natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Zvýšená ekonomická hodnota práv duševného vlastníctva viedla k značnému nárastu patentov: počet žiadostí na Európskom patentovom úrade vzrástol zo 70 000 v roku 1990 na 129 000 v roku 2000; rovnaká situácia nastala v USA, kde sa počet patentov zvýšil zo 62 000 v roku 1980 na 90 000 v roku 1990 a 166 000 v roku 2001.
The increased economic value of IPR´s has lead to a significant increment of patents: the number of requests at the European Patent Office increased from 70,000, in 1990, to 129,000 in 2000; the same happened in US were patents increased from 62,000, in 1980, to 90,000, in 1990, and 166,000 on 2001.
Zvýšili sa aj relatívne spory o patenty a autorské práva, prinajmenšom v USA.
Also the relative controversies for patents and copyrights increased, at least in the United States.
Existujú však dva rôzne pohľady na túto záležitosť.
But two divergent positions exist on the matter.
Na jednej strane je to z dôvodu zabezpečenia stimulov pre vynálezcov: pokiaľ nie je chránený ekonomický zisk autora, existuje riziko, že sa spomalí inovácia.
On one side, it is due to guarantee incentives to inventors: if the economic return for the author is not protected, there is a risk of slowing down innovation.
Rozšírenie oblasti práv duševného vlastníctva môže na druhej strane vytvoriť neželané prekážky šíreniu vedomostí, ktoré sú najzákladnejším prvkom inovácie.
On the other side, broadening IPR´s can create undesired obstacles to the spread of knowledge, the very basic ingredient for innovation.
Nadmerné rozšírenie patentov by mohlo mať za následok deformáciu zdrojov vyčlenených na technickú inováciu, investície zamerané skôr na oblasti s väčším súkromným ziskom ako na oblasti, ktoré predstavujú záujmy celej spoločnosti.
An excessive extension of patents could generate a distortion of resources allocated for technical innovation, investments that are routed towards areas with bigger private return rather than on those with greater interest for the whole society
Na schôdzi Ocse v januári 2004 sa uviedlo, že systém práv duševného vlastníctva by nemal obmedzovať prístup k novým vedomostiam.
In the Ocse meeting of January 2004, was stated that the IPR’s system should not reduce access to new knowledge.
Vlády boli požiadané, aby prijali príslušné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa vedecké údaje z verejne financovaného výskumu sprístupnili pre všetkých.
Governments were asked to adopt appropriate measures to guarantee that scientific data from public financed research were made available to everyone .
Spravodajca je presvedčený, že je dôležité vrátiť sa k hlavnej úlohe vedeckého výskumu: vytváraniu nových vedomostí.
The rapporteur believes that it is important to go back to the main mission of scientific research: the creation of new knowledge
„...univerzity a sponzorované výskumné inštitúty musia zabezpečovať tak nové vedecké vedomosti, ako aj školených výskumných pracovníkov.
"...universities and the endowed research institutes must furnish both the new scientific knowledge and the trained research workers.
Tieto inštitúcie sú výhradne spôsobilé na základe tradície a ich osobitných charakteristík na vykonávanie základného výskumu.
These institutions are uniquely qualified by tradition and by their special characteristics to carry on basic research.
Majú zodpovednosť za uchovávanie vedomostí získaných v minulosti, odovzdávanie týchto vedomostí študentom a za prispievanie k novým vedomostiam každého druhu.
They are charged with the responsibility of conserving the knowledge accumulated by the past, imparting that knowledge to students, and contributing new knowledge of all kinds.
Predovšetkým v týchto inštitúciách môžu vedci pracovať v atmosfére, ktorá je relatívne oslobodená od nepriaznivého tlaku konvencií, predsudkov alebo komerčných potrieb.
It is chiefly in these institutions that scientists may work in an atmosphere which is relatively free from the adverse pressure of convention, prejudice, or commercial necessity.
Tieto inštitúcie sa čo najviac usilujú, aby pre vedeckých pracovníkov zabezpečili silný pocit solidarity a bezpečnosti, ako aj značný stupeň osobnej intelektuálnej slobody.
