natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Táto požiadavka platí aj pre medzinárodný obchod, ktorý je jadrom globalizácie.
This requirement applies just as much to international trade, which is at the heart of the globalisation process.
Pre bežných občanov na celom svete má medzinárodný obchod svoje opodstatnenie iba vtedy, keď prispieva k hospodárskemu rozvoju a rozvoju zamestnanosti a k zlepšeniu životnej úrovne.
For ordinary people throughout the world, the expansion in international trade is justified only if it contributes to economic development, to job creation and to improved living standards.
Len pod touto podmienkou je voľný obchod vnímaný pozitívne a je akceptovaný.
Only then is trade liberalisation regarded as something positive, and accepted.
Naopak, ak ho sprevádza rušenie pracovných miest a ak ohrozuje životné podmienky, sociálne práva a životné prostredie, vyvoláva veľmi silný odpor.
In contrast, when it destroys jobs or undermines living conditions and social and environmental rights, it gives rise to very vocal opposition.
Obchodná politika sa teda nemôže zúžiť iba na bezprostredné záujmy niekoľkých hospodárskych subjektov.
The common commercial policy cannot therefore be reduced to a set of measures designed to serve only the immediate interests of a few economic actors.
Pokiaľ ide o Európu, obchodná politika musí byť v súlade so všetkými cieľmi Únie, a najmä s cieľmi jej vonkajšej politiky, pre ktorú je obchodná politika jedným z prostriedkov na podporu jej koncepcie regulácie v rámci globalizácie.
In Europe's case, trade policy must be conducted in a manner consistent with all the Union's objectives and, in particular, the objectives of its external policy, since it is one of the levers which the Union can use to promote its concept of regulated globalisation.
Je samozrejmé, že prvoradým záujmom Európy je snaha o to, aby jej obchodná politika nepoškodzovala jej sociálny model a jej environmentálnu politiku, ale naopak, aby prispievala k ich ochrane.
It is perfectly legitimate that Europe's primary concern should be to ensure that its common commercial policy does not undermine, but rather helps to safeguard, its social model and its environmental policy.
Z tohto hľadiska treba zdôrazniť, že Európska únia už podmieňuje udeľovanie niektorých obchodných preferencií tretím krajinám ratifikáciou hlavných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce a viacerých dohôd OSN v oblasti ľudských práv (Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach, Medzinárodný pakt o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach, Dohovor o zrušení nútenej práce...) týmito krajinami.
The European Union already makes the award of certain trade preferences to third countries conditional on the ratification by the latter of the main conventions adopted by the International Labour Organisation (ILO) and a number of United Nations agreements on human rights (International Covenant on Civil and Political Rights, International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights, Convention on the Abolition of Forced Labour, etc.).
V roku 2006 sa tiež zaviazala, že bude prostredníctvom všetkých svojich vonkajších politík vrátane obchodnej politiky podporovať dôstojnú prácu, ktorá je cieľom pre Medzinárodnú organizáciu práce a OSN.
Since 2006 it has also been committed to promoting 'decent work', an ILO and UN objective, through all its external policies, including its common commercial policy.
Dvojstranné dohody Európskej únie o voľnom obchode už obsahujú kapitolu venovanú udržateľnému rozvoju, v ktorej sú obsiahnuté všetky environmentálne a sociálne ciele.
Finally, its bilateral free trade agreements now incorporate a chapter on sustainable development which sets a number of environmental and social objectives.
Jeden z dôvodov tohto prístupu, ktorý neuplatňuje len Európa, je založený na pochopení, že liberalizácia obchodu má veľmi rozdielne hospodárske a sociálne následky, ktoré sa musia regulovať a niekedy kompenzovať, pretože sú tu vždy tí, ktorí získavajú, a tí, ktorí strácajú.
The thinking behind this approach, which is not unique to Europe, stems partly from a recognition of the fact that the economic and social impact of trade liberalisation varies very substantially from country to country and that that impact must be managed and sometimes offset, because liberalisation is a process in which there are always winners and losers.
Vzájomné výhody z medzinárodného obchodu sa dajú získať iba vtedy, ak sa splnia niektoré podmienky, pretože vo všetkých krajinách zisky nikdy nie sú spravodlivo rozdelené medzi jednotlivé sektory spoločnosti a hospodárstva.
The expansion in international trade is universally beneficial only if certain conditions are met, since the gains in each country are never distributed fairly among all sectors of society and the economy.
