natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Zásada riadenia založeného na ekosystéme by mohla zaručiť, že hľadiská a záujmy spojené so správou určitých regiónov, kde sa prekrývajú činnosti ako rybolov, doprava, ťažba geologických zdrojov a ďalšie aktivity, budú vyvážené so záujmom zachovať a chrániť ekosystém.
The principle of an eco-system-based management could ensure that the aspects and interests included in the administration of a certain region where activities like, fishing, shipping, exploitation of geological resources and other activities overlap are balanced with the interest to preserve and protect the eco-system.
Ďalším dôležitým bodom záujmu EÚ a jej členských štátov je rozvoj nových svetových obchodných trás.
Another major point of interest for the EU and its Member States is the development of new world trade routes.
Podniky už začali skúmať nové možnosti.
Businesses have already begun to explore the new possibilities.
Minulé leto nemecká lodiarska spoločnosť Beluga testovala hospodárske možnosti tým, že z Ázie do Európy vyslala dve kontajnerové lode.
Last summer the German shipping company Beluga tested the economical possibilities by sending two container ships from Asia to Europe.
Rozvoj severných morských trás by urýchlil obchod medzi Európou, Áziou a Severnou Amerikou, čím by sa ušetrili energie, emisie a náklady, ale tiež by sa zvýšila bezpečnosť vyhnutím sa pirátskym nájazdom na mori a súvisiacim hospodárskym rizikám pri používaní tradičných námorných trás
Developing the northern sea routes would make trade between Europe, Asia and North America faster, thus saving energy, emissions and costs, but also safer, avoiding the pirate ridden seas and included economical risks when using traditional sea routes.
Analýzu nájdete v štúdii Moea/Oysteina s názvom Otvorenie nových arktických trás lodnej dopravy (Opening of new Arctic Shipping Routes), ktoré nechal vypracovať EP. .
For an analysis see Moe/ Oystein ‘Opening of new Arctic Shipping Routes’, study commissioned by the EP.
Rozhodujúce pre rozvoj týchto námorných trás bude predvídateľnosť z hľadiska bezpečnosti, námornej dopravy a právnych a politických podmienok.
Vital for the development of these sea routes will be the predictability both in terms of safety and marine shipping and in legal and political terms.
Hoci podmienky v Arktíde zostanú nevľúdne, zdokonalenie technológií v oblasti navigácie a techniky plavidiel umožní lepšie využívanie tejto trasy.
Even though conditions will remain harsh in the Arctic, the improvement of navigation and shipping technologies would enable a better use of this route.
Tieto investície do mapovania, sledovania morského ľadu, komunikačných systémov, pátracích a záchranných štruktúr rozhodnú o tom, v akom rozsahu bude možné využívať túto trasu v nasledujúcich desaťročiach.
These investments in mapping, sea ice observation, communication and search and rescue structures and alike will determine to what extent this route can be used in the coming decades.
Záujem štátov ako Čína, Južná Kórea a Singapur zdôrazňuje zvýšený význam, ktorý sa pripisuje týmto námorným trasám.
The interest of nations like China, South Korea and Singapore highlight the increased importance that is attributed to these sea routes.
EÚ, jej členské štáty a európske podniky by sa mali aktívne zapájať do spolupráce na rozvoji týchto námorných trás nielen preto, že budú mať veľký význam pre európske podniky, ale najmä z dôvodu, že EÚ je v jedinečnom postavení, lebo môže ponúknuť niektoré nástroje potrebné na vybudovanie tejto trasy, príkladom čoho je lepšie pokrytie a spoľahlivosť, ktoré by mohol poskytnúť systém Galileo v porovnaní s jestvujúcim systémom GPS.
The EU, its Member States and European businesses should be actively involved in cooperating in the development of those sea routes not only because they will be of major importance to European businesses, but in particular as the EU is in the unique position also to offer some of the tools needed to develop this route, as illustrated by the better coverage and reliability which the Galileo System could provide compared to the existing GPS Systems.
V súvislosti s uvedenými legitímnymi záujmami a postavením EÚ, čo sa týka financovania výskumu, lodnej dopravy a sily spotrebiteľov, ako aj so zreteľom na hospodársky význam EÚ má Európa z hľadiska ochrany a trvalo udržateľného rozvoja arktickej oblasti čo ponúknuť.
Recalling the above mentioned legitimate interests and position of the EU in terms of funding of research, shipping, and consumer power and taking into account the EU’s economical importance, Europe has a lot to offer with regard to the protection and the sustainable development of the Arctic region.
