natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pozri oznámenie Európskej komisie z 11. decembra 2002 nazvané Smerom k posilneniu kultúry konzultácií a dialógu – všeobecné zásady a minimálne normy konzultácií so zúčastnenými stranami (KOM(2002) 704); ; upozorňuje, že všetky inštitúcie EÚ by mali s týmto cieľom udržiavať aktualizované registre všetkých príslušných mimovládnych organizácií bez ohľadu na to, či sú aktívne v členských štátoch a/alebo sa zameriavajú na inštitúcie EÚ;
See the Commission's communication of 11 December 2002 entitled “Towards a reinforced culture of consultation and dialogue – General principles and minimum standards for consultation of interested parties by the Commission” ( COM(2002)0704 ). ; points out that, to this end, all EU institutions should maintain up-to-date registers of all relevant non-governmental organisations, whether they are active in the Member States and/or focused on the EU institutions;
11. vyzýva inštitúcie Európskej únie, aby užšie spolupracovali pri rozvíjaní občianskeho dialógu a podpore aktívneho európskeho postoja medzi občanmi EÚ s cieľom zabezpečiť lepšiu komunikáciu, tok informácií a koordináciu svojich činností v oblasti konzultácií so spoločnosťou; konštatuje, že v tejto súvislosti by pravidelné stretnutia občianskej spoločnosti a členov Komisie na fórach v členských štátoch boli veľmi vhodným prostriedkom, ktorý by mohol znížiť medzeru medzi EÚ a občanmi Európy;
Calls on the EU institutions to cooperate more closely in developing civil dialogue and promoting an actively European mindset among EU citizens, with a view to ensuring better communication, information flow and coordination in connection with their public consultation activities; notes that, in this connection, regular meetings between civil society and Commissioners in forums in the Member States would be highly desirable as a way of reducing the perceived gap between the EU and the citizens of Europe;
15. zdôrazňuje význam profesionálnych prieskumov európskej verejnej mienky z pohľadu identifikácie a pochopenia potrieb a očakávaní občanov EÚ vo vzťahu k fungovaniu Únie; naliehavo vyzýva inštitúcie EÚ a občiansku spoločnosť v členských štátoch, aby vo vzájomných činnostiach a diskusiách pamätali na tieto očakávania;
Stresses the importance of the role played by professional European opinion polls in identifying and understanding the needs and expectations of EU citizens with regard to the way in which the Union operates; urges both EU institutions and civil society in the Member States to bear these expectations in mind in their interactions and debates;
17. vyzýva predstaviteľov Európskeho spoločenstva, aby sa aktívne zapájali do občianskeho dialógu a do tvorby európskych programov a politík, čím umožnia ovplyvňovať rozhodovacie procesy;
Calls on representatives of European society to take an active part in civil dialogue and in the formulation of European programmes and policies, thereby making it possible to influence decision-making processes;
20. zdôrazňuje, že okrem dialógu s občianskou spoločnosťou je potrebný aj otvorený, transparentný a pravidelný dialóg Únie s cirkvami a náboženskými spoločnosťami, ako stanovuje Lisabonská zmluva;
Stresses that, besides dialogue with civil society, there also needs to be an open, transparent and regular dialogue between the Union and churches and religious communities, as provided for by the Treaty of Lisbon;
„Nevytvárame koalície štátov, ale zjednocujeme ľudí.“
'We are not seeking coalitions between States, we are uniting people'
„Nič sa nerozhodne o nás bez nás“ je to, čo európski občania očakávajú od inštitúcií Európskej únie.
What European citizens expect of the EU institutions is summed up by the slogan 'Nothing about us without us'.
V Únii sa z dôvodu postupného rozširovania zvýšil nielen počet jej členských štátov, ale aj počet jej občanov, ktorí podliehajú právnym predpisom Spoločenstva.
The successive EU enlargements have increased not only the number of Member States but also the number of people to whom Community law applies.
Napriek tomu, že Únia je projektom, ktorý je systematicky vystavený zmenám a premenám, komunikácia medzi ňou a občanmi zaostáva.
And while the EU is a project subject to continuous change, communication between the Union and citizens has, regrettably, failed to keep pace with that change.
V komunikácii sa zjavne vytvorila priepasť, ktorej dôkazom bolo okrem iného aj francúzske a holandské hlasovanie proti Ústave pre Európu a írske hlasovanie proti Lisabonskej zmluve.
A clearly visible communication gap has opened up, and this was reflected in both the French and Dutch rejection of the Constitution for Europe and the Irish rejection of the Lisbon Treaty.
Zdá sa, že vďaka iniciatívam a projektom uskutočneným inštitúciami Únie sa táto priepasť zmenšuje.
