natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ale menej jasné je to, že aj v iných oblastiach politiky sú vážne dôvody na koordinovanie názorov a hľadanie spoločných posolstiev.
But it is less clear-cut that also in other policy areas there is a case for coordinating views and agreeing on common messages.
Dosiahli sme v tom už pokrok, keďže v Bruseli sa za tie roky koordinovali mnohé spoločné referenčné rámce k rozličným bodom programu rokovaní G7, G20 a MMF.
Progress has been achieved, since many common terms of reference on various topics of the agendas of the G7, G20 and IMF have over the years been coordinated in Brussels.
Stále však nemáme úplne vžité, že keď budeme hovoriť jedným hlasom, skutočne nám to pomôže pri dosahovaní spoločných cieľov.
However, it is not yet fully internalised that speaking with one voice will ultimately help to achieve common goals.
Krajiny často vnímajú otázky medzinárodnej politiky ako svoju národnú výsadu, napriek skutočnosti, že celá eurozóna je vystavená tým istým globálnym problémom.
Countries often perceive international policy matters still as a national prerogative, despite the fact that the euro area is exposed to the same global challenges.
Tento prístup často bráni tomu, aby bol referenčný rámec niečím viac než najmenším spoločným menovateľom, a niekedy to vedie k vysielaniu odlišných signálov.
This attitude often prevents terms of reference from being more than the smallest common denominator and leads to sometimes diverging messages.
Zbor rozličných hlasov nanešťastie nedláždi cestu k posilňovaniu vplyvu.
Unfortunately, a choir of different voices does not pave the way for enhanced influence.
To by mohlo vysvetľovať dnešnú situáciu, keď na jednej strane vplyv eurozóny v medzinárodných finančných inštitúciách ešte stále nezodpovedá jej hospodárskej a finančnej sile v porovnaní s inými veľkými subjektmi, zatiaľ čo na druhej strane eurozóna (alebo všeobecnejšie EÚ) sa často vníma tak, že má nadmerné zastúpenie, a je z toho obviňovaná.
This might explain today’s situation that, on the one hand, the influence of the euro area in international financial institutions is not yet commensurate to its economic and financial weight compared to other major parties, while, on the other hand, the euro area (or the EU more generally) is often perceived and accused for being over-represented.
Z pohľadu budúcnosti bude musieť Európa prehodnotiť túto situáciu, v neposlednom rade z dôvodu vonkajšieho tlaku, ktorý vzniká v súvislosti s MMF (napr. posúdením prístupu jednej stoličky).
Looking forward, Europe will have to reconsider this situation not least because of external pressure arising in the context of the IMF (e.g. by considering a single chair approach).
Podľa môjho názoru sú úplne oprávnené požiadavky na ešte lepšiu koordináciu postojov a na opätovné zváženie, či neexistujú efektívnejšie spôsoby zastupovania v medzinárodných inštitúciách a na medzinárodných fórach, aby sa zvýšila váha eurozóny na globálnej úrovni.
In my view, calls for even better coordination of views and for reconsidering whether there are more efficient ways of being represented in international institutions and fora are clearly warranted in order to strengthen the weight of the euro area on the global stage.
Čo si myslíte o legislatívnych návrhoch pre oblasť finančného dohľadu, o ktorých v súčasnosti rokuje Európsky parlament?
What do you think of the financial supervisory draft legislative proposals currently debated in the European Parliament?
Legislatívne návrhy, o ktorých v súčasnosti rokuje Európsky parlament, sú súčasťou komplexnej revízie inštitucionálneho rámca EÚ pre dohľad, ktorá zahŕňa zlepšenie mikroprudenciálneho dohľadu vytvorením Európskeho systému finančného dohľadu (ESFS) (pozostávajúceho z troch európskych orgánov dohľadu a siete vnútroštátnych orgánov dohľadu), ako aj ustanovenie Európskeho výboru pre systémové riziká (ESRB) ako nového nezávislého orgánu zodpovedného za ochranu finančnej stability, ktorý vykonáva makroprudenciálny dohľad na európskej úrovni, pričom konkrétnymi súvisiacimi úlohami poveruje ECB na základe článku 127 ods. 6 zmluvy.
