natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C. keďže vypracovanie flexibilného, adaptabilného a dynamického zoznamu na kontrolu plnenia Lipskej charty ako základnej podmienky na zahrnutie rozmanitých potrieb rozličných európskych miest, ktoré sa začalo už počas francúzskeho predsedníctva, ako aj ďalšie vypracovanie plánov integrovaného mestského rozvoja v každom členskom štáte môže byť ďalším užitočným zdrojom informácií o rôznych situáciách, v dôsledku čoho môžu vzniknúť konkrétne zamerané iniciatívy,
C. whereas both the drawing up of a flexible, adaptable and dynamic 'check list' for the implementation of the Leipzig Charter, as a basic condition for accounting for the variety of needs of diverse European cities and towns, as already launched under the French Presidency, and the further drawing up of integrated urban development plans by each Member State may constitute a useful additional basis for shedding light on the various situations and consequently undertaking clearly targeted initiatives,
D. keďže treba rozlišovať medzi mestami a mestskými oblasťami,
D. whereas a distinction needs to be made between cities and urban areas,
E. keďže hoci 80 % zo 492 miliónov obyvateľov EÚ žije v mestách a pre Európsku úniu je charakteristický polycentrický rozvoj, medzi členskými štátmi existujú výrazné rozdiely, pokiaľ ide o rozloženie obyvateľstva v mestských, prímestských a vidieckych oblastiach, ako aj problémy spojené s dosť slabým zastúpením záujmov a potrieb mestského obyvateľstva v operačných programoch štrukturálnych fondov,
E. whereas although 80 % of the 492 million EU inhabitants live in cities, the European Union being characterised by its polycentric development, there are however some significant differences between Member States regarding the population distribution in urban, suburban and rural areas and also problems related to the rather scarce representation of the urban population's interests and needs in the Structural Funds' operational programmes,
F. keďže mestské oblasti sú zodpovedné za tvorbu 70 až 80 % HDP EÚ a mestá sa považujú za centrá inovácie a hybnú silu rozvoja regiónov, štátov a EÚ,
F. whereas urban areas are responsible for generating 70 to 80 % of the EU's GDP and cities are recognised as centres of innovation and motors of regional, national and EU development,
G. keďže však mestá sú zodpovedné aj za 75 % svetovej spotreby energie a v dôsledku výroby energie, dopravy, priemyslu a vykurovania produkujú 80 % skleníkových plynov,
G. whereas, however, cities are also responsible for over 75% of world energy consumption and produce 80% of greenhouse gases as a result of energy production, traffic, industry and heating,
H. keďže trend smerom k urbanizácii je sprevádzaný internou migráciou do hlavných miest a iných veľkomiest a keďže výsledný rast obyvateľstva zapríčiňuje nesmiernu záťaž pre zväčšujúce sa mestá, ktoré musia riešiť zvýšené požiadavky v oblasti spracovania odpadu, poskytovania bývania, vzdelávania a pracovných príležitostí, a keďže tento narastajúci trend smerom k urbanizácii predstavuje obrovskú výzvu pre vidiecke oblasti, ktoré sa musia vyrovnávať so stratou ľudského kapitálu, pracovnej sily, spotrebiteľov a študentov,
H. whereas the trend towards urbanisation is compounded by internal migration towards capital cities and other metropolises, and whereas the resulting population growth causes an immense burden on the growing cities, which have to deal with increased needs in terms of waste management, the provision of housing, education and employment opportunities and whereas this growing tendency towards urbanisation poses an enormous challenge to rural areas, which have to deal with the loss of human capital, the labour force, consumers and students,
I. keďže nedávne bezprecedentné rozšírenie EÚ viedlo k mimoriadnemu nárastu regionálnych rozdielov a k výraznému zvýšeniu počtu miest, ktoré sú poznačené úpadkom,
I. whereas the recent unprecedented enlargement of the EU has resulted in an exceptional increase in regional disparities and the addition of a large number of cities suffering from urban decay,