Z toho vyplýva potreba vytvoriť rámec pre voľný obchod, jeho spôsoby a jeho rytmus, ktorý sa veľmi zrýchlil v spojitosti so zrýchlením globalizácie.
Hence the need to manage the liberalisation of trade, including the practical arrangements for and the volume of trade, a need which has come to be felt even more strongly as the globalisation process has speeded up.
Liberalizácia medzinárodného obchodu je navyše sprevádzaná ostrou súťažou medzi krajinami pri získavaní zahraničných investorov a zintenzívnením hospodárskej súťaže medzi podnikmi.
What is more, the liberalisation of international trade has been accompanied by ferocious competition among countries seeking to attract foreign investors and stiffer competition between undertakings.
Táto skutočnosť príliš často viedla k zneužívaniu v oblasti pracovných podmienok, demokratických slobôd a poškodzovania životného prostredia.
All too often this has led to abuses in the areas of working conditions and democratic freedoms and to environmental damage.
Na to existuje veľa príkladov.
The examples are legion.
Je nevyhnutné, aby sa Európa a medzinárodné spoločenstvo zosúladili pri začleňovaní skutočných záruk v oblasti udržateľného rozvoja a sociálnych práv do obchodných pravidiel.
Europe, and the international community as a whole, are thus faced with an imperative: simple logic, requires them to incorporate into the rules governing international trade genuine guarantees concerning sustainable development and labour rights.
Je to nevyhnutnosť, ktorá zodpovedá cieľom OSN i Európskej únie a ktorej splnenie očakávajú občania Európy.
That imperative, which is consistent with the objectives of both the United Nations and the European Union, chimes exactly with public expectations in Europe.
Obsahuje tiež určitú koncepciu zodpovednosti podnikov v sociálnej a environmentálnej oblasti.
It also requires a specific approach to be defined to the issue of the social and environmental responsibility of undertakings.
K podnikom, ktoré zohrávajú najdôležitejšiu úlohu v medzinárodnom obchode, patria nadnárodné spoločnosti.
Among undertakings, it is the transnational corporations which play the key role in world trade.
Tieto spoločnosti mohli využiť otvorenie trhov na externalizáciu časti svojej produkcie a diverzifikáciu svojich zásobovacích reťazcov v krajinách s nízkymi výrobnými nákladmi a s minimálnym regulačným rámcom.
They have taken advantage of market liberalisation to externalise part of their production and to diversify their supply arrangements, drawing on countries where production costs are low and regulatory regimes are less stringent.
Postoj, ktorý sa od nich očakáva v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov, sa týka aj ich pobočiek a ich subdodávateľov z týchto krajín, prostredníctvom ktorých organizujú veľkú časť obchodov s Európou.
The expectation that such corporations should act in a socially responsible manner thus applies equally to their subsidiaries and their subcontractors in those countries, from which they organise a large proportion of the international trade involving Europe.
Tri stránky rovnakého cieľa
Three issues, one objective
Podpora sociálnej a environmentálnej zodpovednosti podnikov v rámci obchodu má pre Európu v podstate tri hlavné stránky:
Fundamentally, measures to promote corporate social and environmental responsibility in the area of trade touch on three issues of major importance to Europe:
Morálna stránka: často ide o naše vlastné podniky, ktorých postoj sa musí zmeniť, aby bol zodpovedný vzhľadom na sociálne a environmentálne zásady, najmä ak ide o tretie krajiny, ktoré patria k rozvojovým krajinám.
A moral issue: very often it is our own undertakings whose behaviour needs to change in order to be consistent with the principles underpinning social and environmental responsibility, in particular as regards their actions in developing countries.
Hospodárska a sociálna stránka: nedodržiavanie zásad sociálnej zodpovednosti podnikov predstavuje formu sociálneho a environmentálneho dampingu najmä na úkor výroby a pracovníkov v Európe, ktorí musia dodržiavať prísnejšie sociálne a environmentálne normy.
An economic and social issue: non-compliance with the principles underpinning CSR constitutes a form of social and environmental dumping, to the detriment of undertakings and workers in Europe, who are required to meet more stringent social and environmental standards.
Politická stránka: týka sa súladu našich politík v rámci globalizácie a úlohy Európskej únie, od ktorej občania očakávajú, že ich bude chrániť v neregulovanom svete.
A political issue: our policies in the context of globalisation must be consistent and the European Union must meet public expectations by offering ordinary Europeans protection in a deregulated world.
Vedieť spájať pravidlá medzinárodného obchodu so sociálnou zodpovednosťou podnikov
Making CSR part of the rules governing international trade
Obchod a sociálna zodpovednosť podnikov neboli doteraz spojené alebo len veľmi málo.