The draft legislative proposals currently debated by the European Parliament are part of a comprehensive review of the EU institutional framework for supervision, which includes both the enhancement of micro-prudential supervision through the establishment of the European System of Financial Supervision (ESFS) (comprising three European Supervisory Authorities and the network of national supervisors), and the designation of the European Systemic Risk Board (ESRB) as a new independent body, responsible for safeguarding financial stability by conducting macro-prudential supervision at the European level, with the conferral of specific related tasks on the ECB on the basis of Article 127(6) of the Treaty.
Navrhovaný inštitucionálny rámec je veľmi vhodný z nasledujúcich dôvodov:
The proposed institutional framework is broadly appropriate for the following reasons:
Z hľadiska mikroprudenciálneho dohľadu pomôže vytvorenie ESFS zvýšiť dôslednosť vykonávania tohto dohľadu na európskej úrovni.
On the micro-prudential side, the establishment of the ESFS will support increased consistency in the conduct of micro-prudential supervision at the EU level.
Na dosiahnutie týchto cieľov sú v tejto súvislosti veľmi vhodné úlohy navrhované pre európske orgány dohľadu.
In this context, the main tasks proposed for the European Supervisory Authorities are broadly appropriate to achieve these objectives.
Najmä vypracovávanie technických noriem, usmernení a odporúčaní umožní podporovať dôsledné uplatňovanie právnych predpisov EÚ vo finančnej oblasti v jednotlivých členských štátoch a spoločný prístup k regulácii a dohľadu na úrovni EÚ.
In particular, the elaboration of technical standards, guidelines and recommendations will allow fostering consistent application of EU financial legislation across Member States and a common regulatory and supervisory approach at the EU level.
Existuje široký konsenzus v otázke vypracovania jednotného súboru pravidiel EÚ, ktorý by bol základom pre cezhraničné služby finančných sprostredkovateľov.
There is a wide-spread consensus about the objective of creating a single EU rulebook which would be the basis for cross-border services by financial intermediaries.
To zabezpečí rovnaké podmienky pre finančné inštitúcie a primeranú ochranu vkladateľov, investorov a spotrebiteľov v Európe.
This will ensure a level playing field among financial institutions and an adequate protection of depositors, investors and consumers in Europe.
Z hľadiska makroprudenciálneho dohľadu treba privítať vytvorenie nového orgánu zodpovedného za vykonávanie tohto dohľadu v EÚ, ESRB, pretože súčasná finančná kríza preukázala, že je potrebné posilniť makroprudenciálny prístup k regulácii finančného systému a dohľadu nad ním ako celkom.
On the macro-prudential side, the establishment of a new body responsible for the conduct of macro-prudential oversight in the EU – the ESRB – should be welcome since the recent financial crisis has demonstrated the need to strengthen the macro-prudential approach to regulation and supervision of the financial system as a whole.
Kríza tiež preukázala, že je potrebné komplexne a včas prehodnotiť viaceré zdroje systémového rizika a ich dosah na finančný systém.
The crisis has also demonstrated the need to assess the various sources of systemic risk and their consequences for the financial system in a comprehensive and timely manner.
ESRB pomocou identifikácie a vyhodnocovania systémového rizika, vydávaním včasných varovaní a odporúčaní v prípadoch, ak je takéto riziko významné, ako aj sledovaním opatrení prijatých v reakcii na ne, môže významne prispieť k stabilite finančného systému EÚ ako celku.
The ESRB, by identifying and assessing systemic risks, by issuing early warnings and recommendations where such risks are significant and by monitoring the follow-up, can significantly contribute to the stability of the EU financial system as a whole.
V tejto súvislosti je vhodné aj to, že legislatívne návrhy počítajú s tým, že kľúčovú úlohu vo fungovaní ESRB budú hrať ECB a Európsky systém centrálnych bánk.