At their best they provide the scientific worker with a strong sense of solidarity and security, as well as a substantial degree of personal intellectual freedom.
Všetky tieto faktory sú veľmi dôležité, pokiaľ ide o získavanie nových vedomostí, keďže mnoho nových vedomostí s určitosťou vyvoláva odpor kvôli ich tendencii spochybňovať súčasné názory alebo postupy.
All of these factors are of great importance in the development of new knowledge, since much of new knowledge is certain to arouse opposition because of its tendency to challenge current beliefs or practice.
Priemysel vo všeobecnosti brzdia dopredu naplánované ciele, jasne vymedzené normy a stály tlak komerčných potrieb.
Industry is generally inhibited by preconceived goals, by its own clearly defined standards, and by the constant pressure of commercial necessity.
Je potrebné prehodnotiť rozšírený predsudok, v rámci ktorého sa chápe lineárny vzťah medzi výskumom a vývojom a inováciou.
It is necessary to re-evaluate a diffused preconception that sees a linear relationship between R&D and innovation.
Samozrejme, že existujú vzájomné vzťahy, ale týkajú sa vyšších stupňov komplexnosti a potenciálne aj oblastí za hranicami oblasti vedy.
Indeed, correlations do exist but they involve higher levels of complexity and potentially have to do with areas well outside the realm of science.
Preto je potrebné poopraviť vnímanie výskumu ako akéhosi „všelieku“ na riešenie hospodárskych a sociálnych problémov.
Therefore, the perception of research as a sort of "panacea" to solve economic and social problems needs to be corrected.
Na druhej strane si nemôžeme predstaviť ponechanie výskumu a vývoja len v rukách vedcov, ktorí pracujú vo svojom „sklenom zámku“.
On the other hand, we cannot imagine leaving R&D only in the hands of scientists working in their "ivory tower".
Výskum a vývoj je základným faktorom vytvárania spoločnosti založenej na vedomostiach v Európe napriek tomu, že priamo neprináša viditeľné a bezprostredné ekonomické zisky.
Although it does not directly address visible and immediate economic dividends, R&D is a fundamental factor for the creation of the knowledge based society in Europe.
Existujú presvedčivé dôkazy o tom, že verejne financované výskumy majú značný spoločenský prínos.
There is convincing evidence that public-funded research produces considerable social benefits.
Tento prínos je však často skromný, nerovnorodý, je ťažké ho charakterizovať a merať, a je najmä nepriamy.
However, these benefits are often thin, heterogeneous, difficult to characterize and to measure, and mainly indirect.
Verejný výskum je potrebné chápať skôr ako zdroj nových nápadov, metód, a predovšetkým ako prostriedok, ako školiť ľudí v riešení komplexných problémov.
Public research must be considered more like a source of new ideas, methods and, above all, as a mean to train people to solve complex problems.
Bohužiaľ neexistujú jednoduché modely na opísanie povahy prínosov vyplývajúcich z verejne financovaného výskumu, a ešte ťažšie je stanoviť množstvo zdrojov a oblastí, do ktorých investovať, a to aj z toho dôvodu, že existujú značné rozdiely medzi rôznymi krajinami a oblasťami výskumu.
Unfortunately there are no simple models to describe the nature of the benefits stemming from public funded research and it is even more difficult to establish the amount of resources and the areas on which to invest, also because there are considerable differences among countries and fields.
Dostupná literatúra naznačuje, že financovanie výskumu, ako aj ďalších verejne financovaných oblastí, (ako je napríklad bezpečnosť a obrana ), nie je ľahké odôvodniť jednoducho tým, že majú „merateľný ekonomický prínos“.
The literature available indicates that the financing of research, like many other public funded fields (such as security and defence ), is not easy to justify only in terms of " measurable economic benefits ”.
