natgillin/translations-raw huggingface dataset:
76. podporuje vývoj nových nákladovo efektívnych technológií na uskutočňovanie prognóz vo výrobe energie, riadenie na strane dopytu a prenos a uskladňovanie elektrickej energie (vrátane využívania vodíkových a iných palivových článkov), čo by umožnilo zvýšiť celkový základný dopyt a zlepšiť pružnosť systému s vysokým podielom energie z obnoviteľných zdrojov a elektrických vozidiel;
Supports the development of cost-efficient new technologies for the forecasting of variations in energy production, demand-side management, electricity transmission and electricity storage (including the use of hydrogen and other fuel cells), which would make it possible to increase total base demand and improve the flexibility of a system with high levels of renewables and electric vehicles;
78. zdôrazňuje, že Európa by mala byť priekopníkom v rozvoji internetových technológií súvisiacich s energiou a nízkouhlíkových aplikácií IKT; zastáva názor, že zlepšená podpora inovácií musí byť vždy sprevádzaná znížením byrokratickej záťaže pre žiadateľov; vyzýva Komisiu, aby odstránila byrokraciu prepracovaním postupov rámcového programu;
Emphasises that Europe should be at the cutting edge in the development of energy-related Internet technologies and low-carbon ICT applications; considers that enhanced support for innovation must always be accompanied by a reduction in the red tape confronting applicants; calls on the Commission to eliminate red tape by re-engineering Framework Programme procedures;
82. podporuje prehĺbenie spolupráce medzi členskými štátmi a Komisiou, ktorej cieľom je zabezpečiť, aby sa poskytovali potrebné stimuly pre rozvoj udržateľného trhu s biomasou, a zároveň zohľadniť príslušné otázky biodiverzity a produkcie potravín;
Supports further cooperation between the Member States and the Commission on ensuring that the necessary incentives are provided for the development of a sustainable market for biomass, whilst taking the relevant biodiversity and food production issues into account ;
86. domnieva sa, že efektívnym spôsobom, ako znížiť spotrebu energie, by mohlo byť uskutočňovanie výskumu v oblasti náhrad za bežné suroviny a stavebné materiály, ktorých výroba si vyžaduje menej energie;
Considers that an effective way of reducing energy consumption would be to undertake research into substitutes for conventional raw materials and construction materials whose production is less-energy intensive;
Začlenenie prínosov pre spotrebiteľov a občanov n ústredné miesto energetickej politiky EÚ
Putting consumers and citizens benefits at the centre of EU energy policy
Iniciatívna správa z 25. marca 2020 o novej digitálnej agende pre Európu: 2015.eu ( 2009/2225(INI) ) a iniciatívna správa zo 14. apríla 2010 o mobilizácii informačných a komunikačných technológií na uľahčenie prechodu na energeticky účinné nízkouhlíkové hospodárstvo ( 2009/2228(INI) ). ;
Own-initiative report of 25 March 2010 on a new Digital Agenda for Europe: 2015.eu ( 2009/2225(INI) ) and own-initiative report of 14 April 2010 on mobilising Information and Communication Technologies to facilitate the transition to an energy-efficient, low-carbon economy ( 2009/2228(INI) ). ;
97. s ohľadom na samit v Kankúne sa domnieva, že EÚ by mala stáť na čele úsilia o dosiahnutie komplexnej, právne záväznej a ambicióznej dohody a preukázať, že je schopná konať jednotne, a potvrdiť tak svoju vedúcu úlohu; v tejto súvislosti nabáda Komisiu a členské štáty, aby prehodnotili svoj predchádzajúci návrh v rámci medzinárodnej dohody týkajúcej sa cieľov v oblasti znižovania emisií CO 2 , aby tak dosahovanie dlhodobých cieľov bolo jednoduchšie a nákladovo efektívnejšie;
Believes, looking ahead to the Cancun Summit, that the ΕU should be at the forefront of efforts to achieve a comprehensive, legally binding and ambitious agreement, demonstrating that it is able to speak with one voice and confirm its leading role; in this context, encourages the Commission and the Member States to rethink their earlier proposal as part of an international agreement on CO 2 emissions reduction targets, in order to make the achievement of the long-term goals easier and more cost-efficient;
V oblasti energetiky stoja pred Európskou úniou mnohé výzvy.