Postavenie EÚ v arktickej oblasti – geopolitika a správa
The Position of the EU in the Arctic Region - Geopolitics and Governance
Je dôležité pochopiť a zhodnotiť súčasnú politickú a právnu situáciu v Arktíde predtým, ako sa predložia akékoľvek návrhy na čo najlepšie riešenie rizík a výziev.
It is important to understand and asses the actual political and legal situation in the Arctic before making any suggestions on how risks and challenges can best be dealt with.
Arktická oblasť nepredstavuje právne ani politické vákuum, ako predpokladajú niektorí pozorovatelia.
The Arctic region is not a legal or political vacuum as assumed by some observers.
Okrem toho v zásade ide o more obklopené štátmi s ďaleko siahajúcimi výhradnými hospodárskymi zónami, na ktoré sa vzťahujú ich právne režimy.
Furthermore it is in principle a sea surrounded by states with far reaching EEZ’s on which their legal regime applies.
Na vnútroštátnej a regionálnej úrovni existuje celý rad dvojstranných a niekoľko mnohostranných dohôd.
There is a large number of bilateral and some multilateral agreements on national and on regional level.
Okrem toho mnohé medzinárodné zmluvy, organizácie a dohody upravujú oblasti týkajúce sa Arktídy.
In addition, a number of international treaties, organisations and agreements regulate sectors of relevance to the Arctic.
Vzhľadom na tieto skutočnosti je jasné, že s myšlienkou arktickej zmluvy podľa vzoru zmluvy pre Antarktídu, teda zmluvy týkajúcej sa krajiny nie mora, ktorá je neobývaná a na ktorú si nikto nerobí vlastnícky nárok – v porovnaní s obývanou a štátmi kontrolovanou Arktídou –, sa národy a štáty Arktídy nielenže nestotožňujú, ale ani by neznamenala vhodný spôsob riešenia úloh v Arktíde.
Having regard to those facts, it becomes clear that the idea of an Arctic Treaty, modelled along the Treaty for the continent of Antarctica, thus land not sea, uninhabited and unclaimed compared to inhabited and state controlled in the Arctic, is not only not promoted by the peoples and states in the Arctic, but also wouldn’t be an appropriate way to deal with the challenges in the Arctic.
Ak by sme začali od nuly a ignorovali už existujúci právny rámec vrátane rámca pre ochranu a zachovanie a otvorili desaťročie trvajúci postup v rámci OSN s nejasnou vyhliadkou dosiahnuť medzinárodnú dohodu o Arktíde, viedlo by to k tomu, že by sa neriešili praktické a naliehavé otázky v Arktíde.
To start from scratch, neglecting the already existing legal framework, also for protection and preservation, and to engage in a decade long UN Process with the unclear prospect of getting a somewhat international agreement on the Arctic, would result in not dealing with the practical and pressing issues in the Arctic.
Všetky štáty sa zaviazali, že budú dodržiavať verejné medzinárodné právo pri urovnávaní sporov a okrem toho predložili alebo predložia príslušné požiadavky o predĺženie oblasti zóny kontinentálneho šelfu príslušnej komisii OSN.
All the states have submitted to follow Public International Law in the settlement of disputes and furthermore have or will submit their respective claims for the prolonging of the continental shelf zone to the relevant UN Commission.
Pri pohľade na právnu mapu Arktídy je zrejmé, takmer celá oblasť je alebo bude súčasťou výhradnej hospodárskej zóny niektorej zo strán.
Thus looking at the legal map of the Arctic it becomes obvious, that almost all the area is or will be within the EEZ of one of the parties.
Len veľmi malé územia sú predmetom prekrývajúcich sa nárokov a, ako sa uvádza vyššie, všetky strany oznámili vôľu urovnať spory podľa medzinárodného práva.
Only very small areas are subject to overlapping claims and as stated above, all parties declared their will to settle disputes according to international law.
Dohoda vytyčujúca hranice medzi Ruskom a Nórskom uzavretá 15. septembra 2010 je toho zatiaľ ukážkovým príkladom.
The delimitation agreement between Russia and Norway concluded 15 September 2010 is insofar very illustrative.
Toto obrovské územie možno vymazať z mapy prekrývajúcich sa nárokov.
This large area can be deleted from the map of overlapping claims.
Mapa týkajúca sa právnej situácie v Severnom ľadovom oceáne:
The Legal Situation in the Arctic Ocean Map:
Pohľad na mapu vyvoláva dojem, že väčšina Arktídy „patrí“ pobrežným štátom.
Having a look at the map one will get the impression that most of the Arctic ‘belongs’ to the littoral states.