In this context, it is also appropriate that the draft legislative proposals envisage that the ECB and the European System of Central Banks (ESCB) play a key role in the functioning of the ESRB.
Predovšetkým účasť všetkých členov generálnej rady ECB v ESRB zabezpečí, že analýzy finančnej stability vypracované ESRB sa budú opierať o makroekonomické, finančné a menové poznatky centrálnych bánk EÚ.
In particular, the participation of all the members of the General Council of the ECB in the ESRB will ensure that the financial stability analysis of the ESRB will benefit from the macro-economic, financial and monetary expertise of the EU central banks.
Navyše, ECB poskytne ESRB analytickú, štatistickú, administratívnu a logistickú podporu.
In addition, the ECB will provide analytical, statistical, administrative and logistical support to the ESRB.
Legislatívne návrhy preto môžu priniesť výrazné zlepšenie architektúry dohľadu v rámci EÚ, ktoré umožní splniť požiadavky globálnej a európskej regulácie po finančnej kríze.
The legislative proposals have therefore the potential to provide a significant enhancement of the EU’s supervisory architecture which is able to answer the global and European regulatory demands following the financial crisis.
A čo je najdôležitejšie, nové štruktúry navyše poskytnú regulačný rámec, ktorý by mal chrániť výrazný a cenný pokrok dosiahnutý doposiaľ v oblasti finančnej integrácie v rámci EÚ, ako aj podporiť ďalšiu integráciu.
Furthermore, and most importantly, the new structures will provide a regulatory framework which should safeguard the significant and valuable progress made so far in financial integration in the EU, as well as foster further integration.
Napriek tomu vidím potrebu ďalšieho pokroku v určitých aspektoch.
Nevertheless, I see the need for further progress of certain aspects.
Navrhované riešenie v istom zmysle leží na polceste medzi čisto vnútroštátnym prístupom k mikroprudenciálnemu dohľadu a plnohodnotnou funkciou celoeurópskeho dohľadu.
In a sense, the solution that is being devised lays half-way between a purely national approach to micro-prudential supervision and a full-fledged pan-european supervisory function.
Pri pohľade do budúcnosti sa zdá, že základnou otázkou je, či sa európske orgány dohľadu (ESA) ukážu ako dostatočné na zabezpečenie jednotnej a účinnej reakcie na aktivity cezhraničných finančných skupín, alebo či bude treba urobiť ďalší krok.
Going forward, the main issue seems to be whether the ESAs prove sufficient to ensure a unified and effective response to the activity of cross-border financial groups or if there will be a need to take another step forward.
Zavedenie skutočne jednotného súboru pravidiel bude v tomto procese tvoriť jednu z podmienok efektívneho fungovania a posilnenia ESA.
In this process, the implementation of a true single rule book will create one of the conditions for an effective functioning and empowerment of the ESAs.
Najdôležitejším prvkom, na ktorý nesmieme zabúdať, je však skutočnosť, že zodpovednosť a právomoci finančného dohľadu musia mať v rukách tí, ktorí nakoniec musia znášať prípadné náklady zlyhania finančného systému.
However, the most important element to bear in mind is that the responsibility and powers for financial supervision need to be in the hands of those who ultimately have to pay the possible costs of failure in the financial system.
Akémukoľvek prípadnému pohybu smerom k ešte integrovanejšej architektúre dohľadu v Európe preto bude musieť, podľa môjho názoru, predchádzať vytvorenie európskej bezpečnostnej siete (vrátane fondu na riešenie problémov financovaného ex ante).
In my view, any potential move towards an even more integrated supervisory architecture in Europe will therefore have to be preceded by the establishment of a European safety net (including an ex-ante funded Resolution Fund).
Čo by ste odporúčali na posilnenie prepojenia medzi makrodohľadom a mikrodohľadom?
What would you recommend to strengthen the links between macro and micro supervision?