J. keďže napriek skutočnosti, že v členských štátoch existujú rôzne politické, inštitucionálne a ústavné usporiadania, mestské oblasti EÚ majú spoločné problémy i spoločné možnosti ich riešenia, čo zdôrazňuje na jednej strane potrebu podrobných štatistických údajov a na druhej strane potrebu vzájomnej spolupráce a výmenu osvedčených postupov, aby boli európske mestá schopné čeliť celosvetovej konkurencii,
J. whereas despite the fact that there are diverse political, institutional and constitutional arrangements in the Member States, EU urban areas are facing common challenges and also have common opportunities to address them, which underlines the need for detailed statistical data on the one hand and on the other hand for mutual cooperation and exchange of good practices, in order for European cities to be able to face worldwide competition,
K. keďže územný rozvoj EÚ čelí problémom, ako je hospodárska reštrukturalizácia, vysoká fluktuácia na trhu práce, nedostupná a preplnená verejná doprava, nedostatok využiteľného územia, ktorý sa ešte zhoršuje živelným rastom miest, úbytok a starnutie obyvateľstva, vyľudňovanie vidieckych oblastí a malých miest v prospech veľkých mestských aglomerácií, sociálne vylúčenie, vysoká a rastúca miera trestnej činnosti, vznik get v niektorých mestských štvrtiach, nízky príjem domácností, zhoršujúca sa kvalita života v zanedbaných oblastiach, nedostatok parkov a rekreačných zón, znečistenie životného prostredia, kontrola riadenia vodného a odpadového hospodárstva a nakladania so zvyškami, potreba bezpečných dodávok energie a efektívne využívanie energie,
K. whereas EU spatial development faces the challenges of economic restructuring, strong fluctuations in the labour market, inaccessible and congested public transport, limited useable territory exacerbated by urban sprawl, a declining and ageing population, the depopulation of rural areas and small towns and cities in favour of large urban centres, social exclusion, high and rising crime rates, "ghettoisation" of certain city districts, low household income, the worsening of the quality of life in deprived areas, insufficient numbers of parks and recreation areas, environmental pollution, water, waste and residue management control and the need for secure energy supplies and efficient energy use,
L. keďže koordinované riadenie, ktoré využíva elektronické technológie, a najmä elektronické riadenie s účasťou všetkých zainteresovaných strán, by mohlo výrazným spôsobom pomôcť pri riešení existujúcich problémov a mohlo by viesť k integrovanému riešeniu otázky rozširovania miest v spolupráci s predmestiami susediacimi s vidieckymi oblasťami a s prihliadaním na ne, ako aj v súlade s modernými prístupmi k mestskému plánovaniu, ako je inteligentný rast, nové územné plánovanie a inteligentný urbanizmus,
L. whereas coordinated governance using new electronic technologies and in particular e-governance with all relevant stakeholders could significantly reduce existing problems and might lead to urban expansion being addressed in an integrated manner in cooperation with and taking account of suburban areas bordering rural regions and in line with modern approaches to urban planning, such as smart growth, new spatial planning and intelligent urbanism,
M. keďže činnosti v oblasti mestského rozvoja sú osobitne vhodné pre účasť malých a stredných podnikov (MSP), najmä v sektore služieb, a politika súdržnosti sa čoraz viac orientuje na podporu konkurenčnej výhody miest,
M. whereas urban development activities are particularly favourable as regards the participation of small and medium-sized enterprises (SMEs), particularly in the services sector, and cohesion policy has become increasingly oriented towards promoting the competitive advantage of cities,
N. keďže MSP, predovšetkým malé podniky a mikropodniky, remeselníci a obchodníci, majú mimoriadny význam pre zachovanie činnosti v mestských centrách a zachovanie rovnováhy v mestských štvrtiach, a keďže mestská politika v oblasti dopravy, podnikania, transakcií s nehnuteľnosťami a rastúcich výdavkov za bývanie, alebo naopak nedostatok vyváženej politiky v týchto oblastiach často viedli k zániku hospodárskych činností a činnosti v oblasti poskytovania osobných služieb sú čím ďalej tým vzácnejšie,
