natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To neznamená, že by ženy nepracovali – práve naopak, sú nútené pracovať na „neformálnom“ trhu práce a vykonávať nevykazovanú prácu vrátane starostlivosti o domácnosť, o starších ľudí a deti.
It does not mean that women don't work,— on the contrary, they are forced to work on the "informal" labour market and to carry out undeclared work; including household tasks, taking care of elderly people and children.
Navyše, aj formálne zamestnané ženy sú vystavené väčšiemu riziku zlých pracovných podmienok a nezamestnanosti.
Moreover, even formally employed women are more vulnerable to poor working conditions and to unemployment.
Súvisí to so skutočnosťou, že ženy sú väčšinou sústredené v tradične „ženských” odvetviach, pričom tieto pracovné miesta sú horšie platené a menej isté.
This is due to the fact that they are mostly concentrated in sectors that are traditionally "female", and these jobs are less paid and less secure.
Okrem toho existujú v každej oblasti trhu práce rozdiely medzi platmi mužov a žien(tzv. rodovo podmienená platová priepasť (gender pay gap), čo znamená, že ženy dostávajú za tú istú prácu nižší plat než ich mužskí kolegovia.
In addition, the phenomenon of "gender pay gap" exists in all parts of the labour market, which means that women earn less for the same work than their male colleagues.
Platové rozdiely sa v rámci uvedených krajín pohybujú v rozmedzí od 9 % v Slovinsku (dokonca jeden z najlepších výsledkov v EÚ) po oveľa vyššie hodnoty v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko a v Srbsku, údaje je však ťažko porovnávať a často nie sú ani dostupné.
(The pay gap varies between countries from 9% in Slovenia – one of the best results even in the EU – to much more in the Former Yugoslav Republic of Macedonia and Serbia, but the data are difficult to compare or hardly available.)
Vlády by mali zabezpečiť, aby existujúce antidiskriminačné právne predpisy a/alebo právne predpisy v oblasti rodovej rovnosti garantovali rovnaké príležitosti pre ženy i mužov v oblasti prístupu na trh práce.
Governments should ensure that existing anti-discrimination and/or gender equality legislation guarantees equal opportunities for both women and men regarding access to the labour market.
Legislatívny rámec sám osebe nestačí, právne predpisy treba riadne uplatňovať a dodržiavať.
The legislative framework alone is not sufficient, laws should be properly implemented and fully respected.
Spravodajca víta prijatie právnych predpisov o rodovej rovnosti, zákaze násilia a zákaze diskriminácie
The rapporteur welcomes the adoption of gender equality, anti-violence and anti-discrimination laws
Niekoľko príkladov: BJRM: 2006 Zákon o rovnakých príležitostiach pre ženy a mužov, zmeny a doplnenia k Trestnému zákonníku z roku 2004 týkajúce sa trestných činov v oblasti ohrozovania sexuálnej slobody; Rodový akčný plán 2007-2012; Čierna Hora: 2007 Zákon o rodovej rovnosti; Bosna a Hercegovina: 2003 Zákon o rodovej rovnosti, 2005 Založenie Rodového centra; Srbsko: bez právnej úpravy rodovej rovnosti, Centrum pre výskum rodov a etnografiu však existuje; Chorvátsko: nový zákon o rodovej rovnosti prijatý 15. júla 2008, 2003: zriadenie funkcie ombudsmana pre rodovú rovnosť; Albánsko: 2004 zákon o rodovej rovnosti v mnohých krajinách regiónu počas posledných piatich rokov ako významný krok vpred.
Some examples: FYROM: 2006 Law On Equal Opportunities of Women and Men, Amendments to the Criminal Code in 2004 related to crimes against sexual freedom, the Gender Action Plan 2007-2012; Montenegro: 2007 Law on Gender Equality; Bosnia and Herzegovina: 2003 Law on Gender Equality, 2005 Establishment of the Gender Centre; Serbia: no gender equality regulation, but a Gender and Ethnicity Research Centre exists; Croatia: new Gender Equality Law adopted 15 July 2008, 2003: creation of the post for Ombudsperson for Gender Equality; Albania: 2004 Law on Gender Equality in many countries of the region during the last five years as a major positive development.
