natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reforma sa uskutočňuje na pozadí hospodárskej krízy a vážnych finančných problémov, ktorým čelia členské štáty, daňoví poplatníci, poľnohospodári a spotrebitelia, a preto musíme zabezpečiť súvislé a vierohodné smerovanie SPP po roku 2013.
The background to the reform is one of economic crisis and serious financial difficulties facing member States, taxpayers, farmers and consumers and, therefore, we must set out a coherent and credible way forward for the CAP post-2013.
SPP sa bude musieť prispôsobiť meniacemu sa európskemu a celosvetovému kontextu.
The CAP will have to adapt to a changing European and global context.
Európske poľnohospodárstvo musí v prvom rade zaistiť svojim spotrebiteľom potravinovú bezpečnosť a prispieť k nasýteniu stále rastúcej svetovej populácie.
First and foremost, European agriculture must ensure food security to its own consumers and contribute to feeding a steadily growing world population.
Po prvýkrát však nemôžeme jednoducho „otočiť kohútikom“ a vyprodukovať viac potravín využitím dodatočnej energie a ďalších vstupov.
For the first time, however, we just cannot ‘turn on the tap’ and produce more food through the use of extra energy and extra inputs.
Existujú dve hlavné príčiny: po prvé, energetická kríza, rastúce ceny energie a potreba znížiť emisie skleníkových plynov budú hlavnými brzdami zvýšenej produkcie.
There are two main reasons: firstly, the energy crisis, the rising cost of energy and the need to reduce GHG emissions will act as major constraints to increased production.
Po druhé, následky zmeny klímy vylúčia možnosť využívania dodatočných veľkých plôch na produkciu.
Secondly, the impact of climate change will close off the option of bringing large tracts of extra land into production.
Zmena klímy spôsobí aj nedostatok vody a suchá, ktoré tiež zabránia zvýšeniu produkcie.
Climate change will also cause water shortages and droughts which again will act as a break on increasing production.
V dôsledku toho bude musieť poľnohospodárstvo v EÚ a vo svete vyprodukovať viac potravín na menšej ploche, s menším množstvom vody a energie.
As a result, EU and worldwide agriculture will have to produce more food with less land, less water and less energy.
Základným kameňom SPP by stále malo byť zabezpečenie toho, aby európske poľnohospodárstvo bolo konkurencieschopné v porovnaní s riadne subvencovanými obchodnými partnermi, napríklad s USA, Japonskom, so Švajčiarskom alebo s Nórskom, a poskytovalo poľnohospodárom z EÚ spravodlivé obchodné podmienky.
The foundation stone of the CAP should still be to ensure that European agriculture is competitive against well-subsidised trading partners such as the US, Japan, Switzerland or Norway, providing EU farmers with fair trade conditions.
Okrem toho musí naďalej podporovať poľnohospodárske aktivity v celej Európe s cieľom zabezpečiť miestnu potravinovú produkciu a vyvážený územný rozvoj.
It must also continue to support agricultural activity across Europe, with the view of ensuring local food production and a balanced territorial development.
Pre súčasné poľnohospodárstvo je navyše veľmi dôležité preukázať, že dokáže významne prispieť k plneniu priorít novej stratégie EÚ 2020, medzi ktoré patrí riešenie zmeny klímy, inovácie a tvorba nových pracovných príležitostí prostredníctvom ekologického rastu, a zároveň zaistiť potravinovú bezpečnosť európskych spotrebiteľov produkciou bezpečných potravinárskych výrobkov vysokej kvality.
In addition, it is very important for today’s agriculture to demonstrate that it is well placed to make a major contribution to delivering the new EU 2020 Strategy priorities of tackling climate change, innovating, and creating new jobs through green growth, whilst at the same time continuing to provide food security for European consumers by producing safe and high quality food products.
Európski poľnohospodári a SPP musia ukázať, že vedia odpovedať na niektoré výzvy 21. storočia a že nie sú súčasťou problému, ale riešenia.