The European Union’s energy situation faces many challenges.
Úsilie zabezpečiť budúcnosť pre energetiku môžeme prirovnať k behu do kopca.
Europe’s struggle for an energy future is an uphill one.
EÚ je čoraz väčšmi závislá od dovozu energie zo zahraničia.
The EU is increasingly dependent on foreign energy imports.
Náš energetický systém si vyžaduje obrovské investície, pričom Európa stále trpí následkami hospodárskej krízy.
We have an energy system which needs large investments while Europe still suffers the consequences of an economic crisis.
Takisto sa nám nepodarilo implementovať našu vlastnú energetickú legislatívu.
The Lisbon Treaty was the first step towards providing an answer to these problems.
Prvým krokom k riešeniu týchto problémov bola Lisabonská zmluva, ktorá Únii poskytuje súbor jasných cieľov: fungujúci jednotný vnútorný energetický trh, bezpečnosť dodávok, energetická efektívnosť a podpora energetických sietí a obnoviteľných zdrojov energie.
It gives the Union a set of clear objectives: a functioning single internal energy market, security of supply, energy efficiency and the promotion of energy networks and renewable sources of energy.
Prijatím zmluvy Únia získala aj pevný právny rámec a právny základ (článok 194) pre činnosť v oblasti energetickej politiky.
The Union has also now a strong legal framework and legal basis (article 194) to act on energy policy.
Zmluva stojí pri zrode nového obdobia pre Úniu.
The Treaty opens a new period for the Union.
Teraz je ten pravý čas na úpravu našich cieľov a stratégií a na plnú implementáciu zmluvy.
Now is the time to adjust of our goals and strategies in order to fully implement the treaty.
Práve z tohto dôvodu sa spravodajkyňa Európskeho parlamentu domnieva, že na splnenie cieľov článku 194 a našich cieľov 20-20-20 z klimatického balíka je potrebné strategické vedenie a nová energetická stratégia.
This is why the European Parliament Rapporteur believes that strategic guidance and a new Energy Strategy is needed for achieving the article 194 objectives and our 20-20-20 climate package targets.
EÚ môže posilniť svoju činnosť z viacerých hľadísk.
EU action can be strengthened on several points.
Jedným z nich je lepšie prideľovanie rozpočtových zdrojov EÚ energetickým a klimatickým politikám.
One is to better deploy EU budgetary resources on EU energy and climate policies.
Ďalším je vytvorenie nákladovo efektívnejších spôsobov podpory ďalšieho rozvoja a modernizácie celoeurópskych energetických sietí, ako aj vývoj nízkouhlíkových energetických sietí.
Another is to set-up a more cost-effective ways of supporting the further development and modernisation of pan-European energy girds as well as development of low-carbon energy systems.
Zásadný význam má vytvorenie väčšej synergie medzi vnútornými a vonkajšími dimenziami energetickej politiky EÚ.
It is crucial to create more synergy between the internal and external dimensions of EU energy policy.
Spravodajkyňa EP sa domnieva, že na úrovni EÚ existuje jednoznačná politická vôľa vyvinúť v oblasti týchto energetických politík väčšiu aktivitu.
The EP Rapporteur believes there is clear political will for more action on these energy policies at the EU level.
Spravodajkyňa EP plne súhlasí s Komisiou, že „ európska energetická legislatíva sa v súčasnosti implementuje úplne nedostatočným spôsobom “, a to aj v porovnaní s predchádzajúcimi právnymi predpismi, napríklad tzv. druhým balíkom pre vnútorný trh s energiou prijatým v roku 2003.
The EP Rapporteur entirely agrees with the Commission that “ the current state of implementation of European energy legislation is overall poor ”, even in relation to past legislation, such as the 2 nd internal energy market package passed in 2003.