Potreba riadenia výskumu
The need for research governance
Vlády EÚ zostavili ambiciózny lisabonský program, ktorý zdôrazňuje dôležitú úlohu, ktorú má prechod na hospodárstvo založené na vedomostiach pri zabezpečovaní trvalo udržateľného rastu, väčšieho množstva a kvalitnejších pracovných miest a väčšej sociálnej súdržnosti.
EU governments have set the ambitious Lisbon agenda, which emphasises the key role of the transition to the knowledge-based economy in securing sustainable growth, more and better jobs and greater social cohesion.
Takéto ambície a takáto vízia budúcnosti sú veľmi dôležité, ak má politika v Európe odrážať hlavné spoločenské otázky.
Such ambitions and such a vision of the future are vital if policy in Europe has to reflect major societal concerns.
Úloha výskumu a vývoja v tomto procese sa však obmedzí, ak sa nebudú primerane riešiť niektoré kľúčové faktory, ktoré v súčasnosti Európe bránia v dosahovaní plného vedecko-technického potenciálu.
However, the part that R&D can play in this process will be constrained if a number of key factors, which currently prevent Europe from achieving its full S&T potential, are not adequately addressed.
Spravodajca je presvedčený, že činnosť Európy v oblasti inovácie, a teda aj jej potenciál rastu závisí od rozvoja vyváženého systému tvorby a šírenia vedomostí.
The rapporteur believes that the innovative performance of Europe, and thus its growth potential, depends upon the development of a “ balanced system " of knowledge production and distribution.
Úlohou Komisie a členských štátov je potom investovať do ľudského kapitálu, zintenzívňovať vzťahy a optimalizovať tok vedomostí.
The role of the Commission and MS’s then is to invest in human capital, intensify relationships, and optimise the flows of knowledge.
Európa musí hľadať alternatívne kritériá na meranie účinnosti politických nástrojov, predovšetkým pri pohľade na katalyzačné účinky verejnej podpory, tiež označované ako „behaviorálna doplnkovosť“(behavioural additionality)
Europe has to search for alternative criteria to measure the effectiveness of policy instruments, especially looking at the catalyst effects of public support, also referred to as “ behavioural additionality ”
Muldur, U., Corvers, F., Delanghe, H., Dratwa, J., Heimberger, D., Sloan, B., Vanslembrouck, S., „A new Deal for an Effective European Research Policy - The Design and Impacts of the 7th Framework Programme“, 2006 .
Muldur, U., Corvers, F., Delanghe, H., Dratwa, J., Heimberger, D., Sloan, B., Vanslembrouck, S., "A new Deal for an Effective European Research Policy - The Design and Impacts of the 7th Framework Programme", 2006 .
Faktorom prispievajúcim k slabému postaveniu Európy v oblasti vedy a techniky je nedostatok potrebných investícií do výskumu a vývoja
A factor contributing to Europe's weakness in Science and Technology is the lack of sufficient investment in R&D
USA a Japonsko nielenže investujú viac z ich HDP do výskumu a vývoja ako EÚ (2,67 % a 3,20 % v roku 2003 v porovnaní s 1,90 % v prípade EÚ), ale od polovice 90. rokov zvýšili aj objem investícií do výskumu a vývoja a zanechali Európu značne pozadu. .
The United States and Japan not only invest more of their GDP in R&D than the EU (2.67% and 3.20% respectively in 2003 compared with 1.90% for the EU), but have also increased their R&D intensity since the mid-1990s, leaving Europe seriously lagging behind. .
Ak chce Európa riešiť vážne hospodárske, sociálne a environmentálne úlohy, pred ktorými stojí na začiatku 21. storočia, bude musieť vynaložiť viac finančných prostriedkov na výskum.
If Europe wants to tackle the tough economic, social and environmental challenges it faces at the beginning of the twenty-first century, it will need to spend more on research.
Opatrenia prijaté na zasadaní Európskej rady v Lisabone v marci 2000 boli odozvou na tieto obavy týkajúce sa nedostatočných investícií Európy do znalostného hospodárstva, a ešte viac sa zintenzívnili na samite v Barcelone v roku 2002, kde si EÚ stanovila cieľ dosiahnuť 3-percentný objem investícií do výskumu a vývoja do roku 2010.