Ďalším významným faktorom, ktorý treba zohľadniť v súvislosti so ženami na trhu práce, je zosúladenie súkromného a pracovného života.
Another important aspect to be taken into consideration as regards women in the labour market is the reconciliation of private and professional life.
Muži a ženy sa musia spoločne podieľať na výchove detí a muži by v tom mali byť podporovaní.
Men and women have to share childcare tasks, and men should be encouraged to do so.
Okrem toho existuje zvýšený dopyt po kvalitných, prístupných a cenovo dostupných zariadeniach starostlivosti o deti.
Furthermore, there is a great need for good quality, accessible and affordable childcare facilities.
Dostupnosť týchto zariadení je v každej krajine odlišná.
The availability of such institutions differs from one country to another.
Vo všeobecnosti sa dá povedať, že horšia situácia vládne vo vidieckych oblastiach, kde je nedostatok služieb pre obyvateľstvo (vrátane starostlivosti o deti), čo zvyšuje záťaž, ktorá spočíva na pleciach žien.
In general, the situation is worse in rural areas, where the limited availability of social services (including childcare) put bigger burden on women's shoulders.
Dosiahnutie barcelonských cieľov
Reaching for the Barcelona targets
Európska rada na svojom zasadnutí v Barcelone v marci 2002 uznala význam starostlivosti o deti z hľadiska rastu a rovnosti príležitostí a vyzvala členské štáty, aby odstránili faktory odradzujúce od zapájania ženských pracovných síl a snažili sa so zreteľom na záujem o zariadenia starostlivosti o deti a v súlade s národnými modelmi zabezpečiť starostlivosť o deti do roku 2010 pre najmenej 90 % detí vo veku od 3 rokov do dosiahnutia veku povinnej školskej dochádzky a pre najmenej 33 % detí vo veku do 3 rokov. , ktoré je základom pre dobré výsledky, je žiaduce, v tomto smere však treba vyvinúť ešte viac úsilia.
In March 2002, the Barcelona European Council acknowledged the importance of childcare in terms of growth and equal opportunities calling on MS to 'remove disincentives to female labour force participation and strive, taking into account the demand for childcare facilities and in line with national patterns of provision, to provide childcare by 2010 to at least 90% of children between 3 years old and the mandatory school age and at least 33% of children under 3 years of age'. – which is a basis for good indicators – is desirable but major commitment is necessary in this direction.
Boj proti stereotypom
Fight against stereotypes
Okrem legislatívnych prekážok znemožňujú ženám využívať rovnaké príležitosti aj stereotypy a negatívny obraz o ženách.
Apart from the legislative barriers, stereotypes and a negative image of women make it impossible for women to benefit from equal opportunities.
Tento obraz je v spoločnosti hlboko zakorenený a občas je utvrdzovaný kultúrnymi rozdielmi, etnickou a/alebo rasovou diskrimináciou.
This image is deeply rooted in society and sometimes reinforced by cultural differences, ethnic and/or racial discrimination.
Vo väčšine uvedených krajín sa ľudia stretávajú s týmto postojom v škole (učebné materiály), v médiách (televízia, knihy, noviny, rozhlas) a na internete.
In most of these countries, people encounter this attitude at school (educational materials), in media (television, books, newspapers, radio) and on the internet.
Na zmenu verejnej mienky sú potrebné kampane, ktoré upriamia pozornosť na tento problém.
Awareness-raising campaigns are needed in order to re-shape public opinion.
Mali byť sa začínať už v mladosti – vzdelávacie materiály v školách by mali pomáhať vytvoriť pozitívnejší obraz o ženách ako o pracujúcich, nezávislých osobách, ktoré sú rovnocenné mužom.
This should start from an early age, — educational materials in school should promote a more positive image of women: working, being independent and equal to men.
To je dôležité najmä kvôli odstráneniu stereotypov z modelov prejavujúcich sa v kariérnom postupe a feminizácie niektorých profesií.
This is particularly important in the process of eradicating stereotypes in career patterns and feminisation of certain jobs.
Rovnaký prístup treba uplatniť aj v médiách a na internete.
The same path should be followed in media and on the internet.