Komisia má úplnú pravdu, ak kladie veľký dôraz na politiky implementácie odsúhlasené už v roku 2007.
And the Commission is entirely right to put a strong focus on implementing policies agreed since 2007.
Korektné je aj varovanie, že napriek tomu, že „ sú potrebné ďalšie kroky, takéto opatrenia nebudú ani dôveryhodné ani účinné, ak nebudú plne implementované aktuálne právne predpisy a programy. “
It is also correct to warn that though “ further steps are needed, such measures will be not be credible or effective, if the existing legislation and programmes are not fully implemented ”.
Prvým cieľom je priblížiť sa k vytvoreniu nízkouhlíkového energetického systému, ktorý je predmetom prvého strategického energetického preskúmania a klimatického balíčka.
The first objective is to move towards a low carbon energy system (the subject of the Commission’s First Strategic Energy Review and climate package).
Druhým cieľom je zaistiť bezpečnosť dodávok energie pre všetkých (na túto oblasť sa zameriava druhé strategické energetické preskúmanie z roku 2008) v rámci približovania sa nízkouhlíkovému energetickému systému a hospodárstvu.
The second objective is to ensure security of energy supply for all (the focus of the Commission’s Second Strategic Energy Review of 2008) as we move to a low carbon energy system and economy.
Tretím cieľom je zabezpečiť, aby prvé dva ciele podporili aj konkurencieschopnosť EÚ a poskytli energiu všetkým spotrebiteľom za dostupné ceny.
And the third objective to ensure that the first two goals also strengthen the EU's competitiveness and deliver energy to all consumers at affordable prices.
Prvý cieľ sa môže stanoviť, a skutočne aj bol stanovený, vo forme cieľových hodnôt znižovania emisií a stanovené boli aj čiastkové ciele týkajúce sa podielu energie z obnoviteľných zdrojov a biologických palív v rámci energetického mixu.
The first goal can, and has been, set in terms of emissions reduction targets, with sub-targets for the share of renewable energy and bio-fuel in the energy supply mix.
Ťažko je však možné rovnako presne stanoviť aj ostatné súčasti energetického mixu (ropa, uhlie, plyn, jadrová energia) a nie je to ani želateľné.
But it is difficult, and undesirable, to be equally precise about other components of the energy mix (oil, coal, gas, nuclear).
Zložité je to z toho dôvodu, že ich používanie ovplyvňuje fluktuácia cien týchto energetických zdrojov na svetových komoditných trhoch.
Difficult because as the prices of these energy sources fluctuate on world commodity markets, so their use will vary.
A želateľné to nie je z toho dôvodu, že podiel fosílnych palív by sa mal určovať podľa podielu obnoviteľnej energie a nemal by sa stanovovať vopred, čo ani nie je možné.
Undesirable because the share of fossil fuels should be determined by the share of renewable energy, and should not, and cannot, be fixed in advance.
Rozumným riešením je stanoviť cieľ pre podiel obnoviteľných energií (bez ohľadu na typ obnoviteľnej energie, ktorý sa má používať) v rámci celkového energetického mixu, aby sa vyvážila rastúca závislosť od dovozu fosílnych palív a splnili sa ciele znižovania emisií CO 2 .
It is reasonable to set a target for the share of renewables (regardless of the type of renewable energy to be used) in the overall energy mix to counter-balance the rising dependency on imports for fossil fuels and to achieve CO2 emission reduction targets.
Vo všeobecnosti však treba energetický mix ponechať účastníkom trhu a spoločnostiam, ktoré si vypracujú vlastné výpočty na základe jasných politík, stimulov a sankcií stanovených EÚ.
But, broadly speaking, the energy mix has to be left to market players and companies, who will have to make their own calculations based on clear policies, incentives and penalties laid out by the EU.
Z dlhodobého hľadiska poslúži splnenie prvého cieľa, t. j. prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo, druhému cieľu, ktorým je energetická bezpečnosť, tým, že sa zníži potreba dovozu ropy a plynu do Európy.