The steps taken at the Lisbon European Council in 2000 were a reaction to these concerns about Europe's underinvestment in the knowledge economy, and this was further reinforced at the Barcelona summit in 2002, where the EU set itself the objective of reaching an R&D intensity of 3 per cent by 2010.
Rast výdavkov na výskum a vývoj bol však od roku 2000 nedostatočný na dosiahnutie tohto cieľa
However, the growth in its R&D spending since 2000 has been insufficient to achieve this target
Medzi rokom 2000 a 2003 bol priemerný ročný rast objemu investícií do výskumu a vývoja EÚ 25 iba 0,7 % a keby táto tendencia pokračovala, viedla by iba k objemu investícií vo výške približne 2,2 % v roku 2010. .
Between 2000 and 2003 the average annual growth of EU-25 R&D intensity was just 0.7%, a trend which, if continued, would lead to an intensity of only about 2.2 % in 2010. .
Napriek tomu sa väčšina medzier vo financovaní v porovnaní s konkurentmi Európy týka výskumu a vývoja financovaného zo strany priemyslu.
Yet much of the gap in spending compared with its competitors relates to R&D financed by industry.
Zlyhania trhu bránia súkromnému sektoru v investovaní do výskumu na spoločensky primeranej úrovni.
Market failures prevent the private sector from investing in research at the socially optimum level.
Vlády majú dôležitú úlohu, ktorá spočíva v poskytovaní stimulov a podmienok, ktoré podporujú zvýšenie počtu súkromných investícií do výskumu a vývoja a v zasahovaní do podpory výskumu a vývoja v prípade, že ju neposkytnú podniky.
Governments have an important role to play: both by providing incentives and conditions which encourage more private investment in R&D, and by stepping in to support R&D in cases where business would not otherwise do so.
Čo je však najdôležitejšie, úlohou vlád je vytváranie podmienok umožňujúcich získavanie nových vedomostí a ich sprístupnenie celej spoločnosti.
But, above all, the role of governments is creating the conditions to allow new knowledge to be created and made available to all society.
Vedomosti a inovácia majú skutočne „verejnoprospešný“ charakter, t. j. sú niečím, k čomu by mal mať prístup každý člen spoločnosti
Indeed, knowledge and innovation have the characteristics of a " public good", that is, something that should be accessible to everybody in a society.
Muldur, U., Corvers, F., Delanghe, H., Dratwa, J., Heimberger, D., Sloan, B., Vanslembrouck, S., „A new Deal for an Effective European Research Policy - The Design and Impacts of the 7th Framework Programme“, 2006 .
Muldur, U., Corvers, F., Delanghe, H., Dratwa, J., Heimberger, D., Sloan, B., Vanslembrouck, S., "A new Deal for an Effective European Research Policy - The Design and Impacts of the 7th Framework Programme", 2006
„Potreba verejnej podpory výskumu vyplýva aj zo systémovej povahy inovácie a z dôležitosti investovania do ľudského kapitálu a sietí s cieľom zabezpečiť absorpciu vedomostí.
"The need for public support of research also derives from the system nature of innovation, and from the importance to invest in human capital and networks to ensure the absorption of knowledge.
Proces získavania poznatkov je oveľa komplexnejší, než naznačuje lineárny model.
The process of knowledge production is much more complex than the linear model suggests.
Medzi mnohými fázami inovačného procesu, ktorý je najlepšie chápať ako systém, v ktorom majú rozhodujúcu dôležitosť
There are many feedback effects between the various stages in the innovation process, which is best considered as a system, where institutional relationships and the flows of knowledge between actors are of critical importance."
„Na pozadí obmedzených zdrojov na výskum a vývoj sa stala ešte dôležitejšou potreba zabezpečiť, aby sa obmedzené prostriedky využívali čo možno najúčinnejšie.