That gap appears to be narrowing as a result of the measures and projects implemented by the EU institutions.
Tieto akcie poukazujú na to, že je možné na miestnej, regionálnej, vnútroštátnej a nadnárodnej úrovni vedome vplývať na rozvoj participatívnej demokracie v súvislosti s európskymi otázkami.
The efforts that have been made show that concerted action to influence the development of participative democracy around European issues at local, regional, national and supranational level can be successful.
Od 90-tych rokov minulého storočia sa európske inštitúcie pomaly, ale isto otvárajú občanom, čoraz zreteľnejšie uznávajú úlohu občianskej spoločnosti a pýtajú sa čoraz častejšie na jej názor.
Since the 1990s the European institutions have been slowly but surely becoming more open towards the general public, increasingly recognising the role played by civil society and increasingly seeking its opinion.
Európska únia má však v oblasti komunikácie a najmä občianskeho dialógu stále čo doháňať.
Nonetheless, the EU still has a lot of ground to make up as regards communication and, specifically, civil dialogue.
Je samozrejmé, že európsky projekt nemožno vypracovať bez občanov a navyše, ak chceme, aby demokracia fingovala, je potrebné s nimi komunikovať.
It is self-evident that the European project cannot be taken forward without the involvement of European citizens; what is more, one cannot have a fully functioning democracy without proper communication with the public.
Naopak, s cieľom prebudiť záujem občanov o Úniu a získať ich podporu v tejto oblasti je potrebné poskytovať im úplné informácie, zaviesť živú a otvorenú diskusiu, ako aj aktívne zapojiť občanov do európskej problematiky v súlade so zásadou, podľa ktorej „Každý občan má právo zúčastňovať sa na demokratickom živote Únie.
At the same time, public engagement with and support for the EU can be secured only by means of full information provision, open and dynamic debate and active public involvement in EU affairs, in accordance with the principle under which 'every citizen shall have the right to participate in the democratic life of the Union.
Rozhodnutia sa prijímajú podľa možnosti čo najotvorenejšie a čo najbližšie k občanovi.“ (Článok 10 Zmluvy o Európskej únii).
Decisions shall be taken as openly and as closely as possible to the citizen' (Article 10 of the Treaty on European Union).
Cieľom tejto správy je zdôrazniť úlohu a zásadný význam občianskeho dialógu v Európskej únii, najmä v súvislosti s Lisabonskou zmluvou, a poukázať na nové formy, ktoré nadobúda, a na možnosti, ktoré poskytuje, ako aj na potrebu vypracovať jasné a transparentné zásady vedenia tohto dialógu na európskej úrovni.
The main aim of this report is to draw attention to the major role and significance of civil dialogue within the European Union, particularly in the context of the Lisbon Treaty, to outline the new forms of such dialogue and the opportunities it affords and to emphasise the need for clear and transparent rules for the conduct of such dialogue at European level.
Lisabonská zmluva poskytuje občianskemu dialógu významnejšie postavenie, ktoré je záväzné pre takmer všetky európske politiky a všetky oblasti činností Únie (hlava II „Ustanovenia o demokratických zásadách“ Zmluvy o Európskej únii, najmä článok 11).
The Lisbon Treaty give civil dialogue the status of a fundamental principle covering practically all EU policies and spheres of activity (Title II – Provisions on democratic principles – of the Treaty on European Union, in particular Article 11 thereof).
Bez začlenenia občianskej spoločnosti však nemožno hovoriť o občianskom dialógu.
However, there can be no civil dialogue without the involvement of civil society.
Spravodajkyňa preto v apríli 2008 zorganizovala v priestoroch Parlamentu seminár zameraný na perspektívy rozvoja občianskeho dialógu po nadobudnutí účinnosti Lisabonskej zmluvy.
Accordingly, in June 2008 the rapporteur organised a seminar within the EP on the prospects for the development of civil dialogue following the entry into force of the Lisbon Treaty.
Seminár so širokou účasťou zástupcov občianskej spoločnosti mal skutočný úspech a jeho zaujímavé závery sa okrem iného použili pri vypracovaní tejto správy.
The seminar, which was attended by a large number of civil society representatives, was a great success, and the thought-provoking conclusions reached have, among other things, served as a basis for this report.
Európska únia vo svojich právnych predpisoch ani v praxi nepozná jednotnú, všeobecne uznávanú definíciu občianskeho dialógu .
There is no single and universally applied definition of civil dialogue , either in EU law or in EU administrative practice.