In the long run, the first goal of achieving a low carbon economy will serve the second goal of energy security by, reducing Europe’s oil and gas import requirements.
Zároveň treba pozornosť venovať tiež konkurencieschopnosti EÚ a dostupnosti energie pre jej priemysel a súkromných spotrebiteľov.
At the same time, attention must also be focussed on the EU's competitiveness and affordability of energy for EU industry and private consumers.
Rozpočtové prostriedky EÚ: Veľkým nedostatkom súčasnej energetickej politiky EÚ je to, že prostriedky EÚ nie sú nasmerované do oblasti, ktorá je napriek recesii naďalej jednou z vrcholných priorít európskych vlád a občanov.
EU budget funds: A big omission in current EU energy policy is the failure to direct EU funds into an area that still ranks, despite recession, as one of the top priorities for European governments and citizens.
Ako hovorí Komisia, „ energetické systémy EÚ si vyžadujú investície vo výške miliárd eur do energetických sietí, výrobných a dopravných kapacít a čistých technológií.
As the Commission says, “ the EU energy systems need billions of euros of investment in energy networks, production and transport capacities and clean technologies.
Toto musí byť kľúčovou témou budúcej energetickej stratégie. “
This must be a key theme of the future energy strategy ”.
Spravodajkyňa EP sa domnieva, že Európa musí teraz schváliť prostriedky na realizáciu svojich politických cieľov vrátane cieľov 20-20-20 a implementáciu článkov Lisabonskej zmluvy týkajúcich sa energetickej bezpečnosti.
The EP Rapporteur believes that Europe must now will the means to implement its stated policy goals including its 20-20-20 targets and the Lisbon treaty articles on energy security.
Nová energetická stratégia by mala podporiť prísun väčších rozpočtových zdrojov EÚ do oblasti energetickej a klimatickej politiky, počnúc finančným výhľadom na obdobie po roku 2013.
The new Energy Strategy should support the spending of greater EU budgetary resources on energy and climate policy, starting with the post-2013 financial perspective.
Európske príspevky na energetickú politiku majú už tradične viac regulačný ako finančný charakter (s výnimkou financovania výskumu a vývoja).
Traditionally, the European contribution to energy policy has been more regulatory than financial (with the exception of R&D funding).
Európske právne predpisy sú viac zamerané na energetické siete a energetické produkty.
European regulation has focused on energy networks and energy products.
Cieľom troch po sebe nasledujúcich balíkov európskej legislatívy o vnútornom energetickom trhu bolo odstránenie diskriminácie v rozvodných sieťach a plynovodoch a transformácia prevádzkovateľov prenosových sústav na univerzálnych dodávateľov energie v celej Európe.
The three successive packages of EU legislation on the internal energy market have all been aimed at removing discrimination in electricity grids and gas pipelines and turning transmission system operators (TSOs) into universal carriers of energy across Europe.
Vychádzalo sa z teórie, že ak sa prevádzkovateľom prenosových sústav poskytnú tie pravé stimuly, oni a ich požívatelia budú financovať celú potrebnú sieťovú infraštruktúru.
The theory has been that if TSOs are given the right incentives, they and their users would finance the entire necessary network infrastructure.
Začína sa však ukazovať, že sa to nedeje dosť rýchlo na to, aby vznikli nové sieťové prepojenia, ktoré sú potrebné pre obnoviteľné zdroje energie na odľahlých miestach, a ani inteligentné siete umožňujúce väčšiu interakciu medzi producentmi a zákazníkmi a lepšie riadenie dopytu po energii.
But it is becoming clear that this is not happening fast enough to deliver the new grid connections needed for renewables in remote places or the smart grids to enable more interaction between generators and customers and better management of energy demand.