"Against the background of limited resources for R&D it has become even more important to ensure that scarce funds are spent as effectively as possible.
Účinky relatívne nízkych investícií Európy do výskumu, ktoré sú už teraz negatívne (...), však ešte znásobuje množstvo štrukturálnych nedostatkov obsiahnutých v Európskom systéme výskumu a vývoja.
However, the already negative effects of Europe's relatively low investment in research (...) are compounded by a number of structural deficits inherent in the European R&D system.
Tieto systematické nedostatky robia z Európy menej atraktívne miesto pre investorov do výskumu a vývoja a výskumných pracovníkov a ich následkom je neúsporná fragmentácia výskumných snáh.
These systemic weaknesses make Europe a less-attractive place for R&D investors and researchers, and produce a wasteful fragmentation of research efforts.
Ústredným bodom problému je otázka riadenia výskumu v Európe.
At the heart of the problem is the issue of research governance in Europe.
Objavuje sa najmä otázka, ako najlepšie rozdeľovať politické právomoci a zdroje v rámci rôznych organizačných úrovní verejných orgánov, t. j. miestnych, regionálnych, vnútroštátnych a celoeurópskych
In particular, the question arises of how best to allocate policy competences and resources across the different organizational levels of public authority - local/regional, national and EU."
Pozri tamže, s.
idem p.
Príspevok EVP
ERA Contribution
V EÚ sa zlepšuje informovanosť o potrebe lepšie organizovať viacúrovňové systémy riadenia výskumu s cieľom zabezpečiť väčšie vzájomné dopĺňanie politík, znížiť fragmentáciu financovania a vyhnúť sa duplikácii snáh.
In the EU there has been an increasing awareness of the need to better organize the multi-level governance systems for research in order to ensure greater complementarities of policies, to reduce fragmentation of funding and to avoid duplication of efforts.
Zjavná je aj rastúca regionalizácia.
There is also evidence of the increasing regionalization.
Úspech oblastí, ako sú Silicon Valley a Cambridge, presvedčil vlády o potrebe vytvoriť väčší počet podobných inovatívnych znalostných zoskupení.
The success of areas like Silicon Valley and Cambridge has convinced governments of the need to create more of these innovative knowledge clusters.
„Na druhej strane ... nastal značný nárast miery a rozsahu intervencií EÚ.
"On the other hand .... there has been a significant growth in the scale and scope of the EU level of intervention.
Muldur, U., Corvers, F., Delanghe, H., Dratwa, J., Heimberger, D., Sloan, B., Vanslembrouck, S., „A new Deal for an Effective European Research Policy - The Design and Impacts of the 7th Framework Programme“, 2006 , čo niektorí nazvali medzerou v riadení“ .
Muldur, U., Corvers, F., Delanghe, H., Dratwa, J., Heimberger, D., Sloan, B., Vanslembrouck, S., "A new Deal for an Effective European Research Policy - The Design and Impacts of the 7th Framework Programme", 2006 .
Na rozdiel od USA alebo Japonska predstavuje európsky výskum ešte stále skladačku národných verejných systémov.
Unlike the United States or Japan, European research still represents a “puzzle” of national public systems.
Vnútroštátna činnosť riadená 27 rôznymi legislatívnymi, regulačnými a finančnými štruktúrami sa stále vo veľkej väčšine vykonáva nezávisle jedna od druhej
National activities, governed by 27 varying legislative, regulatory and financial structures, are still largely undertaken independently of one another
Tieto otázky ilustruje príklad základného výskumu.
The example of basic research illustrates these issues.
Jeho financovanie je rozptýlené v rámci Únie a v dôsledku toho mnohým projektom chýba potrebné rozhodujúce množstvo prostriedkov.
Its funding is dispersed across the Union, and consequently, many projects lack the necessary critical mass.
Suma, ktorú vynaložila univerzita John Hopkins University na základný výskum, prekračuje jednotlivé snahy 18 členských štátov EÚ a je väčšia než spojené snahy 10 nových členských štátov.