Základnou podmienkou účinného a efektívneho fungovania novej európskej architektúry dohľadu je zabezpečiť primeranú súhru medzi funkciou makroprudenciálneho dohľadu v rámci EÚ, ktorú vykonáva ESRB, a funkciou mikroprudenciálneho dohľadu, ktorú vykonáva ESFS.
A key condition for the efficient and effective functioning of the new European supervisory architecture is to ensure an appropriate interplay between the EU macro-prudential oversight function – represented by the ESRB – and the micro-prudential function – represented by the ESFS.
Zámer navrhovanej architektúry je taký, že zameranie činnosti ESRB bude výhľadovo makro, systémové a hospodárske, zatiaľ čo činnosť ESFS bude mikro, prudenciálna a regulačná.
The aim of the proposed architecture is that the focus of the work of the ESRB will be macro, systemic and economic in outlook, while the work of the ESFS will be micro, prudential, and regulatory.
V tomto kontexte je dôležité dosiahnuť pri zabezpečovaní finančnej stability správnu synergiu medzi mikroprudenciálnymi a makroprudenciálnymi funkciami, aj z toho dôvodu, aby sa predchádzalo prekrývaniu a duplicite.
In this context, it is important to achieve the right synergies between the micro- and macro-prudential functions in safeguarding financial stability, also in order to avoid overlaps and duplication.
To si vyžaduje presne stanovené rozdelenie úloh, ako aj pracovné postupy, ktoré umožnia vzájomnú podporu a využívanie synergií medzi oboma funkciami.
This requires a well-defined distribution of tasks, as well as working procedures which allow mutual support and exploiting synergies between the two functions.
Legislatívne návrhy už obsahujú viacero ustanovení, ktoré by mali podporiť úzku spoluprácu medzi ESRB a ESA.
The draft legislative proposals already contain a number of provisions, which should underpin the close cooperation between the ESRB and the ESAs.
Ide najmä o tieto:
In particular:
· – Po prvé, z hľadiska riadenia, traja vedúci predstavitelia ESA by mali byť členmi generálnej rady ESRB s hlasovacím právom a zároveň členmi jeho riadiaceho výboru.
· First, in terms of governance, the three chairs of the ESAs should be voting members of the General Board of the ESRB, and also members of its Steering Committee.
A naopak, ESRB by mal byť členom (bez hlasovacieho práva) dozornej rady každého z troch ESA.
Conversely, the ESRB should be a member (non-voting) of the Board of Supervisors of each of the three ESAs.
Všetky tri ESA by navyše mali mať zastúpenie v poradnom výbore pre technické otázky, ktorý bude hlavným poskytovateľom technických vstupov do ESRB.
Moreover, the three ESAs should be also represented in the Advisory Technical Committee, which will be a main provider of technical input to the ESRB.
· – Po druhé, ESA by mali podliehať všeobecnej povinnosti úzkej spolupráce s ESRB.
· Second, the ESAs should be subject to a general duty of close cooperation with the ESRB.
V tejto súvislosti sa už predpokladá, že ESA budú jednými z hlavných poskytovateľov informácií pre ESRB.
In this context, it is already foreseen that the ESAs will be one of the main providers of information to the ESRB.
ESRB predovšetkým môže od ESA požadovať informácie v súhrnnej alebo hromadnej podobe tak, aby sa nedali identifikovať jednotlivé finančné inštitúcie.
In particular, the ESRB may request information from the ESAs in summary or collective form, such that individual financial institutions cannot be identified.
ESRB môže tiež adresovať ESA odôvodnenú žiadosť o poskytnutie informácií, ktoré nie sú v súhrnnej alebo hromadnej podobe, ak informácie v tejto podobe nepostačujú.
The ESRB may also address a reasoned request to the ESAs to provide data that are not in summary or collective form when the latter are not sufficient.
· – Po tretie, ESA by mala podporovať realizáciu odporúčaní adresovaných jednému alebo viacerým príslušným vnútroštátnym orgánom dohľadu.
· Third, the ESAs should support the implementation of recommendations addressed to one or more competent national supervisory authorities.