European farmers and the CAP must show that they have some of the answers to the 21st century challenges, and that they are part of the solution, not part of the problem.
Po rozšírení EÚ na 27 členských štátov je rozhodujúce, aby sa konečne naplnili očakávania členských štátov, pokiaľ ide o spravodlivé zaobchádzanie.
With the expansion of the EU to 27 member States, it is vital that new member States’ expectations for fair treatment are eventually honoured.
Na splnenie nových priorít a očakávaní všetkých členských štátov EÚ je potrebné, aby sa objem rozpočtových prostriedkov pre SPP udržal v kontexte nových finančných výhľadov aspoň na úrovni rozpočtu na rok 2013.
To meet the new priorities and the expectations of all EU member States, the CAP budget amount needs to be at least maintained at 2013 levels in the context of the new financial perspectives.
V správe som vysvetlil priority spoločnej a vierohodnej multifunkčnej poľnohospodárskej a potravinárskej politiky, ktorá bude slúžiť na podporu poľnohospodárov v prospech širšej spoločnosti.
In the report, I have set out the priorities for a common and credible multi-functional agricultural food policy which will deliver support to farmers for the benefit of the wider society.
Zadefinoval som týchto päť kľúčových stavebných prvkov: Potravinová bezpečnosť a spravodlivý obchod, Udržateľnosť, Poľnohospodárstvo v celej Európe, Ochrana biodiverzity a životného prostredia a Ekologický rast, na zabezpečenie spravodlivejšej, ekologickejšej a trvalo udržateľnejšej SPP do budúcnosti.
I have set out five key building blocks namely; Food Security and Fair Trade, Sustainability, Agriculture across Europe , Biodiversity and Environmental Protection , and Green Growth , to deliver a fairer, greener and more sustainable CAP for the future.
V súvislosti s vykonávaním ustanovení Lisabonskej zmluvy musí Európsky parlament prevziať svoje nové úlohy spoluzákonodarného orgánu v poľnohospodárskych veciach s vážnosťou.
In the context of the implementation of the new Lisbon Treaty provisions, the European Parliament must take its new responsibilities as co-legislator in agricultural matters seriously.
Komisia a Rada by mali na tejto konkrétnej téme užšie, rovnocennejšie a v dobrej viere spolupracovať s poslancami.
The Commission and Council should work more directly, equally and in good faith with Parliamentarians on this particular dossier.
V tejto súvislosti sa budem usilovať čo najefektívnejšie využiť nové príležitosti, ktoré ponúka nový inštitucionálny rámec.
To that aim, I intend to use as efficiently as possible the possibilities offered by the new institutional context.
Budem brániť kľúčovú úlohu, ktorú má Parlament zastávať a zároveň si osvojiť flexibilný prístup k tvorbe politiky s osobitným dôrazom na proporcionalitu a subsidiaritu.
I will defend the key role to be played by Parliament, whilst adopting a flexible approach to policy making, with particular emphasis on proportionality and subsidiary.
Graf 1: Vývoj výdavkov spoločnej poľnohospodárskej politiky a cesta reforiem spoločnej poľnohospodárskej politiky.
Graph 1: Evolution of CAP expenditure and CAP reform path.
Zdroj: Európska komisia, GR pre poľnohospodárstvo (aktualizovalo GR pre poľnohospodárstvo, oddelenie L.1 5.3.2010).
Source: European Commission, DG AGRI (updated by DG AGRI-Unit L.1 on 5.3.2010)
Graf 2: Prebytky pšenice, hovädzieho mäsa a masla v EÚ (1991-2008)
Graph 2: EU surpluses over time (1991-2008) for wheat, beef, and butter
Zdroj: Európska komisia, GR pre poľnohospodárstvo, dokument na diskusiu, december 2009 – Prečo potrebujeme spoločnú poľnohospodársku politiku?