Okrem dokumentov Európskej komisie, ktoré sa týkajú konzultácie a komunikačnej politiky v Únii
With the exception of a few Commission documents on consultation and communication policy in the EU
Pozri dokumenty Európskej komisie: Biela kniha o európskej komunikačnej politike (KOM(2006)35); Plán D pre demokraciu, dialóg a diskusiu (KOM(2005)494); Akčný plán pre zlepšenie komunikácie o Európe (SEC(2005)985; Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa na obdobie rokov 2007 – 2013 ustanovuje program Občania pre Európu na podporu aktívneho európskeho občianstva (KOM(2005)116; Oznámenie Európskej komisie na tému Smerom k posilneniu kultúry konzultácií a dialógu – všeobecné zásady a minimálne normy pre konzultácie so zúčastnenými stranami (KOM(2002) 704); Biela kniha o európskom riadení, (KOM(2001)428). , neexistujú pravidlá, ktoré by určovali štruktúru, rámec a vlastné metódy občianskeho dialógu.
See the following Commission documents: White Paper on a European communication policy ( COM(2006)0035 ); Plan-D for Democracy, Dialogue and Debate ( COM(2005)0494 ); Action plan to improve communicating Europe by the Commission ( SEC(2005)0985 ); Proposal for a decision of the European Parliament and of the Council establishing for the period 2007-2013 the programme “Citizens for Europe” to promote active European citizenship ( COM(2005)0116 ); Towards a reinforced culture of consultation and dialogue – General principles and minimum standards for consultation of interested parties by the Commission ( COM(2002)0704 ); White Paper on governance, 2001. , there are no rules governing the organisation of or the framework and methods for civil dialogue.
To, čo sa rozumie pod občianskym dialógom, ešte viac zvýrazňuje rozdielnosť, ktorou sú poznačené prístupy jednotlivých inštitúcií k tejto koncepcii.
The fact that the European institutions have different approaches to civil dialogue makes it even more difficult to pin the concept down.
Vážne výhrady sa vznášajú v súvislosti so zastúpením mimovládnych organizácií prizvaných k účasti na dialógu, s nepriepustným spôsobom fungovania Rady vo vzťahu k európskym občanom alebo s príliš voľnou rukou (najmä zo strany Komisie) pri uskutočňovaní dialógu.
In this connection, major reservations have been express about, for instance, the representativeness of the non-governmental organisations invited to take part in the dialogue, the lack of public access to Council proceedings, and the excessive amount of freedom enjoyed, in particular, by the Commission as regards the manner in which the dialogue is conducted.
Spravodajkyňa považuje za obzvlášť významné definovať (alebo opísať) samotnú koncepciu občianskeho dialógu na úrovni Únie a formulovať pravidlá upravujúce zastúpenie účastníkov dialógu zo strany občianskej spoločnosti.
The rapporteur therefore considers it essential for the concept of civil dialogue to be defined (or described) at EU level and for rules governing the representativeness of civil society participants to be laid down.
Aby sa stala zásada zastúpenia občianskej spoločnosti skutočnosťou, bolo by potrebné zapojiť do dialógu organizácie, s ktorými sa občania stotožňujú a ktoré čo možno najlepšie, t. j. čo možno najucelenejšie a najkompetentnejšie zastupujú ich záujmy.
The principle of representativeness could best be satisfied by involving in civil dialogue those civil society organisations with which the public identify and which best – i.e. most fully and competently – represent their interests.
Úspech občianskeho dialógu bude jednoznačne závisieť od zastupiteľnosti, inými slovami povedané, zapojenia všetkých hlavných zúčastnených partnerov (strán) so záujmom o problematiku, ktorá je predmetom dialógu (napríklad: inštitúcií Únie, vnútroštátnych, regionálnych, miestnych orgánov členských štátov, európskych politických strán, mimovládnych organizácií, ako aj ďalších zástupcov občianskej spoločnosti).
The success of civil dialogue will hang precisely on this principle of representativeness; in other words on the involvement of all key stakeholders in the areas covered by the dialogue (EU institutions; national, regional and local authorities; European political parties; non-governmental organisations and other civil society representatives).
Občiansky dialóg má vo svojej podstate bilaterálny a vzájomný charakter.
Civil dialogue is, by its very nature, two-sided and reciprocal.
Občanov preto nestačí informovať o činnostiach Únie, ale je tiež vhodné venovať čas ich počúvaniu.
So it is not enough for the EU simply to provide the public with information on its activities; it also needs to find the time to listen to what the public are saying.
Je tiež vhodné ubezpečiť ich, že ich myšlienkam a obavám, ktoré vyjadrujú, budú európske inštitúcie venovať náležitú pozornosť a zohľadnia ich.