Komisia varuje, že „ nie všetky investície do infraštruktúry poskytne samotný trh; a to najmä na tých miestach, kde cezhraničný charakter niektorých sietí komplikuje rozdeľovanie nákladov medzi členskými štátmi. “
As the Commission cautions, “ not all infrastructure investment will be delivered by the market alone”, especially where the cross-border nature of some networks complicates allocation of costs between member states. "
Spravodajkyňa EP sa domnieva, že Komisia by mala prispieť na investície do infraštruktúry.
The EP Rapporteur believes that the Commission should contribute to infrastructure investment.
Treba vytvoriť strategickú celoeurópsku infraštruktúru, ktorá bude hnacím motorom integrácie EÚ a regionálnych energetických trhov a zvýši absorpčnú kapacitu pre energiu z obnoviteľných zdrojov.
It needs to develop strategic EU-wide infrastructure which drives forward the integration of EU and regional energy markets and increases the absorption capacity for renewables.
V porovnaní s investíciami, ktoré sú v Európe potrebné na energetické účely, je však aj celý rozpočet EÚ príliš malý.
Compared to Europe’s energy investment needs, however, even the entire EU budget is small.
Poskytnutím primeraného príspevku z rozpočtu na energetickú a klimatickú politiku by však bolo možné:
But a reasonable budget contribution to energy and climate policy would:
· zosúladiť rozpočtové priority EÚ s jej politickými prioritami,
· Align the EU’s budgetary priorities with its policy priorities.
· pomôcť novším členským štátom zo štátov strednej a východnej Európy s veľkým potenciálom v oblasti znižovania emisií a výroby energie z obnoviteľných zdrojov,
· Help newer Member States in central and eastern European states with a great potential for emission reduction and renewable energy production.
· zasiahnuť a poskytnúť stimuly v prípade, že trhové mechanizmy nepostačujú na plnenie cieľov EÚ v oblasti energetiky.
· Step in and provide incentives, when market mechanisms are not sufficient to pursue the EU's energy objectives.
Keďže rozpočet EÚ je relatívne malý, spravodajkyňa EP sa domnieva, že EÚ musí posúdiť možnosti využitia rozpočtu EÚ takým spôsobom, aby bolo možné využiť silný pákový efekt.
Since the EU budget is relatively small, the EP Rapporteur believes that the EU must look at ways of using the EU budget in such a way as to trigger high leverage effects.
Jedným takýmto spôsobom môže byť využitie európskeho rozpočtu vo forme úverovej záruky na podporu súkromných investícií a investícií PPP, tak ako sa to teraz udialo v súvislosti s prostriedkami na energetiku v rámci európskeho plánu na oživenie hospodárstva.
One such way could be to use the European budget to guarantees loans to encourage private and PPP investments as has now been applied with the European Economic Recovery Plan energy funds.
Takéto nástroje založené na princípe rozdelenia rizika a úverové programy poskytované verejnými bankami by boli prostriedkom podpory investícií v energetickej infraštruktúre a mohli by inovatívnym spôsobom čoraz viac nahrádzať tradičné úvery.
Such risk-sharing facilities and loan schemes by public banks would be a tool for supporting investments in the energy infrastructure and could increasingly replace traditional loans in an innovative way.
Zvýšenie efektívnosti nákladov na podporu energie z obnoviteľných zdrojov: Niektoré vnútroštátne systémy finančnej podpory sú omnoho štedrejšie ako celková podpora EÚ.
Make support of renewables more cost-effective : Some national financial support schemes are considerably larger than the whole EU effort.
Jednou z možností zvýšenia podpory energie z obnoviteľných zdrojov by však bolo prepojenie týchto objemných finančných prostriedkov do celoeurópskeho systému.
One way, however, to give renewable energy more support would be to link these larger national funds in a pan-European scheme.
Aby to bolo možné uskutočniť, v rámci novej energetickej stratégie by bolo treba zvážiť možnosť vrátiť sa k pôvodnému návrhu Komisie na celoeurópsky systém obchodovania s energiou z obnoviteľných zdrojov alebo so zárukami pôvodu.