S pozitívnym príkladom prišla Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, kde sa bezprostredne po prijatí Národnej stratégie pre informačnú spoločnosť zrealizovala štúdia s cieľom získať informácie a upriamiť pozornosť na rodový rozmer informačných a komunikačných technológií.
A positive example is set by FYROM, where immediately after the adoption of the current National Information Society Strategy, a study was carried out to obtain information and to raise awareness on the gender dimension of Information and Communication Technologies.
Výborným príkladom na úrovni výchovy a vzdelávania je Albánsko, kde Tiranská univerzita ponúka magisterské štúdium zamerané na rodovú problematiku a vývoj (od roku 2006)
At the educational level, a great example was set by Albania, where the University of Tirana offers a master's programme on gender and development (from 2006)
Viac informácií nájdete na:
More information:
Zdravie žien
Women's health
Vo väčšine balkánskych krajín zahrnutých do tejto správy viedla zmena politického a ekonomického systému k zhoršeniu systému preventívnej verejnej zdravotnej starostlivosti a služieb.
In most Balkan countries reviewed in this report, the transition of the political and economic system deteriorated the public preventive health system and the services provided.
V mnohých prípadoch sa tak stalo v dôsledku nevhodnej privatizácie.
In many cases that was due to inadequate privatization.
Existujú choroby, ktoré postihujú najmä ženy (rakovina krčka maternice, rakovina prsníka).
There are diseases to which women are particularly vulnerable (cervical cancer, breast cancer).
V prípade týchto chorôb sú potrebné pravidelné preventívne vyšetrenia.
Regular screening for these diseases is needed.
V niektorých krajinách (napríklad v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko) sa tento fakt akceptuje.
In some countries (for example in the Former Yugoslav Republic of Macedonia) this has been acknowledged.
Na financovanie takýchto programov však stále chýbajú náležité finančné prostriedky z verejných zdrojov (kladným príkladom môže byť Chorvátsko, kde sa poskytuje bezplatné očkovanie proti rakovine krčka maternice).
Still there is no adequate public funding for such programs (a positive example can be Croatia where free vaccination for cervical cancer is available).
Informovanosť v oblasti chorôb prenášaných pohlavných stykom by sa mala zvýšiť.
There should be more information provided about sexually transmittable diseases.
Osobitnú pozornosť treba venovať psychologickej a fyzickej rehabilitácii žien, ktoré sa stali obeťami sexuálneho násilia a zneužívania počas vojny alebo etnických konfliktov.
Special attention should be paid to psychological and physical rehabilitation of women victims of sexual violence and women abused during war or ethnic conflicts.
Ženy v rozhodovacom procese
Women in decision-making
Konkrétnejšie to znamená, že na politickej úrovni by ženy mali mať rovnakú účasť a zastúpenie v politických stranách, národných parlamentoch a vládach.
More specific aim at the political level should be women's equal participation and representation in political parties, in national assemblies and governments.
Tento cieľ sa dá dosiahnuť pomocou kvót.
This should be achieved through quotas.
V súkromnom sektore uplatňovanie kvót nie je schodným riešením.
In the private sector application of quotas may not be a viable solution.
Napriek tomu by malo byť viac žien vo vedúcich funkciách, ktoré by sa nemali obmedzovať len na manažérske pozície.
However, there should be more women in leading positions; they should not be limited to manager positions.
Mali by dostať príležitosť obhajovať svoje záujmy na vyššej úrovni – skúsenosť ukazuje, že špičkové manažérky pristupujú k problémom žien s väčšou empatiou a sú prístupnejšie voči flexibilným pracovným podmienkam, ktoré pomáhajú ženám zosúladiť súkromný a pracovný život.
In no way should women be excluded from responsible, economic decision-making positions .Women should have the opportunity to represent women's interests at a higher level, — experience shows that women top managers are more comprehensive about women's problems and are more willing to propose flexible working conditions that would help women in balancing professional and family life.
Voči násiliu na ženách a domácemu násiliu treba uplatňovať nulovú toleranciu a táto zásada sa nesmie obmedziť len na legislatívne opatrenia.
There should be zero tolerance towards violence against women and domestic violence, and that should not be limited to solely legislative actions.