They must also be given the assurance that their ideas and concerns will be treated with respect and taken into account by the EU institutions.
Zásada reciprocity si vyžaduje, aby účastníci dostávali spätnú väzbu vo forme informácií, inak povedané, aby boli informovaní o následných krokoch v súvislosti s návrhom predloženým počas dialógu.
Furthermore, the principle of reciprocity requires participants to be given feedback on the action taken on the proposals put forward during the dialogue.
Nemal by sa týmto posilniť vplyv sociálnych partnerov na rozhodnutia prijímané v Únii?
This should give the social partners greater influence over the decisions taken within the EU.
Ďalej je tiež dôležité, aby sa počas výberu partnerov zabezpečilo vyváženie medzi verejným a súkromným odvetvím a zaistilo spravodlivé zaobchádzanie so zástupcami sociálnych organizácií a s odborníkmi.
What is more, with a view to the selection of partners, a balance needs to be struck between the public and private sectors and representatives of social organisations and experts need to be afforded equal treatment.
Vo vzťahu k výberu zúčastnených strán prizvaných k dialógu by mali európske inštitúcie zabezpečiť čo možno najväčšiu mieru transparentnosti .
When selecting the parties to be invited to take part in the dialogue, the EU institutions should act with the utmost transparency .
S týmto cieľom spravodajkyňa okrem iného navrhuje systematické zverejňovanie zoznamu organizácií, ktoré sa zúčastnili konzultácie a ktoré predložili svoje postoje a svoje návrhy.
With a view this, the rapporteur proposes that, among other things, lists of the organisations that have been involved in consultations and have submitted their views and suggestions should be systematically published.
Únia by mala určiť osobu zodpovednú za vzťahy so zástupcami občianskych sociálnych organizácií ihneď po začatí konzultácie alebo dialógu.
When consultations are opened, the Union should appoint an EU contact person for civil society organisation representatives.
Zásady občianskeho dialógu
Rules governing the conduct of civil dialogue
Je vhodné pripomenúť oznámenie Komisie o posilnení kultúry konzultácií a dialógu (2002), ktoré ustanovuje hlavné zásady sociálnej konzultácie, ktorú uskutočňuje Komisia.
Reference should be made here to the Commission's 2002 communication on a reinforced culture of consultation and dialogue, which lays down basic principles for the conduct of public consultations by the Commission.
Napriek tomu, že sú tieto zásady zamerané prevažne na kvalitu postupu konzultácie a dialógu, neupresňujú ich rámec a ich postupy.
These principles primarily concern qualitative aspects of the consultation and dialogue process, but no mention is made of the framework and procedures for dialogue.
Spravodajkyňa preto verí, že Komisia overí tieto zásady a prispôsobí ich súčasným potrebám takým spôsobom, aby sa mohli stať spoločnými pre všetky inštitúcie.
The rapporteur would therefore like the Commission to have another look at the principles and to tailor them to current requirements, with a view to them becoming common principles for all the institutions.
Bez akýchkoľvek pochýb sú to práve vnútroštátne, regionálne a miestne orgány, ktoré zohrávajú najvýznamnejšiu úlohu v podpore a rozvoji občianskeho dialógu, a najmä v zapájaní občanov do tohto dialógu.
National, regional and local authorities unquestionably have the most important role to play in supporting and fostering civil dialogue, in particular in involving the public in that dialogue.
Konzultácie s občanmi by sa mali viesť v rámci týchto troch úrovní a ich stanoviská, najmä ak sa týkajú európskych otázok, by sa mali zasielať európskym inštitúciám.
The public should be consulted at these three levels, and their views – particularly on European issues – should be forwarded to the EU institutions.
Spravodajkyňa preto navrhuje, aby vnútroštátne, regionálne a miestne orgány mali povinnosť podporovať metódu občianskeho dialógu a aby ju využívali čo najčastejšie.
Accordingly, the rapporteur proposes that national, regional and local authorities be required to publicise civil dialogue and to have recourse to it wherever possible.
Európski občania sa prostredníctvom účasti na dialógu oboznámia s praktickými aktivitami participatívnej demokracie a budú môcť skutočne uplatňovať svoje práva.
By becoming parties to such dialogue, EU citizens will become accustomed to the practice of participative democracy and will have a genuine opportunity to exercise their rights.
V súvislosti s nadobudnutím účinnosti Lisabonskej zmluvy je potrebné osobitne zdôrazniť občiansku iniciatívu (milión podpisov) , v rámci ktorej možno predložiť Komisii legislatívny návrh.
With a view to the entry into force of the Lisbon Treaty, particular attention should be drawn to the citizens' initiative (one million signatures) provisions, under which a proposal for legislation may be submitted to the Commission.