Source: European Commission, DG AGRI, Discussion Paper December 2009 – Why do we need a Common Agricultural Policy?
Graf 3: Percentuálny podiel výdavkov spoločnej poľnohospodárskej politiky z objemu výdavkov EÚ
Graph 3: Percentage of CAP expenditure in EU expenditure
Graf 4: Percentuálny podiel výdavkov spoločnej poľnohospodárskej politiky z HDP EÚ
Graph 4: Percentage of CAP expenditure in EU GDP
Graf 5: Zmeny reálnych poľnohospodárskych príjmov na pracovníka v roku 2009 v porovnaní s rokom 2008 (v percentách) podľa členských štátov
Graph 5: Change in real agricultural income per worker in 2009 compared to 2008 (percentage) per MS
Zdroj: Eurostat, graf podľa údajov z marca 2010 (aktualizovalo GR pre poľnohospodárstvo, oddelenie L.1 8.3.2010, údaje za rok 2009 sú odhadmi Eurostatu)
Source: Eurostat, graph created with data from March 2010 (updated by DG AGRI-Unit L.1 on 8.3.2010, figures for 2009 are Eurostat estimates)
Graf 6: Priame platby podľa členských štátov, v priemere na hektár, 2008
Graph 6: Direct payments per Member States, average per hectare, 2008
Tabuľka 7: Modely režimu jednotnej platby, ktoré si zvolili členské štáty
Table 7: Options chosen for SPS implementation in member States
ČLENSKÉ ŠTÁTY A REGIÓNY
MEMBER-STATES AND REGIONS
jeden región
one region
režim jednotnej platby, dynamický hybridný smerujúci k paušálnym platbám
SPS, dynamic hybrid moving to flat-rate
Nemecko (podľa spolkových krajín), Fínsko (3 regióny podľa referenčných výnosov)
Germany (by Bundesländer), Finland (3 regions based on reference yields),
Švédsko (5 regiónov podľa referenčných výnosov)
Sweden (5 regions based on reference yields),
Veľká Británia Anglicko (3 regióny podľa pôdy)
UK - England (3 regions according to soil)
režim jednotnej platby, statický hybridný
SPS, static hybrid
Veľká Británia Severné Írsko
UK - Northern Ireland
Bulharsko, Česká republika, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko Litva, Maďarsko, Rumunsko, Poľsko, Slovensko
Bulgaria, Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Romania, Poland, Slovakia
Zdroj: tabuľka Európskej komisie, GR pre poľnohospodárstvo D.1.
Source: drawn from European Commission table, DG Agriculture D.1.
o budúcnosti spoločnej poľnohospodárskej politiky po roku 2013
on the future of the CAP after 2013
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko: Giovanni La Via
Rapporteur: Giovanni La Via
Výbor pre rozpočet vyzýva Výbor pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
The Committee on Budgets calls on the Committee on Agriculture and Rural Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. keďže nadobudnutím platnosti Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa viacročný finančný rámec stáva právne záväzným aktom, s ktorým musí byť ročný rozpočet v súlade,
A. whereas the Treaty on the functioning of the European Union renders the multiannual financial framework (MFF) a legally binding act with which the annual budget has to comply,
B. keďže nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy získal Európsky parlament právomoc formovať poľnohospodársku politiku Únie, a to nielen pokiaľ ide o viacročné poľnohospodárske programy, ale aj prostredníctvom zmien a doplnení ročného rozpočtu pre poľnohospodárstvo, čím Parlament preberie zodpovednosť za zabezpečenie spravodlivej a udržateľnej spoločnej poľnohospodárskej politiky,