N. whereas SMEs, and in particular small and micro enterprises, craftsmen and traders, are vital to maintaining activity in urban centres and maintaining a balance in city districts, and whereas urban policies on transport, business activities, property transaction and the increasing cost of housing, or conversely a lack of balanced policy-making in these areas, have often led to both the disappearance of economic activities and personal service occupations becoming increasingly rare,
O. keďže partnerstvo medzi mestskými a vidieckymi oblasťami sa stále musí posilňovať, pretože mestské oblasti majú hrať dôležitú úlohu v harmonizovanom a integrovanom rozvoji svojich okrajových oblastí, aby dosiahli územnú súdržnosť a vyrovnaný regionálny rozvoj,
O. whereas the partnership between urban and rural areas still needs to be strengthened, since urban areas have an important role to play in the harmonious and integrated development of their peripheries, in order to achieve territorial cohesion and balanced regional development,
3. zdôrazňuje pozitívne skúsenosti iniciatívy Spoločenstva URBAN v súvislosti s partnerstvom, integrovaným prístupom a zásadou postupu zdola nahor, ktoré významne prispeli k efektívnosti a vhodnosti podporovaných projektov; žiada, aby sa tieto úspechy v mestskom rozmere štrukturálneho financovania brali do úvahy a aby sa zaviedli podobné mechanizmy do bežného financovania trvalo udržateľného mestského rozvoja, čo by prinieslo úžitok väčšiemu počtu miest;
Highlights the positive experience of the URBAN Community initiative concerning partnership, the integrated approach and the bottom‑up principle, which contributed significantly to the effectiveness and ‘accuracy of fit’ of the projects supported; calls for these achievements in the urban dimension of structural funding to be taken into account and for similar mechanisms to be introduced into the mainstream funding available for sustainable urban development, thereby enabling a larger number of cities to benefit from these achievements;
6. domnieva sa v tejto súvislosti a vzhľadom na to, že rôzne ústavné usporiadania členských štátov zrejme nie sú – i napriek účinnosti jednotlivých úrovní riadenia – prirodzene zlučiteľné s harmonizujúcim prístupom, že by bolo užitočné, aby členské štáty jednotlivo a na základe verejnej konzultácie definovali vlastné chápanie mestského rozmeru s cieľom posilniť vnútornú harmonizáciu a zlepšiť interakciu s Komisiou;
Considers, in this context, and given that it is evident that the various constitutional arrangements of the Member States are not, by their very nature, compatible with a harmonising approach, despite the efficiency of the various levels of governance, that it would be useful for Member States to define, through a process of public consultation, on a case-by-case basis, the urban dimension, as they perceive it, in order to strengthen internal harmonisation and improve interaction with the Commission;
11. domnieva sa, že vypracovanie integrovaných plánov mestského rozvoja bude efektívne len v prípade, ak budú dostupné dostatočné zdroje na trvalo udržateľný mestský rozvoj, a preto odporúča, aby sa dostupné zdroje sústredili na konkrétne činnosti; navrhuje minimálnu úroveň spotreby zo štrukturálnych fondov, ktorá sa musí stanoviť v prepočte na obyvateľa mestskej oblasti a na plánované obdobie tak, aby vyčlenenie tejto sumy nepredstavovalo pre regióny nereálnu záťaž;
Believes that only if sufficient resources are available for sustainable urban development will it be efficient to draw up integrated urban development plans and consequently recommends that available resources be concentrated on specific actions; proposes a minimum level of structural fund expenditure, which must be determined, per inhabitant of the urban area, per programming period, in such a way that setting aside that amount will not constitute an unrealistic burden for the regions;