Hitherto, the link between trade and CSR has been tenuous at best.
Dôvod sa dá ľahko pochopiť: medzinárodný obchod je riadený dohodami medzi štátmi, v ktorých sa stanovujú záväzné právne predpisy pre tieto štáty; sociálna zodpovednosť podnikov je založená na nezáväzných pravidlách, ktoré podniky prijímajú na dobrovoľnom základe.
The reason is obvious: international trade is governed by agreements between States which lay down legal rules binding on those States; CSR is based on non-binding rules which undertakings agree to comply with on a voluntary basis.
Spájanie obchodných pravidiel a záväzkov prijatých podnikmi v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov by mohlo byť významným prostriedkom na zlepšenie postoja podnikov a zároveň dodržiavania pracovných a environmentálnych noriem štátmi, ktoré podpísali obchodné dohody s EÚ.
Incorporating CSR principles into the rules governing international trade would enable the EU to exert pressure on undertakings to improve their behaviour and on the States which sign trade agreements with it to comply with labour and environmental standards.
Sociálna zodpovednosť podnikov je myšlienkou, ktorá si razí cestu...
CSR, an idea which is gaining ground ...
V usmerneniach bol stanovený súbor odporúčaní vlád pre nadnárodné spoločnosti, ktoré sa týkajú najmä zamestnanosti, vzťahov so sociálnymi partnermi, ľudských práv, životného prostredia, boja proti korupcii, záujmov spotrebiteľov, hospodárskej súťaže a tiež daňových únikov.
The OECD Guidelines laid down a set of recommendations which governments address to multinational corporations concerning, in particular, employment and relations with the social partners, human rights, the environment, the fight against corruption, consumer interests, competition and tax evasion.
Odvtedy už boli vyhlásené mnohé iniciatívy na vytvorenie mechanizmov kontroly týchto etických kódexov, ako aj známok na certifikáciu záväzkov podnikov v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov.
Since then, many proposals have been made to establish mechanisms for monitoring compliance with these codes of good conduct and labels certifying that undertakings have made a commitment to abide by CSR principles.
Európska únia sa zaoberala touto otázkou v zelenej knihe uverejnenej v roku 2001, potom v bielej knihe a následne bolo zriadené viacstranné fórum pre sociálnu zodpovednosť podnikov na podporu európskeho rámca a stratégie v prospech sociálnej zodpovednosti podnikov.
The European Union considered the issue in a Green Paper, which was published in 2001 and was followed by the publication of a White Paper and the establishment of a Plurilateral Forum on CSR with the aim of encouraging the development of a European framework and strategy to foster CSR.
Veľké európske podniky prijali záväzok v rámci siete CSR Europe, ktorá vznikla v roku 1995 na základe iniciatívy Jacquesa Delorsa.
Major European undertakings have joined the ‘CSR Europe’ network set up in 1995 at the instigation of Jacques Delors.
Podľa oznámenia z roku 2006 na túto tému Komisia v súčasnosti berie sociálnu zodpovednosť podnikov ako aspekt európskeho sociálneho modelu, ktorý predstavuje prostriedok, ako brániť solidaritu, súdržnosť a rovnosť príležitostí v rámci rastúcej hospodárskej súťaže.
Today, as it made clear in its 2006 communication on the subject, the Commission regards CSR as an aspect of the European social model which represents a way of safeguarding solidarity, cohesion and equal opportunities in the context of increased global competition.
Uvedeným cieľom je urobiť z EÚ „pilier najvyššej kvality“ v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov a zabezpečiť, aby vonkajšie politiky, ktoré uplatňuje, a európske spoločnosti, ktoré investujú v tretích krajinách, účinne prispievali k sociálnemu rozvoju.
The stated goal is to make the EU a ‘pole of excellence’ in CSR and to ensure that the external policies it implements and the European undertakings which invest in third countries make a genuine contribution to social development.
Pokiaľ ide o Európsky parlament, tento schválil viacero správ a návrhov na posilnenie sociálnej zodpovednosti podnikov, najmä uznesenia z roku 1999, 2003, a predovšetkým Howittovu správu z roku 2007; na posilnenie pracovných a environmentálnych noriem v obchodných dohodách Európskej únie schválil: predovšetkým Désirovu správu z októbra 2001 a Désirovu a Panayatopoulosovej správu z mája 2007.