Treba riadne vykonávať právne predpisy, organizovať kampane na zvyšovanie povedomia verejnosti a školiť štátnych úradníkov a zástupcov polície v oblasti násilia na ženách a domáceho násilia.
Laws should be properly implemented, awareness-raising campaigns should be organised and training for civil servants and police agents to deal adequately with violence against women and domestic violence should be provided.
Ďalším nevyhnutným krokom je zriaďovanie útočísk pre obete násilia.
The creation of shelter houses for victims is another necessary element.
CESI Education, Counselling and Research Centre (Vzdelávacie, poradné a výskumné stredisko CESI) začalo v roku 2007 v spolupráci s Open Media Group (OMG) realizáciu Národnej kampane prevencie násilia páchaného na základe rodovej príslušnosti.
CESI Education, Counselling and Research Centre , in partnership with the Open Media Group (OMG), started in 2007 the implementation of the National Campaign for Prevention of Gender-Based Violence.
Cieľom tejto kampane je upriamiť pozornosť mladých ľudí na tento problém a predchádzať násiliu na základe rodovej príslušnosti.
The campaign aims to raise awareness of the youth about this problem and prevent gender-based violence.
Kampaň zahŕňa výskum násilia na základe rodovej príslušnosti medzi dospievajúcimi, mediálnu kampaň, vzdelávacie semináre pre stredoškolských učiteľov, verejné diskusie, prezentácie diel mladých ľudí, obhajovanie záujmov a aktivity v oblasti verejnej politiky
The campaign includes research of gender-based violence in adolescent population; a media campaign; education seminars for secondary school teachers; public debates; presentations of works created by young people, advocacy and public policy activities.
Obchodovanie s ľuďmi, najmä so ženami a deťmi, je celosvetový jav.
Trafficking in human beings, especially women and children, is a global phenomenon.
Boj proti obchodovaniu s ľuďmi by sa mal na jednej strane zameriavať proti organizovanému zločinu a na druhej strane na odstraňovanie jeho hlavných príčin.
The fight against it should concentrate on the one hand, on the organised crime and, on the other hand, on the elimination of the main causes of trafficking.
To zahŕňa zabezpečenie práv žien a ich ekonomickej nezávislosti.
This includes the assurance of women's rights and their economic independence.
Ženy bez práce a stabilného príjmu sa ľahko môžu stať obeťami obchodovania (vynútená prostitúcia, nútené práce alebo násilné odoberanie orgánov), preto je rovnaký prístup žien na trh práce a ich plné začlenenie do tohto trhu hlavnou prioritou.
Women without a job, without stable income, become easily victims of trafficking (for forced prostitution, forced labour or forced removal of organs), this is why women's equal access and full integration in the labour market is of utmost importance.
V záujme zlepšenia situácie žien na Balkáne a nájdenia riešení sú nevyhnutné zásahy Európskej únie.
In order for the situation of women in Balkans to be improved and for solutions to be found, the intervention of the European Union is essential.
Ďalšia spolupráca a výmena osvedčených postupov medzi miestnymi ženskými organizáciami a medzinárodnými mimovládnymi organizáciami môže taktiež prispieť k zlepšeniu situácie.
Further cooperation and the exchange of best practices among local women's organisations and international NGOs, could also contribute to the improvement of the situation.
V záveroch medzinárodnej konferencie na tému Ženy pri riešení konfliktov, ktorá sa konala 21. – 22. júna 2008 v Institutum Studiorum Humanitatis na Fakulte postgraduálneho štúdia humanitných vied v Ľubľane, sa uvádza: „Zdá sa, že najlepšie výsledky v oblasti vykonávania rezolúcie č. 1325 sa dosiahli v Kosove, kde medzinárodné agentúry a domáce ženské hnutie spolupracovali ruka v ruke podľa tzv. sendvičovej stratégie a podarilo sa im dosiahnuť právnu kodifikáciu prísnych kvót pre celoštátne a obecné voľby, vyškoliť armádu a políciu a zvýšiť ich vnímavosť voči právam žien a potrebám v postkonfliktnej situácii.“ "
In the conclusions of the international conference: Women in conflict resolution, held in Ljubljana, June 21-22, 2008 in the Institutum Studiorum Humanitatis - Ljubljana Graduate School in Humanities: "The best results of the implementation of the Resolution 1325 seem to be in Kosovo, where international agencies and national women's movement worked hand in hand in a sandwich like strategy and succeeded to enact strong quota regulations for national and local elections, to train and to make police and army more sensitive to women human rights and needs in the post conflict situation. "
Je len samozrejmé, že možnosť budúceho pristúpenia k EÚ je pre kandidátske i potenciálne kandidátske krajiny obrovskou motiváciou vytvárania politík.