13. uznáva, že pre mestské orgány je náročné zosúladiť oblasť pôsobnosti ESF pri podpore hospodárskeho a sociálneho rozvoja a oblasť ERDF pri plánovaní investícií do fyzickej infraštruktúry; je presvedčený, že by sa mala preskúmať zásada „jeden program, jeden fond“ a že miestne a regionálne orgány by mali lepšie využívať súčinnosť financovania z ERDF a ESF a posilniť integrované financovanie; vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť zlúčenia oboch fondov z dlhodobej perspektívy, ak by to pomohlo zabezpečiť zjednodušenie postupov;
Recognises the difficulty for urban authorities in reconciling the domains of ESF funding whilst pursuing economic and social development and ERDF funding whilst planning physical infrastructure investments; believes that the "one programme, one fund" principle should be reviewed and that local and regional authorities should make better use of the synergies of ERDF and ESF funding and reinforce integrated funding; in the long term, invites the Commission to study the possibility of merging the two funds, if this could ensure the simplification of procedures;
16. kladie dôraz na uplatňovanie a administratívne aspekty mestského rozmeru a požaduje vyvinúť ďalšie úsilie o zjednodušenie vykonávacích pravidiel v oblasti politiky súdržnosti a celkové zníženie nadbytočnej byrokracie, pokiaľ ide o riadenie a kontrolu fondov a jednotlivých projektov;
Highlights the implementation and administrative aspects of the urban dimension and calls for further efforts in order to simplify the implementation rules of the cohesion policy and the overall reduction of excessive bureaucracy as regards the management and control of the funds and individual projects;
18. je presvedčený, že súčasné riadiace štruktúry v členských štátoch stále nie sú dobre prispôsobené na podporu horizontálnej spolupráce, a dôrazne vyzýva Komisiu, aby podporovala zásadu medzisektorovej štruktúry riadenia;
Believes that the governance structures in place in the Member States are still ill adapted to encouraging horizontal cooperation and strongly urges the Commission to promote the principle of a cross‑sectoral management structure;
22. odporúča, aby Komisia a členské štáty zriadili skupinu na vysokej úrovni pre mestský rozvoj a aby v politike mestského rozvoja na úrovni EÚ uplatňovali otvorenú metódu koordinácie;
Recommends that the Commission and Member States establish an EU High Level Group on Urban Development and apply the open method of coordination to urban development policy at EU level;
Európske mestá a situácia, v ktorej sa nachádzajú
European Cities and their Situation
Mestá zohrávajú kľúčovú úlohu vo formovaní európskeho hospodárstva a územia.
Cities are crucial actors in the shaping of Europe’s economy and territory.
Otázky týkajúce sa rozvoja miest sú jadrom cieľa územnej súdržnosti i lisabonskej a göteborskej stratégie.
Questions concerning urban development are at the heart of both the new territorial cohesion objective and the Lisbon and Gothenburg strategy.
Mestá sú nespochybniteľnými motormi ekonomického rastu v celej Európe.
Cities are the indisputable engines of economic growth across Europe.
Mestské oblasti sú prakticky vo všetkých európskych krajinách poprednými zdrojmi vedomostí a inovácií – strediskami globalizovaného svetového hospodárstva.
In virtually all European countries, urban areas are the foremost producers of knowledge and innovation – the hubs of a globalising world economy.
Drvivá väčšina pracovných miest, podnikov a inštitúcií vyššieho vzdelávania v Únii sa nachádza v mestách a mestských oblastiach.
Cities and urban areas are home to an overwhelming majority of jobs, businesses and higher education institutions in the Union.
Na druhej strane mnohé mestá čelia vážnym problémom a výzvam.
On the other hand, many cities are confronted with severe problems and challenges.
Preto existuje rozšírený názor, že v kontexte politiky súdržnosti treba mestám a mestským oblastiam venovať osobitnú pozornosť, keďže na jednej strane predstavujú centrum rozvoja, ale na strane druhej čelia mnohým problémom v hospodárskej a sociálnej oblasti, ako aj v oblasti životného prostredia.