For its part, Parliament has adopted a number of reports and detailed proposals with the aim of strengthening CSR (for example its 1999 and 2003 resolutions and, in particular, the Howitt report adopted in March 2007) and of making compliance with labour and environmental standards a more significant component of EU trade agreements (in particular the Désir report adopted in October 2001 and the Désir and Panayatopoulos report adopted in May 2007).
... a ktorá musí nájsť svoje miesto v obchodných dohodách EÚ
... and which must be at the heart of the EU’s trade agreements
Sociálna zodpovednosť podnikov a sociálne a environmentálne doložky v obchodných dohodách majú rovnaký cieľ: spravodlivejšiu, sociálnejšiu a ľudskejšiu globalizáciu, ktorá slúži udržateľnému rozvoju.
CSR and the social and environmental clauses in trade agreements pursue the same objective: fairer, more socially just, more human globalisation in the service of sustainable development.
Doteraz však odrážajú dva paralelné, avšak oddelené prístupy.
Hitherto, however, they have reflected two parallel, but separate, approaches
V dohode o voľnom obchode s Kóreou sa nachádza zmienka o sociálnej zodpovednosti podnikov, ale v obmedzenej miere a bez priamej spojitosti s uplatňovaním obchodných záväzkov.
The free trade agreement with South Korea does make reference to CSR, but only in a very limited way and without establishing any direct link with the trade provisions. .
Ich prepojenie nebude na škodu, budú sa vzájomne posilňovať.
If the two approaches can be combined, they will strengthen, and certainly not undermine, one another.
Prínos sociálnej zodpovednosti podnikov, ktorý vplýva na postoj podnikov, posilní sociálne obchodné doložky.
The social clauses in trade agreements will be strengthened by the incorporation of the concept of CSR, which concerns the behaviour of undertakings.
Pokiaľ ide o sociálnu zodpovednosť podnikov, podporí ju záväznosť obchodných dohôd, a najmä rámec stanovený na monitorovanie uplatňovania zásad, ktorými sa riadia.
The concept of CSR will in turn be consolidated as a result, drawing strength in particular from the arrangements trade agreements lay down for monitoring the implementation of the principles which govern them.
Táto správa sa netýka všetkých návrhov predložených Európskym parlamentom a na iných medzinárodných fórach na podporu sociálnej zodpovednosti podnikov a pracovných a environmentálnych noriem v obchodných dohodách.
This report does not rehash all the proposals already put forward by Parliament and in other international bodies to promote CSR and labour and environmental standards in trade agreements.
Osobitne sa sústreďuje na návrhy, ktoré umožňujú podporiť sociálnu zodpovednosť podnikov v rámci obchodnej politiky Európskej únie.
It focuses instead on proposals specifically designed to foster CSR in the context of the European Union’s common commercial policy.
– revízie systému VSP;
– the revision of the GSP regime;
– štúdií vplyvu spojených s rokovaním a monitorovaním obchodných dohôd Európskej únie;
– impact assessments linked to the negotiation of and follow-up to EU trade agreements;
– doložiek a sociálnej zodpovednosti podnikov v dohodách o voľnom obchode a v iných obchodných a investičných dohodách Európskej únie;
– CSR clauses in the EU’s free trade agreements and other trade and investment agreements;
– parlamentného výboru pre kontrolu najmä sociálneho a environmentálneho rozmeru vrátane sociálnej zodpovednosti podnikov pre každú dohodu o voľnom obchode;
– for each free trade agreement a parliamentary monitoring committee to oversee compliance with the social and environmental provisions, including those relating to CSR;
– povinnosti nadnárodných spoločností EÚ a partnerských krajín zverejňovať výročnú správu o sociálnom a environmentálnom vplyve svojich činností a činností svojich pobočiek a zásobovacích reťazcov;
– the requirement for multinational corporations based in the EU and in the partner countries to publish annual reports on the social and environmental impact of their activities and those of their subsidiaries and subcontractors;
– mechanizmov súdnej spolupráce medzi EÚ a partnerskými krajinami, ktorá zahŕňa možnosť žalovať nadnárodné spoločnosti v Európe, ako aj v týchto krajinách, za závažné priestupky, ktorých sa dopustili tieto spoločnosti alebo ich pobočky v oblasti životného prostredia alebo ľudských práv;
– mechanisms for judicial cooperation between the EU and partner countries, including arrangements for prosecuting multinational corporations, both in Europe and in the partner countries concerned, if those corporations or their subsidiaries are guilty of serious breaches of environmental rules or fundamental rights;
– verejného obstarávania;
– public procurement;
– vzťahov medzi viacstrannými fórami na podporu sociálnej zodpovednosti podnikov a WTO;
– relations between the multilateral forums which seek to promote CSR and the WTO;
– novej iniciatívy Európskej komisie.