B. whereas, with the entry into force of the Lisbon Treaty, the European Parliament has gained the power to shape the Union’s agricultural policy, not only as regards multiannual agricultural programmes but also by amending the annual budget for agriculture, thus giving Parliament responsibility for ensuring a fair and sustainable common agricultural policy,
C. keďže nová SPP bude vystavená novým a náročným výzvam týkajúcim sa nielen spĺňania potrieb európskych občanov v oblasti spotreby potravín zabezpečením dostatočne kvalitných výrobkov, riešenia problémov svetovej potravinovej bezpečnosti, zabezpečenia fungovania poľnohospodárskych trhov a podpory príjmov v poľnohospodárskom odvetví, ale aj výzvam súvisiacim s ochranou životného prostredia vo všetkých častiach Európy a reakciou na zmenu klímy,
C. whereas the new CAP will have to face new and demanding challenges with a view not merely to meeting the food consumption needs of European citizens with adequate quality products, addressing the difficulties relating to world food security, ensuring the functioning of the agricultural markets and supporting the income of the agricultural sector but also preserving the environment in all parts of Europe and responding to climate change,
D. keďže výdavky na poľnohospodárstvo predstavujú len 0,49 % celkového HDP EÚ (údaj z roku 2008), čo podľa výšky finančnej pomoci pre poľnohospodárov pripadajúcej na jedného obyvateľa znamená, že Európska únia podporuje rovnakou mierou ako jej hlavní obchodní partneri, akými sú Spojené štáty,
D. whereas agricultural expenditure only accounts for 0.49% of total EU GDP (2008 figure), which, when converted into per capita financial support to farmers, puts the European Union level of support on a par with that of its main trading partners, such as the USA,
E. keďže výdavky, ktoré tvoria priamu pomoc, predstavujú 0,38 % HDP EÚ (údaj z roku 2008),
E. whereas expenditure in the form of direct aid accounts for 0.38% of EU GDP (2008 figure),
F. keďže výdavky spojené s politikou rozvoja vidieka predstavujú 0,11 % HDP EÚ,
F. whereas expenditure linked to the rural development policy accounts for 0.11% of EU GDP,
G. keďže mechanizmy dobrovoľnej modulácie od roku 2007 umožnili presun finančnej pomoci medzi priamymi platbami a rozvojom vidieka bez toho, aby došlo k zlepšeniu transparentnosti, čitateľnosti a zjednodušenia prideľovania finančných prostriedkov sektoru poľnohospodárstva,
G. whereas, since 2007, voluntary modulation mechanisms have allowed the redeployment of financial aid between direct payments and rural development, without however improving the transparency, legitimacy and simplification of the financial resources allocated to agriculture,
H. keďže súčasné nízke rezervy dostupné v okruhu 2 od rozpočtového roku 2011 veľmi sťažujú schopnosť Únie adekvátne reagovať na krízy na trhu a na neočakávané svetové udalosti, čím môže ročný rozpočtový postup stratiť svoju podstatu,
H. whereas the current small margins available under Heading 2 as from the 2011 budget year make it very difficult for the Union to respond appropriately to market crises and unexpected global events and may deprive the annual budgetary procedure of its substance,
7. pripomína, že z pilotných projektov a prípravných akcií, ktoré zaviedol Európsky parlament, sa stali významné nástroje vypracovávania politických priorít a zavádzania nových iniciatív, ktoré sa často pretransformovali na činnosti a programy EÚ vrátane iniciatív v oblasti poľnohospodárstva a rozvoja vidieka; verí, že pilotné projekty a prípravné akcie by mohli byť aj v budúcnosti platformou pre testovanie nových nápadov na reformy.