To this end, the new Energy Strategy should consider returning to the Commission’s original proposal for a pan-European system of trade in renewable energy or in guarantees of origin.
Prinieslo by to úspory z rozsahu v rámci celej Európy a investície by sa presunuli tam, kde by poskytovali najväčšiu návratnosť.
This would build up economies of scale across Europe, and move investment to where it would produce the best return.
V strednodobom horizonte by sa Európa na ceste k vytvoreniu celoeurópskeho trhu s energiou z obnoviteľných zdrojov mohla usilovať aj o vytvorenie regionálnych trhov s energiou z obnoviteľných zdrojov.
In the midterm, Europe could also work towards regional renewables markets on the way to the pan-European renewable market.
Energetická efektívnosť: Mnohé zainteresované strany považujú novú energetickú stratégiu za príležitosť na sprísnenie nezáväzného cieľa v rámci plánu 20-20-20, ktorým je zvýšenie energetickej efektívnosti o 20 % do roku 2020.
Energy Efficiency : Many stakeholders see a new Energy Strategy as an opportunity to strengthen the 20-20-20 plan’s non-binding target: the target to improve energy efficiency by 20% by 2020.
Spravodajkyňa EP sa však domnieva, že bude náročné zaviesť akýkoľvek právne záväzný cieľ pre energetickú efektívnosť a že namiesto toho treba zdôrazňovať možnosť realizácie nákladovo efektívnych činností zameraných na lepšie využitie doposiaľ nevyužitého potenciálu energetických úspor.
The EP Rapporteur, however, believes that it will be difficult to implement any legally-binding energy efficiency target, but instead cost-effective actions to better exploit the EU's still untapped energy savings potential should be emphasised.
Je dobré, že Komisia vyvíja na členské štáty tlak, aby skvalitnili svoje vnútroštátne plány energetickej efektívnosti predložené v roku 2008, ktoré podľa Komisie poskytujú „ veľký priestor na skvalitnenie “.
It is good that the Commission is pressuring member states to improve on their national energy efficiency action plans, submitted in 2008, which contain “ large room for improvement ”, according to the Commission.
Môže to urobiť tromi spôsobmi – spojením a koordináciou výskumnej činnosti (ako v prípade európskych iniciatív v oblasti energetiky), stanovením technických a právnych noriem pre nové postupy (ako to bolo v prípade zachytávania a ukladania oxidu uhličitého) a financovaním (ako v prípade rámcového výskumného programu).
The EU can do this in three ways – by convening and coordinating research efforts (as it is doing with the Energy Industrial Initiatives), by setting technical and legal standards for new techniques (as it has done with carbon capture and storage), and by funding (as it does through the framework research programme).
Komisia však vo svojom strategickom pláne energetických technológií uvádza, že verejné a súkromné investície do nízkouhlíkových technológií treba zvýšiť z 3 na 8 miliárd EUR za rok, a to odteraz až do roku 2020.
But, in its Strategic Energy Technology (SET) plan, the Commission says public and private investment in low carbon technology needs to be increased from Euros 3bn to Euros 8bn a year from now till 2020.
Spravodajkyňa EP sa domnieva, že musíme nájsť nový spôsob, ako v rámci strategického plánu energetických technológií pritiahnuť súkromné investície a zároveň zamerať ešte väčšiu časť ôsmeho rámcového programu na oblasť energetiky.
The EP Rapporteur believes that we must find a new way to encourage private investment in the SET Plan and at the same refocus more of the 8th Framework Programme on Energy.
Najdôležitejšie vonkajšie iniciatívy z kľúčového hľadiska energetickej bezpečnosti sú však tie, ktoré sa zameriavajú na:
But the most important external initiatives, from the crucial energy security aspect, are those focussed on:
· rozšírenie platnosti pravidiel pre vnútorný energetický trh EÚ na susedné krajiny,
· extending EU internal energy market rules to neighbouring countries.
· dosiahnutie diverzifikácie zdrojov a ciest dovozu energie.
· Seeking diversification of the sources and routes of energy imports.