– a new Commission proposal.
k sociálnej zodpovednosti podnikov v medzinárodných obchodných dohodách
on corporate social responsibility in international trade agreements
A. keďže sociálna zodpovednosť podnikov je pojmom, na základe ktorého podniky dobrovoľne začleňujú do svojej obchodnej stratégie sociálne a environmentálne otázky v záujme celkového blahobytu zainteresovaných strán aktívnym angažovaním sa vo verejnej politike ako významnom aspekte hodnotovo zameranej sociálnej zmeny,
A. whereas corporate social responsibility (CSR) is a concept whereby companies voluntarily incorporate social and environmental concerns into their business strategy for the overall wellbeing of stakeholders by actively engaging with public policy as an important aspect of value-driven social change,
B. keďže sociálna zodpovednosť podnikov predstavuje základnú súčasť európskeho sociálneho modelu, ktorý bol posilnený nadobudnutím platnosti Zmluvy o fungovaní Európskej únie, a najmä jej horizontálnou sociálnou doložkou, a keďže potreba podporovať sociálnu zodpovednosť podnikov bola uznaná v oznámení Európskej komisie o stratégií EÚ 2020 ako dôležitý prvok na zabezpečenie dlhodobej dôvery zamestnancov a spotrebiteľov,
B. whereas CSR represents an essential component of the European Social Model, strengthened by the entry into force of the Treaty on the Functioning of the European Union and especially its horizontal social clause, and whereas the need to promote CSR has been recognised in the European Commission Communication on the EU2020 Strategy as an important element in ensuring long-term employee and consumer trust,
C. keďže sociálna zodpovednosť podnikov má veľký vplyv na presadzovanie ľudských práv v rozvojových krajinách,
C. whereas CSR has a considerable influence on human rights in developing countries,
D. keďže sociálna zodpovednosť podnikov je jedným z nástrojov, ktoré je možné použiť v boji proti nelegálnej práci a daňovým únikom,
D. whereas CSR is one of the instruments that can be used to combat undeclared work and tax evasion,
E. keďže sociálna zodpovednosť podnikov by nemala nahrádzať štát pri poskytovaní základných verejných služieb ani oslobodzovať ho od jeho zodpovednosti za poskytovanie týchto služieb,
E. whereas CSR should not replace or exempt the State from its responsibility in the provision of basic public services,
F. keďže sociálna zodpovednosť podnikov môže zohrávať kľúčovú úlohu pri zlepšovaní životnej úrovne v znevýhodnených komunitách,
F. whereas CSR can play a key role in improving standards of living in disadvantaged communities,
G. keďže odbory zohrávajú dôležitú úlohu pri presadzovaní sociálnej zodpovednosti podnikov, pretože pracovníci najlepšie poznajú realitu podnikov, ktoré ich zamestnávajú,
G. whereas trade unions have an important role in promoting CSR, given that workers are well placed to know the reality of the companies that employ them,
H. keďže sociálna zodpovednosť podnikov sa musí zvažovať súbežne a v interakcii s reformami v oblasti riadenia podnikov,
H. whereas CSR must be considered alongside, and in interaction with, corporate governance reforms,
I. zohľadňujúc úlohu, ktorú malé a stredné podniky zohrávajú na jednotnom európskom trhu, a výsledky projektov financovaných Komisiou s cieľom podporiť zavádzanie praktík sociálnej zodpovednosti podnikov, vrátane malých a stredných podnikov,
I. having regard to the role of SMEs in the single European market and to the results of Commission-funded projects to encourage the adoption of corporate social responsibility (CSR) practices, including by SMEs,
J. keďže cieľom mandátu Rady OSN pre ľudské práva týkajúceho sa otázky podnikania a ľudských práv a jeho rámca „Chrániť, rešpektovať a naprávať“, ktorý v súčasnosti realizuje profesor John Ruggie a o ktorom má byť v roku 2011 vypracovaná záverečná správa, je poskytnúť štátom, podnikom a iným sociálnym aktérom konkrétne usmernenia týkajúce sa dodržiavania ľudských práv pri ich činnosti,
J. whereas the UN Human Rights Council mandate on Business and Human Rights and its ‘Protect, Respect and Remedy’ Framework, which is currently being operationalised by Professor John Ruggie and is due for final report in 2011, aim to provide concrete guidance for states, businesses and other social actors on respect for human rights in their activities,