Od ESA by sa malo predovšetkým vyžadovať, aby využívali svoje právomoci na zabezpečenie včasného prijatia opatrení.
In particular, the ESAs should be required to use their powers to ensure a timely follow-up.
Navyše, ak vnútroštátny orgán dohľadu neprijíma opatrenia, mal by informovať dozornú radu príslušného ESA.
Furthermore, when a national supervisor does not follow up, it should inform the Board of Supervisors of the respective ESA.
Vo svojej odpovedi ESRB by mal vnútroštátny orgán dohľadu brať do úvahy príspevok príslušného ESA.
In its reply to the ESRB, the national supervisor should take into account the input of the respective ESA.
· – Po štvrté, ESA budú zodpovedné za sledovanie a vyhodnocovanie vývoja trhu, predovšetkým s ohľadom na príslušné mikroprudenciálne trendy, potenciálne riziká a zraniteľné miesta.
· Fourth, the ESAs will be responsible for monitoring and assessing market developments, particularly with regard to the relevant micro-prudential trends, potential risks and vulnerabilities.
S týmto cieľom by mali ESA vykonávať v spolupráci s ESRB stresové testovanie.
For this purpose, the ESAs should conduct stress-testing exercises in cooperation with the ESRB.
Výsledky takéhoto sledovania a vyhodnocovania treba poskytnúť ESRB.
The outcome of such monitoring and assessment should be conveyed to the ESRB.
· – Po piate, očakáva sa, že ESRB a ESA budú spolupracovať v prípade krízovej situácie.
· Fifth, the ESRB and the ESAs should also be expected to cooperate in the case of a crisis situation.
ESA sú povinné bez meškania upozorniť ESRB na akúkoľvek potenciálne núdzovú situáciu.
The ESAs are obliged to notify the ESRB of any potential emergency situation without delay.
ESRB tiež môže hrať úlohu pri vyhlasovaní núdzovej situácie.
The ESRB may also play a role in the declaration of an emergency situation.
Kombinácia týchto mechanizmov by mala poskytnúť vhodný rámec pre úzku spoluprácu medzi ESRB a ESA.
The combination of these mechanisms should provide an appropriate framework for the close cooperation between the ESRB and the ESAs.
Zdôrazniť by sa dali nasledujúce úlohy:
The following challenges could be highlighted:
· – Po prvé, základným aspektom efektívnosti ESRB bude prístup ku komplexnej informačnej základni vrátane informácií mikroprudenciálneho charakteru, ktoré môžu ESRB poskytnúť podklady na vydávanie varovaní v prípade rizika a politických odporúčaní.
· First, a crucial aspect for the effectiveness of the ESRB will be the access to a comprehensive information base, including information of a micro-prudential nature, which can provide backing to the ESRB risk warnings and policy recommendations.
To si bude vyžadovať tesnú súhru s ESA, najmä takú, ktorá zabezpečí prísne dôverný prístup pri používaní mikroekonomických údajov a ktorá bude čo najviac predchádzať dodatočnému zaťaženiu finančných inštitúcií výkazmi.
This will require a close interplay with the ESAs, particularly in a manner that ensures strict confidentiality in the use of micro data and also avoiding as much as possible any additional reporting burden on financial institutions.
ESRB a ESA sa budú musieť v tomto ohľade dohodnúť na príslušných opatreniach.
Accordingly, the ESRB and the ESAs will need to agree on the appropriate arrangements in this respect.
· – Po druhé, ESRB sa bude musieť spoliehať na úzku spoluprácu s príslušnými orgánmi dohľadu (orgánmi dohľadu v oblasti bankovníctva, poisťovníctva a cenných papierov) pri sledovaní stupňa rizika v rámci finančných sektorov a naprieč nimi.
· Second, the ESRB will need to rely on the close cooperation with the relevant supervisory authorities (banking, insurance and securities supervisors) for the monitoring of risk exposures within and across financial sectors.
