research and innovation as well as encouraging the Member States to enter into close cooperation particularly in the last-named area; recognises that in the area of education cooperation can certainly be highly beneficial, but that competence should remain with the Member States; recommends the strengthening of the strategic approach and long-term planning in respect of macro-regions;
18. je presvedčený, že makroregióny v sebe zahŕňajú potenciál optimalizácie odpovedí na výzvy vyskytujúce sa na danom regióne, ako aj efektívneho a účinného využívania osobitných príležitostí a zdrojov každého regiónu;
Considers that macro-regions combine the potential to optimise the response to the challenges appearing in a given region; with that of using the particular opportunities and resources of each region in an effective and efficient way;
22. vyzýva Európsku komisiu, aby v kontexte potreby uskutočniť predbežnú analýzu vykonávania stratégie pre región Baltického mora pripravila konkrétne nástroje a kritériá hodnotenia projektov vychádzajúce z ukazovateľov, ktoré umožnia porovnanie;
Calls on the European Commission, in the context of the need to carry out an interim analysis of the implementation of the Strategy for the Baltic Sea Region, to prepare concrete instruments and criteria for evaluating projects based on indicators that allow comparisons to be made;