Podľa dohovoru UNCLOS však majú všetky štáty určité práva, napríklad právo na „slobodný a pokojný prechod“ v týchto vodách.
Nevertheless under UNCLOS all states have certain rights such as the right ‘to free and innocent passage’ in these waters.
Okrem toho platia ďalšie medzinárodné pravidlá.
In addition, other international rules apply.
EÚ sa rôznymi spôsobmi zapája do viacerých fór medzinárodnej spolupráce v oblasti, napríklad ako člen Barentsovej euro-arktickej rady a ad hoc pozorovateľ v Arktickej rade.
The EU is involved in one way or the other in several fora of international cooperation in the region, in particular as a member to the Barents-Euro-Arctic-Council and as an ad hoc observer to the Arctic Council.
Spolu s jej politikou Severného rozmeru a rozsiahlym financovaním arktického výskumu je EÚ už uznávaným hráčom v Arktíde.
Together with its Northern Dimension policy and the extensive funding of Arctic research the EU is already a recognized player in the Arctic.
Nárast strategického významu Arktídy vyvolávajú rôzne nadnárodné a vnútroštátne procesy, ako sú diskusie o globálnom otepľovaní a vyhliadky na Arktídu bez ľadu v letnom období o 20 – 30 rokov, kontrola arktických zásob ropy a plynu a priestor pre ďalšie obchodné príležitosti, ktoré otvárajú nové námorné trasy, a v neposlednom rade aj symbolické politické akty ako ruské rozhodnutie umiestniť vlajku na morskom dne Severného pólu v roku 2007.
The increased strategic importance of the Arctic has been driven by various transnational and national processes: such as debates on global warming and the prospects for an ice-free Arctic in the summer within 20-30 years, the control over Arctic oil and gas deposits and the potential for other commercial opportunities opened by new sea routes; not least by symbolic political acts, such as the Russian decision to put a flag on the seabed of the North Pole in 2007.
Osem arktických štátov, ktoré sú stálymi členmi Arktickej rady – ústrednej medzinárodnej a medzivládnej organizácie v regióne – považuje dohovor UNCLOS za jediný komplexný mnohostranný rámec, ktorý sa vzťahuje na Arktídu, a ohradilo sa voči myšlienke uzatvorenia medzinárodnej zmluvy o Arktíde podľa modelu zmluvy pre Antarktídu z roku 1959.
The eight Arctic states, which are the permanent members of the Arctic Council – the central international and intergovernmental organizations of the region – view UNCLOS as the only comprehensive multilateral regime that applies to the Arctic and have opposed the idea of concluding an international treaty on the Arctic modelled on the Antarctica Treaty of 1959.
Arktické štáty chcú zohrávať privilegovanú úlohu pri riadení regiónu, ktorá je podľa ich výkladu v súlade s dohovorom UNCLOS, a to na základe ich geografickej polohy, výhradných práv a hospodárskych a politických záujmov.
The Arctic states want to have a privileged role in managing the region, which they interpret as being consistent with UNCLOS, based on their geographic location, sovereign rights and economic and political interests.
Dánsko, Švédsko a Fínsko sú tri členské štáty EÚ v Arktickej rade, zatiaľ čo Dánsko je jediným pobrežným štátom Severného ľadového oceánu, ktorý je členom EÚ.
Denmark, Sweden, and Finland are the three EU Member States in the AC, while Denmark is the only Arctic Ocean state, which is an EU member.
Koná však v mene Grónska, ktoré vystúpilo z EÚ v roku 1985.
It is acting though on behalf of Greenland, which left the EU in 1985.
Otvorená je otázka, či sa Grónsko odtrhne od Dánska na základe doložky o nezávislosti obsiahnutej v zákone o samostatnosti, ak sa v nasledujúcich desaťročiach budú ťažiť jeho bohaté prírodné zdroje.
It is an open question whether Greenland will secede from Denmark on the basis of the independence clause contained in the Self Rule Act, if its rich natural resources will be developed within the next decades.
Geopolitická situácia by sa podstatne zmenila, ak by úspešne prebehli rokovania Islandu o pristúpení k EÚ.
The geopolitical picture would change considerably if Iceland’s EU accession negotiations prove successful.
Členstvo Islandu v EÚ by tiež posilnilo prítomnosť EÚ v regióne.
Icelandic membership would also strengthen the EU’s presence in the region.
V súčasnosti členské štáty Arktickej rady preskúmavajú a prerokúvajú postavenie a práva pozorovateľov, ako aj otázku, ako by mala Rada pokračovať v práci.
Currently member states of the Arctic Council are reviewing and discussing the status and rights of observers as well as how the Council should continue to work.