To si bude vyžadovať vybudovanie primeraných prepojení, cez ktoré sa výsledky analýz a hodnotení zo strany ESA a vnútroštátnych orgánov dohľadu dostanú k ESRB.
This will require setting-up appropriate links through which the “output” of the analyses and assessments of the ESAs and national supervisors is channelled to the ESRB.
A naopak, mal by existovať aj mechanizmus, ktorý zabezpečí, že analýzy a hodnotenia rizika zo strany ESRB sa dostanú k orgánom mikroprudenciálneho dohľadu a pomôžu prijať príslušné politické opatrenia.
Conversely, there should be also mechanisms to ensure that the risk analyses and assessments of the ESRB are communicated to the micro-prudential supervisors and help trigger the appropriate policy measures.
· – Po tretie, ESA by mali hrať veľmi dôležitú úlohu v súvislosti s realizáciou odporúčaní ESRB, ak sú tie určené orgánom dohľadu.
· Third, the ESAs should play a very important role as regards the implementation of the ESRB’s recommendations when the latter are addressed to supervisory authorities.
ESA by mali predovšetkým dostať možnosť používať svoje nástroje na čo najväčšiu podporu realizácie odporúčaní ESRB.
In particular, the ESAs should be attributed the possibility of using their tools to support as much as possible the implementation of the ESRB recommendations.
Poskytujú návrhy Komisie primeranú úlohu a zodpovednosť ESRB?
Do the Commission proposals give proper role and responsibility to the ESRB?
Návrhy Komisie dávajú ESRB široký mandát v oblasti makroprudenciálneho dohľadu nad finančným systémom EÚ ako celkom.
The Commission proposals give a broad mandate to the ESRB in the macro-prudential oversight of the financial system of the EU as a whole.
ESRB musí predovšetkým počítať s rizikami vyplývajúcimi z vývoja v rámci finančného systému a brať do úvahy makroekonomický vývoj.
In particular, the ESRB has to take account of risks arising from developments within the financial system and taking into account macro-economic developments.
Táto široká úloha je primeraná, keďže jedným zo základných poučení finančnej krízy bola potreba zoširoka posudzovať možnosť systémového rizika vyplývajúceho z vývoja vzájomnej prepojenosti finančných inštitúcií a trhov, čo môže zväčšiť rozsah nákazy, ako aj z úzkeho previazania medzi finančným systémom a reálnym hospodárstvom.
This broad role is appropriate as one of the key lessons of the financial crisis was the need to consider widely the potential for systemic risk arising from developments in the interconnectedness among financial institutions and markets, which may increase the scope for contagion, as well as from the close links between the financial system and the real economy.
Takže široký mandát neznamená pre ESRB žiadne obmedzenia pri úplnom a dôkladnom vyhodnocovaní vznikajúcich systémových rizík.
Accordingly, the broad mandate of the ESRB does not pose any limitations to a full and thorough assessment by the ESRB of emerging systemic risks.
Čo sa týka zodpovednosti ESRB, tá súvisí najmä s identifikáciou a stanovením priority systémových rizík, vydávaním varovaní v prípade, keď bolo identifikované systémové riziko, a vydávaním odporúčaní na nápravné opatrenia, ktoré reagujú na identifikované riziká.
Regarding the responsibilities of the ESRB, they concern mainly the identification and prioritisation of systemic risks, the issuance of risk warnings when systemic risks have been identified, and the issuance of recommendations for remedial actions in response to the risks identified.
V tejto súvislosti má ESRB výhodu širokého členstva a možnosti získavať vstupy z rozličných zdrojov, od orgánov dohľadu a všetkých verejných a súkromných zainteresovaných strán, čo bude dôležité z hľadiska identifikácie a stanovenia priority rizík a tiež vydávania konkrétnych varovaní v prípade rizika a tam, kde je to potrebné, odporúčaní.
In this context, the ESRB benefits from a broad membership and from the possibility to seek input from diverse sources – supervisors and from all public and private stakeholders – which will be important in view of identifying and prioritising risks and also issuing specific risk warnings and, where relevant, recommendations.