It goes without saying that the possibility of a future accession in the EU is a great motivation for both Candidate and Potential Candidate Countries in order to develop policies.
Z tohto dôvodu sú ľudské práva a práva žien kľúčovými kritériami, ktoré treba splniť vo všetkých týchto krajinách.
Therefore human rights and women's rights are critical criteria that should be met in all of these countries.
V priebehu procesu vyjednávania je potrebné vykonávať podrobný monitoring a pred pristúpením k Únii sa vyžaduje dosiahnutie konkrétnych výsledkov.
There should be close monitoring during the negotiation process, and tangible results should be achieved before accession.
Právne predpisy týkajúce sa rodovej rovnosti:
Gender equality law
Kvóty na zastúpenie žien v národnom zhromaždení 1
Gender quota in national assembly 1
Orgán presadzujúci rodovú rovnosť:
Gender equality body
Rodové štúdie
Gender studies
áno, rozsiahly zákon o rodovej rovnosti prijatý v júli 2008 5
yes, comprehensive Gender Equality Law in July 2008 5
áno, na žiadnej volebnej listine nesmie byť viac ako 70 % kandidátov rovnakého pohlavia (v súčasnosti 7,2 % žien)
yes, no list can have more than 70% candidates of the same sex (currently 7,2% women)
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rovnakých príležitostí
Ministry of Labor, Social Affairs and Equal Opportunities
Inštitút pre rodové štúdie, Univerzita v Tirane 4
Institute for Gender Studies, Tirana University 4
Národná stratégia pre rodovú rovnosť a boj proti domácemu násiliu 2007 – 2010 3
National Strategy on Gender Equality and Domestic Violence 2007-2010 3
áno, zákon o rodovej rovnosti v Bosne a Hercegovine prijatý v roku 2003 6
yes, Law on Gender Equality in Bosnia and Herzegovina, in 2003 6
áno, jeden kandidát nedostatočne zastúpeného pohlavia sa musí uviesť medzi prvými dvoma kandidátmi na volebnej listine, dvaja medzi prvými piatimi a traja medzi prvými ôsmimi kandidátmi.
yes, 1 candidate of the under-represented sex to be included in the first 2 candidates on lists, 2 amongst the first 5 candidates, 3 amongst the first 8 candidates.
Aspoň 1/3 príslušníkov nedostatočne zastúpeného pohlavia by mala byť uvedená na volebných zoznamoch daných strán (v súčasnosti 13,3 % žien).