Vďaka tejto iniciatíve budú môcť všetci aktéri demokratického života Únie (občania a mimovládne organizácie) jasným spôsobom vyjadriť to, čo očakávajú od Únie, a oficiálnym spôsobom podávať pripomienky.
These provisions will enable anyone involved in the democratic life of the EU (individual citizens and non-governmental organisations) clearly and formally to tell the Union what they expect of it.
So zámerom zlepšiť efektívnosť občianskeho dialógu by spravodajkyňa chcela upriamiť pozornosť na tieto body:
With a view to ensuring more effective civil dialogue , the rapporteur would also draw attention to the following:
Sprístupnenie Rady Európskej únie: posilnenie a zjednodušenie prístupu k dokumentom Rady sa považujú za nevyhnutné na nastolenie efektívneho dialógu s občianskou spoločnosťou.
Openness on the part of the Council: enhanced, streamlined access to Council documents is of key importance to effective dialogue with civil society.
Okrem toho informácie týkajúce sa najmä činnosti pracovných skupín by sa mali sprístupniť Európskemu parlamentu a občianskej spoločnosti vo väčšej miere.
Furthermore, information on the work of the various working parties should be made more readily available to the European Parliament and civil society.
Čo sa týka médií, spravodajkyňa si želá zdôrazniť významný pokrok dosiahnutý v tejto oblasti, ktorý vyústil najmä do vytvorenia stanice Európa cez satelit.
Significant progress has been made in this respect as regards the media, with, among other things, the launch of the Europe by Satellite channel.
S cieľom predvídať a pochopiť reakcie verejnej mienky (ktorá je vo svojej podstate osobitne zložitá vzhľadom na to, že vyjadruje vnútroštátne názory a politické rozhodnutia) je tiež vhodné rozvíjať mechanizmy (napríklad európske think tanky) umožňujúce analyzovať európske očakávania a smerovania Európanov.
Furthermore, with a view to predicting how the European public will react (which is a particularly complex matter, in view of the influence of national outlooks and political beliefs) and to understanding public reactions once they have happened, mechanisms such as European think tanks need to be put in place with a view to analysing public expectations and public opinion trends.
V tejto súvislosti spravodajkyňa upriamuje pozornosť na prijaté nariadenie Spoločenstva o stranách a politických nadáciách, ktoré je výsledkom prvej fázy plánu D a ktoré by malo významným spôsobom prispieť k zapojeniu občanov do stáleho a skutočného dialógu podloženého vhodnými dokumentmi.
In this connection, the rapporteur would draw attention to the EU regulation on political parties and foundations, which is the outcome of the first stage of Plan D and which has an important role to play in involving citizens in ongoing, genuine and substantive dialogue.
Je potrebné upriamiť pozornosť na európske otázky najmä počas volebnej kampane volieb do Európskeho parlamentu v roku 2009.
During the 2009 European election campaign in particular, attention needs to be drawn to European issues.
Európski občania musia byť presvedčení, že ich účasť vo voľbách im zabezpečí (prostredníctvom volených zástupcov) významný vplyv na rozhodnutia, ktoré sa prijímajú na európskej úrovni, a najmä na rozhodnutia, ktoré sú rozhodujúce pre ich každodenný život.
EU citizens must be confident that voting in the elections will (through the Members that they elect) give them a significant say in EU decision-making, in particular in decisions that affect their daily lives.
Mali by tiež nadobudnúť presvedčenie alebo dokonca istotu, že v otázkach, ktoré sa ich týkajú, neprijmú európske inštitúcie žiadne rozhodnutie bez toho, aby ich konzultovali, inak povedané bez využitia občianskeho dialógu.
They also need to be safe in the belief that, in matters affecting them, the European institutions will not take any decisions without first consulting them (i.e. without engaging in civil dialogue).
Európske prostriedky vyčlenené na voľby 2009 budú preto bezpochyby vynikajúcim príspevkom k rozvoju participatívnej demokracie.
The EU funding earmarked for the 2009 elections therefore clearly represents an excellent investment in the expansion of participative democracy.
V závislosti od vnútroštátnych súvislostí (najmä tradícií, skúseností a vnútroštátnych organizačných schopností) môže akákoľvek finančná podpora mimovládnym organizáciám činným na vnútroštátnej úrovni, a to dokonca aj v obmedzenej miere, významne posilniť mechanizmy občianskeho dialógu.
All financial support – however limited it may be – for non-governmental organisations operating at national level can, depending on the national context (with particular reference to national traditions, experiences and organisational capacities), significantly strengthen civil dialogue mechanisms.