Recalls that Pilot Projects (PP) and Preparatory Actions (PA) introduced by the European Parliament have evolved into important tools for the formulation of political priorities and the introduction of new initiatives that often turned into EU activities and programmes, including in the field of agriculture and rural development; believes that pilot projects and preparatory actions could also in the future be a platform for testing new ideas for reforms.
k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2006/48/ES a 2006/49/ES, pokiaľ ide o kapitálové požiadavky na obchodnú knihu a na resekuritizácie a preverovanie politík odmeňovania orgánmi dohľadu
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directives 2006/48/EC and 2006/49/EC as regards capital requirements for the trading book and for re-securitisations, and the supervisory review of remuneration policies
STANOVISKO Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci .............................84
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............84
STANOVISKO Výboru pre právne veci ...................................................................105
OPINION of the Committee on Legal Affairs ....................................................106
– so zreteľom na návrh Komisie predložený Parlamentu a Rade ( KOM(2009)0362 ),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2009)0362 ),
– so zreteľom na článok 251 ods. 2 a článok 47 ods. 2 Zmluvy o ES, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Parlamentu ( C7-0096/2009 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 47(2) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7‑0096/2009 ),
– so zreteľom na článok 294 ods. 3 a článok 53 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,
– having regard to Article 294(3) and Article 53 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
EÚ C 291, 1.12.2009, s.
OJ C 291, 1.12.2009, p.
– so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 20. januára 2010
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of 20 January 2010
– so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanoviská Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci a Výboru pre právne veci ( A7–0205/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinions of the Committee on Employment and Social Affairs and the Committee on Legal Affairs ( A7-0205/2010 ),
(1) Nadmerné a neobozretné riskovanie v bankovom sektore viedlo k zlyhaniu jednotlivých finančných inštitúcií a k systémovým problémom v členských štátoch, ako aj vo svete.
(1) Excessive and imprudent risk-taking in the banking sector has led to the failure of individual financial institutions and systemic problems in Member States and globally.
Hoci príčiny takéhoto riskovania sú početné a zložité, orgány dohľadu a regulačné orgány vrátane skupiny G20 a Výboru európskych orgánov bankového dohľadu sa zhodli na tom, že k nemu prispeli aj nevhodné štruktúry odmeňovania v niektorých finančných inštitúciách.
While the causes of such risk-taking are many and complex, there is agreement by supervisors and regulatory bodies, including the G20 and the Committee of European Banking Supervisors, that the inappropriate remuneration structures of some financial institutions have been a contributory factor.
Politiky odmeňovania, ktoré nabádajú k podstupovaniu rizík presahujúcich všeobecnú mieru rizika tolerovanú inštitúciou, môžu vážne narušiť správne a účinné riadenie rizík a môžu vyvolať nadmerné rizikové správanie.
Remuneration policies which give incentives to take risks that exceed the general level of risk tolerated by the institution can undermine sound and effective risk management and exacerbate excessive risk-taking behaviour.
Mimoriadne dôležité sú preto medzinárodne dohodnuté a schválené zásady Rady pre finančnú stabilitu týkajúce sa správnych postupov odmeňovania.
T he internationally agreed and endorsed p rinciples of the Financial Stability Board for sound compensation practices are therefore of particular importance.
(3) S cieľom zabrániť prípadnému škodlivému vplyvu zle navrhnutých štruktúr odmeňovania na kvalitu riadenia rizík a kontrolu rizikového správania jednotlivcov by sa mali požiadavky smernice 2006/48/ES doplniť o výslovnú povinnosť úverových inštitúcií a investičných spoločností zaviesť a udržiavať v prípade kategórií pracovníkov, ktorých profesionálne aktivity majú významný vplyv na ich rizikový profil, také politiky a postupy odmeňovania, ktoré sú v súlade s účinným riadením rizík.
(3) In order to address the potentially detrimental effect of poorly designed remuneration structures on the sound management of risk and control of risk-taking behaviour by individuals, the requirements of Directive 2006/48/EC should be supplemented by an express obligation for credit institutions and investment firms to establish and maintain, for those categories of staff whose professional activities have a material impact on their risk profile, remuneration policies and practices that are consistent with effective risk management.
Tieto kategórie pracovníkov musia zahŕňať aspoň vrcholový manažment, pracovníkov zodpovedných za podstupovanie rizík a pracovníkov s kontrolnými funkciami, a všetkých zamestnancov, ktorých celková odmena vrátane dôchodkov zahŕňa do rovnakej príjmovej skupiny.