At least 1/3 of the under-represented sex should be included on party lists (currently 13,3% women)
Parlamentné zhromaždenie – Výbor pre rodovú rovnosť, Ministerstvo Bosny a Hercegoviny pre ľudské práva a utečencov – Agentúra pre rodovú rovnosť, Stredisko Federácie Bosny a Hercegoviny pre rodovú rovnosť 7
Parliamentary Assembly - Commission for Gender Equality, Ministry for Human Rights and Refugees of Bosnia and Herzegovina - Gender Equality Agency, Gender Centre of Federation BiH 7
Magisterský program v oblasti rodových štúdií (2008 – 2010), Univerzita v Sarajeve 8
Masters' Program in Gender Studies (2008-2010), University of Sarajevo 8
Akčný plán Bosny a Hercegoviny pre rodovú rovnosť 9
Bosnia and Herzegovina Gender Action Plan 9
áno, zákon o rodovej rovnosti z roku 2008 a antidiskriminačný zákon (2008) 10
yes, Gender Equality Act, in 2008 and Antidiscrimination Act (2008) 10
nie (v súčasnosti 20,9 % žien)
No (currently 20,9% women)
Parlamentný výbor pre rodovú rovnosť; verejné ochrankyne práv (obmudswomen) pre rodovú rovnosť; Kancelária vlády pre rodovú rovnosť
Gender Equality Committee of the Parliament; Ombudswomen for Gender Equality; Office for Gender Equality of the Government
Centrum štúdií týkajúcich sa žien 11
Centre for Women's Studies 11
Tretia národná politická stratégia pre podporu rodovej rovnosti 2006 – 2008; Národný program prevencie obchodovania s ľuďmi 2005 – 2008 12
third National Policy for the Promotion of Gender Equality 2006-2008; • National Programme for the Preventing of Trafficking in Human beings 2005-2008 12
Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko 13
Former Yugoslav Republic of Macedonia 13
áno, zákon o rovnakých príležitostiach pre ženy a mužov z roku 2006
yes, Law on Equal Opportunities of Women and Men in 2006
áno, 30 % kvóta, ktorá bola dosiahnutá (v súčasnosti 32 % žien)
yes, 30% and achieved (currently 32% women)
Výbor pre rodovú rovnosť v Národnom zhromaždení
Commitee on Gender Equality in national assembly
Národná stratégia pre ochranu pred domácim násilím 2008 – 2011, prijatá v apríli 2008
National strategy for protection from domestic violence 2008-2011, adopted in April 2008
Kosovo na základe uznesenia BR OSN č. 12442 2
Kosovo under UNSCR 1244 2
áno, zákon o rodovej rovnosti z roku 2004
yes, Law on Gender Equality in 2004
Kosovský úrad pre rodovú rovnosť pri kancelárii predsedu vlády
Kosova office on gender equality, national level at the Prime Minister's office
Vytvorenie štruktúry (inštitútu/centra) pre rodové štúdie sa plánuje v programe pre rodovú rovnosť
The creation of a structure (institute/center) for gender studies is foreseen in the program for gender equality
Program Kosova pre rodovú rovnosť 2008 – 2013, vypracovaný kanceláriou predsedu vlády
Kosovo program for gender equality 2008-2013, prepared by the Office of the Prime Minister
Moldavská republika 15
Republic of Moldova 15
áno, zákon o zaručení rovnakých príležitostí pre ženy a mužov z roku 2006 14
yes, Law on Ensuring Equal Opportunities for Women and Men in 2006 14
nie (v súčasnosti 20,8% žien)
No (currently 20,8% women)
Ministerstvo práce, sociálnej ochrany a rodiny, riaditeľstvo pre rovnosť príležitostí a prevenciu násilia
Ministry of Labour, Social Protection and Family, Directorate for eual opportunities and violence prevention
Centrum pre spoločenskú sociológiu a rodové štúdie (CSCSG)
Centre for Community Sociology and Gender Studies (CSCSG)
predsedníčka vlády, Národný akčný plán na podporu rodovej rovnosti
Female Prime Minister,National Action Plan to promote gender equality
Čierna hora 17
Montenegro 17
áno, zákon o rodovej rovnosti z roku 2007 16
yes, Law on Gender Equality in 2007 16
nerelevantné (v súčasnosti 11,1 % žien)
n.a. (currently 11,1 % women)
Ministerstvo zdravotníctva, práce a sociálneho zabezpečenia a Úrad pre rodovú rovnosť v Čiernej hore 19
Ministry of Health, Labour and Social Welfare and Gender Equality Office in Montenegro 19
ANIMA – Centrum pre mierové štúdie a štúdie týkajúce sa žien, Čierna hora 18
ANIMA - Center for Peace and Women Studies, Monenegro 18
Národná stratégia pre rodovú rovnosť; Projekt Čiernej hory zameraný na rodovú rovnosť (2007 – 2009) 20
National Strategy on Gender Equality; Gender Equality Project Montenegro (2007-2009) 20
zatiaľ nebol prijatý žiadny konkrétny zákon okrem Vyhlásenia a rozhodnutia parlamentného zhromaždenia autonómneho kraja Vojvodina o rodovej rovnosti 21
no exact Law adopted yet, except from the Declaration and Decision on Gender Equality of the Assembly of AP Vojvodina 21