Hence it is widely considered that cities/ urban areas need special attention in the context of cohesion policy, because on the one hand they represent cores of development, but on the other hand they face a lot of problems of economic, environmental and social nature.
V Európe je približne 5 000 miest s počtom obyvateľov v rozmedzí od 5 000 do 50 000 a takmer 1 000 miest má viac ako 50 000 obyvateľov.
In Europe there are about 5.000 towns with populations between 5.000 and 50.000 inhabitants and almost 1.000 cities counting populations above 50.000.
Pre Európu je charakteristická územná rôznorodosť a polycentrický rozvoj, pričom v relatívne hustej mestskej sieti sa nachádza málo veľkých miest.
Europe can be characterized by territorial diversity and polycentric development, the relatively dense urban network contains few very large cities.
V Európskej únii len 7 % ľudí žije v mestách s počtom obyvateľov vyšším ako 5 miliónov oproti 25 % v Spojených štátoch amerických.
In the European Union, only 7% of people live in cities of over 5 million as against 25% in the United States of America.
Komisia Európskych spoločenstiev, Zelená kniha o územnej súdržnosti: Z územnej rozmanitosti urobiť prednosť, Brusel, 2008.
Commission of the European Communities, Green Paper on Territorial Cohesion: Turning territorial diversity into strength, Brussels, 2008.
Podľa Správy o stave európskych miest
According to the State of European Cities Report
Správa o stave európskych miest: pridanie hodnoty európskemu mestskému auditu 2007 k dispozícii na adrese: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/urban/stateofcities_2007.pdf bol najväčší nárast mestského obyvateľstva zaznamenaný v Španielsku, kde niektoré mestské oblasti rástli ročne o 2 percentá a viac.
State of European Cities Report: Adding Value to the European Urban Audit, 2007 available at http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/urban/stateofcities_2007.pdf the strongest urban population growth rates were recorded in Spain, where some urban areas saw average annual increases of 2 percent or more.
Mestá v Írsku, Fínsku a Grécku tiež zaznamenali niektoré z najvyšších mier rastu v EÚ.
Cities in Ireland, Finland, and Greece also experienced some of the highest population growth rates in the EU.
Naopak, v mnohých mestských oblastiach v strednej a východnej Európe bol za to isté obdobie zaznamenaný celkový pokles obyvateľstva.
In contrast, many urban areas in Central and Eastern Europe witnessed an overall population decline in the same time frame.
Vyskytlo sa viacero pokusov docieliť spoločné chápanie slova mestský, existujú definície OSN
Many attempts have been made to establish a common understanding of ‘urban’, there are definitions by the UN
http://unstats.un.org/unsd/demographic/sconcerns/densurb/Defintion_of%20Urban.pdf , Svetovej banky
http://unstats.un.org/unsd/demographic/sconcerns/densurb/Defintion_of%20Urban.pdf , the World Bank
http://stats.oecd.org/glossary/detail.asp?ID=6492 a tiež definície jednotlivých krajín.
http://stats.oecd.org/glossary/detail.asp?ID=6492 , and then again by individual countries.
Väčšina týchto definícií, ak nie všetky, sa zakladá na štatistických informáciách týkajúcich sa počtu a hustoty obyvateľstva.
Most if not all of these definitions are based on statistical information concerning population size and density.
Kým v geografickom rozložení obyvateľstva jednotlivých krajín nepochybne existujú veľké rozdiely, európske inštitúcie sa doteraz vždy opierali o prístup Eurostatu
Whilst large differences undoubtedly exist in the geographical distribution of the population of one country or another the European Institutions have until now relied on the approach adopted by Eurostat
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-RA-07-005/EN/KS-RA-07-005-EN.PDF uvedený v jeho Referenčnej príručke európskej regionálnej a mestskej štatistiky, ktorá rozlišuje štyri úrovne územnej jednotky, za ktoré sa zbierajú údaje.