Those categories of staff should include at least senior management, risk takers and control functions, and any employee whose total remuneration, including pension provisions, takes them into the same remuneration bracket.
Štruktúry odmeňovania by sa mali týkať aj tých zamestnancov, ktorých celková odmena je porovnateľná s vrcholovým manažmentom a kontrolnými funkciami, pretože ich obchodné aktivity môžu spôsobiť vážne riziko pre úverové inštitúcie, ako tomu bolo v prípade krachu Barings Bank.
Remuneration structures should also cover those employees whose total remuneration is comparable to senior management and control functions since their trading activities can cause serious risk to a credit institution, as shown in the collapse of Barings Bank.
(4) Keďže nadmerné a neobozretné riskovanie môže vážne narušiť finančné zdravie finančných inštitúcií a destabilizovať bankový systém, je dôležité, aby sa nová povinnosť v oblasti politík a postupov odmeňovania uplatňovala konzistentným spôsobom.
(4) Because excessive and imprudent risk-taking may undermine the financial soundness of financial institutions and destabilise the banking system, it is important that the new obligation concerning remuneration policies and practices should be implemented in a consistent manner.
Z uvedeného dôvodu je vhodné vymedziť hlavné zásady správneho odmeňovania s cieľom zabezpečiť, aby štruktúra odmeňovania nenabádala k nadmernému riskovaniu jednotlivcov a aby bola v súlade s ochotou inštitúcie podstupovať riziká, jej hodnotami a dlhodobými záujmami.
It is therefore appropriate to specify core principles on sound remuneration to ensure that the structure of remuneration does not encourage excessive risk-taking by individuals and is aligned with the risk appetite, values and long-term interests of the institution.
S cieľom zabezpečiť, aby sa koncepcia politík odmeňovania začlenila do riadenia rizík finančnej inštitúcie, riadiaci orgán (funkcia dohľadu) každej úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti by mal vypracovať všeobecné zásady, ktoré sa majú uplatňovať, a politiky by sa mali najmenej raz ročne podrobiť nezávislej vnútornej kontrole.
In order to ensure that the design of remuneration policies is integrated in the risk management of the financial institution, the management body (supervisory function) of each credit institution or investment firm should establish the general principles to be applied, and the policies should be subject to at least annual independent internal review.
(4) Keďže nadmerné a neobozretné riskovanie môže vážne narušiť finančné zdravie finančných inštitúcií a destabilizovať bankový systém, je dôležité, aby sa nová povinnosť v oblasti politík a postupov odmeňovania uplatňovala konzistentným spôsobom, a mala by sa týkať všetkých aspektov odmeňovania vrátane miezd a dôchodkov.
(4) Because excessive and imprudent risk-taking may undermine the financial soundness of financial institutions and destabilise the banking system, it is important that the new obligation concerning remuneration policies and practices should be implemented in a consistent manner and should cover all aspects of remuneration including salaries and pensions .
Z uvedeného dôvodu je vhodné vymedziť hlavné zásady správneho odmeňovania s cieľom zabezpečiť, aby štruktúra odmeňovania nenabádala k nadmernému riskovaniu jednotlivcov alebo morálnemu riziku a aby bola v súlade s ochotou inštitúcie podstupovať riziká, jej hodnotami a dlhodobými záujmami, ako aj s legitímnymi očakávaniami, ktoré na finančný sektor kladie spoločnosť, s náležitým ohľadom na ich veľkosť, vnútornú organizáciu, ako aj povahu, rozsah a zložitosť ich činností.
It is therefore appropriate to specify core principles on sound remuneration to ensure that the structure of remuneration does not encourage excessive risk-taking by individuals or moral hazard and is aligned with the risk appetite, values and long-term interests of the institution and with the legitimate expectations placed on the financial sector by society, while having due regard to their size, internal organisation and the nature, scope and complexity of their activities .