The amount spent by Johns Hopkins University on basic research exceeds the individual efforts of 18 EU MS’s, and is greater than the combined efforts of the 10 new MS’s.
EÚ už pomáha kompenzovať financovanie medzidnárodného výskumu založeného na spolupráci na základe rámcových programov.
The EU already helps to compensate funding trans-national collaborative research under the FP’s.
Finančná podpora, ktorú môže EÚ v súčasnosti ponúknuť, je však obmedzená.
However, the financial support the EU can offer today is limited.
Snahy Spoločenstva predstavujú 28. politiku výskumu s rozpočtom vo výške iba okolo 6 % verejných finančných prostriedkov, nemôže byť dostatočne dynamická na to, aby mala skutočne integračný účinok na vnútroštátne politiky.
Community efforts represent a 28th research policy , with a budget of only around 6% of public funding, it cannot be sufficiently dynamic to have a truly integrating effect on national policies.
Iniciatíva európskeho výskumného priestoru sa začala v marci 2000 s cieľom riešiť tieto otázky, ale napriek pokroku, ktorý sa v týchto rokoch dosiahol, sa v celej Európe musela dosiahnuť ešte väčšia koordinácia a spolupráca.
The European Research Area (ERA) initiative was launched in March 2000 to tackle these issues, but despite the progress achieved in these years, greater coordination and cooperation had to be achieved throughout Europe.
„Bolo potrebné vytvoriť viac prepojení medzi rôznymi subjektmi (verejnými orgánmi, firmami, univerzitami, výskumnými inštitútmi) na všetkých politických úrovniach (regionálnej, vnútroštátnej, medzivládnej, na úrovni Spoločenstva) Európskeho výskumného systému“
"More links had to be established between the different players (public authorities, firms, universities, research institutes) at all policy levels (regional, national, Community, inter-governmental) in the European research system."
Na druhej strane sa celkový kontext od roku 2000 značne rozvinul:
On the other hand, the context has evolved considerably since 2000:
- globalizácia sa zrýchlila a kľúčovou zložkou tejto novej dynamiky sú vedomosti.
- Globalization has accelerated and knowledge is a key component of this new global dynamic.
Zvyšujúci sa podiel globálneho výskumu a vývoja sa bude nachádzať mimo Európy
An increasing share of global R&D will be located outside Europe
Čína a India sa ukázali ako globálni aktéri v oblasti vedy a techniky.
China and India have emerged as global S&T actors.
India v poslednom desaťročí zvýšila výdavky na výskum a vývoj trojnásobne a má od roku 2003 v priemere 8 % hospodársky rast.
India increased its R&D spending threefold over the last decade, building on average economic growth of 8% since 2003.
Čína je jednou z krajín s najväčšími výdavkami na svete a očakáva sa, že do roku 2009 dobehne EÚ, pokiaľ ide o objem investícií do výskumu a vývoja (od roku 2004 produkuje 3-krát viac inžinierov ako USA a má rovnaký počet výskumných pracovníkov na plný úväzok, ako majú členské štáty EÚ spolu). a vzhľadom na súčasné trendy bude európsky podiel na výskume predstavovať menej ako 10 % globálneho získavania vedomostí;
China is one of the world's largest spenders and it is expected to catch up with the EU by 2009 in terms of R&D intensity (since 2004, is producing 3 times more engineers than the US and has the same number of full time researchers as all EU MS’s together) . and, given the current trends, Europe's share of research will one day represent less than 10% of global knowledge production.
- pribudli rôzne sociálno-ekonomických úloh – prehĺbené sociálno-ekonomické rozdiely, zmena klímy, starnutie obyvateľstva a riziko infekčných chorôb – a existuje zhoda názorov, že na úrovni EÚ aj globálnej úrovni je potrebná silnejšia spoločná činnosť, a to najmä v oblasti vedy a techniky;
- Various socio-economic challenges are grown – increased socio-economic disparities, climate change, ageing, and risks of infectious diseases – and there is a consensus that stronger concerted actions are needed at EU and global level, notably in science and technology.