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-RA-07-005/EN/KS-RA-07-005-EN.PDF in its European regional and Urban statistics Reference guide which identifies four levels of spatial unit for which observations are collected.
Tie sa menia od centra alebo „vnútra“ mesta cez širšie mestské oblasti (LUZ), tzv. „Kernel“ (jadrá) pre deväť hlavných miest, kde koncept administratívneho mesta nevytvára porovnateľné územné jednotky, a napokon mestské štvrte (SCD).
These vary from the central or "core" city, through the larger urban zones (LUZ), the "Kernel" for nine capital cities where the concept of the administrative city did not yield comparative spatial units and finally subcity districts (SCD).
Vypracovanie stratégie hospodárskeho, sociálneho a územného rozvoja si vyžaduje, aby sa pojem mestský v politike súdržnosti obmedzoval na oblasti s dostupnými detailnými informáciami, pretože problémy možno určiť len v prípade, že máme k dispozícii jasné a zhrňujúce údaje.
The drawing up of an economic, social and territorial development strategy requires the notion of urban in cohesion policy to be limited to those areas where there is a detailed data set available as it is only with clear and concise data the problems can be measured.
Na účely merania pokroku a zisťovania problémov mestských oblastí sú teda nevyhnutné podrobné štatistické údaje.
In order to measure the progress and identify the problems of urban areas it is then necessary to have detailed statistical data available.
To podnietilo vznik veľmi užitočného európskeho mestského auditu (Urban Audit).
This has given rise to the very useful European Urban Audit.
Mestský rozmer v politike súdržnosti
Urban Dimension in Cohesion Policy
Z historického pohľadu bol mestský rozmer hlavnou súčasťou štrukturálnych opatrení.
Historically the urban dimension was standing alongside the main volume of structural operations.
Od roku 1990 sa začali konať mestské pilotné projekty.
Since the 1990 there have been Urban Pilot Projects.
Od roku 1994 existoval program iniciatívy Spoločenstva URBAN, ktorý umožňoval podporu integrovaných modelov miestneho rozvoja.
Since 1994, there was the URBAN Community initiative programme that allowed the promotion of integrated local development models.
Zatiaľ čo počas predchádzajúceho programového obdobia boli rôznym mestským iniciatívam pridelené špecifické finančné prostriedky, v rokoch 2007 – 2013 to tak nie je.
Whereas during the previous programming period the various Urban initiatives were allocated specific funding, this is not the case during the 2007-2013 period.
Po prijatí nových predpisov upravujúcich štrukturálne fondy bola politika rozvoja miest zahrnutá do cieľov „súdržnosť“ a „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“, čím sa zdôraznil význam, ktorý Únia prikladá tomuto aspektu kohéznej politiky.
Following the adoption of the new regulations governing the structural funds, urban development policy has been integrated (mainstreamed) into the cohesion and regional competitiveness and employment objectives thus underlining the importance the Union attaches to this aspect of cohesion policy.
Členské štáty sú vyzývané, no nie povinné, aby integrovali trvalo udržateľný rozvoj miest ako strategickú prioritu do národných strategických referenčných rámcov a operačných programov pri ich vypracúvaní.
Whilst drawing up the NSRFs and OPs, Member States were encouraged but not obliged, to integrate sustainable urban development as a strategic priority.
Avšak pokiaľ by tak vzhľadom na význam miest a mestských aglomerácií v hospodárskej štruktúre Európy neurobili, do veľkej miery by to ohrozilo všetky plány štátov stať sa dynamickým hráčom v rámci úsilia Únie dosiahnuť svoje ciele.
However, given the importance of cities and urban agglomerations in the European economic fabric, not to do so would largely defeat any plans they may have had to be a dynamic player in the Union's efforts to achieve its goals.