Pomocou pracovnej skupiny pre pátracie a záchranné činnosti Arktická rada po prvý krát stanoví a prijme záväzné pravidlá, čím sa zmení z orgánu, ktorý iba formuluje rozhodnutia, na rozhodovací orgán, ako poznamenali niektorí komentátori.
With the case of the task force on ‘Search and Rescue’ the AC for the first time will establish and adopt binding rules, thus taking a step from a pure decision shaping to a decision taking body as some have commented.
Ak by k tomu došlo, EÚ by potrebovala posúdiť situáciu a zabezpečiť, aby jej záujmy a záujmy jej členských štátov, najmä čo sa týka otázok ako lodná doprava a rybné hospodárstvo, boli náležité zastúpené a aby sa jej práva podľa medzinárodných zmlúv zobrali do úvahy.
If that would be the case, the EU would need to asses the situation and make sure that its interests and those of its Member States, in particular on issues such as shipping and fisheries are duly represented and its rights under international agreements are taken into account.
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a so zreteľom na už dnešný príspevok EÚ a jej členských štátov, čo sa týka výskumu, financovania a jej vplyvu prostredníctvom právnych predpisov EÚ na životné prostredie, klímu, rybné hospodárstvo a iné oblasti, ako aj na možnosti budúcej spolupráce v otázkach, ako je rozvoj mapovania a námornej bezpečnosti, hospodársky rozvoj a pod., možno vyvodiť závery, že EÚ môže vo veľkej miere prispieť k trvalo udržateľnému rozvoju Arktídy, oblasti, ktorá bude mať obrovský význam pre svet, ktorý sa prispôsobuje zmene klímy a stojí pred otázkami ako zvyšovanie počtu obyvateľstva a nedostatok zdrojov.
Having said this, and recalling the contribution of the EU and its Member States already today in research, funding, its impact trough EU legislation on environment, climate, fisheries and others as well as the possibilities for cooperation in the future on issues such as the development of mapping and maritime safety, economic development and alike, it can be concluded that the EU has a lot to contribute to the sustainable development of the Arctic, a region that will be of major importance to a world adapting to climate change, facing growing population and scarcity of resources.
o stratégii EÚ pre oblasť Čierneho mora
on an EU Strategy for the Black Sea
Spravodajca: Traian Ungureanu
Rapporteur: Traian Ungureanu
STANOVISKO Výboru pre medzinárodný obchod .............................................19
OPINION of the Committee on International Trade ......................................19
STANOVISKO Výboru pre priemysel, výskum a energetiku .........................22
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............22
– so zreteľom na závery Rady zo 14. mája 2007 o iniciatíve Čiernomorská synergia,
– having regard to the Council Conclusions on the Black Sea Synergy Initiative of 14 May 2007,
– so zreteľom na spoločné vyhlásenie ministrov zahraničných vecí krajín Európskej únie a širšej čiernomorskej oblasti prijaté v Kyjeve 14. februára 2008,
– having regard to the Joint Statement of the Ministers of Foreign Affairs of the countries of the European Union and of the wider Black Sea area, adopted in Kiev on 14 February 2008,
– so zreteľom na správu Komisie o prvom roku implementácie Čiernomorskej synergie prijatú 19. júna 2008 ( KOM(2008)0391 ),
– having regard to the Commission’s ‘Report on the first year of implementation of the Black Sea Synergy’, adopted on 19 June 2008 ( COM(2008)0391 ),
– so zreteľom na spoločné vyhlásenie, ktorým sa začalo partnerstvo Čiernomorskej synergie v oblasti životného prostredia (Brusel 16. marca 2010),
– having regard to the Joint Statement launching the Black Sea Synergy Environment Partnership (Brussels, 16 March 2010),
– so zreteľom na oznámenie Komisie o posilňovaní európskej susedskej politiky ( KOM(2006)0726 ) a zámer Komisie poskytnúť prehľad európskej susedskej politiky (ESP) na rok 2011,
– having regard to the Commission Communication on strengthening the European Neighbourhood Policy ( COM(2006)0726 ) and the Commission's intention to present the review of the European Neighbourhood Policy (ENP) in 2011,
– so zreteľom na prístupové partnerstvo s Tureckom,
– having regard to the Association Partnership with Turkey,
– so zreteľom na dohody o partnerstve a spolupráci uzavreté s Arménskom, Azerbajdžanom, Gruzínskom, Moldavskou republikou a Ukrajinou a na prebiehajúce rokovania o nových dohodách o pridružení, ako aj na príslušné akčné plány ESP,
– having regard to the Partnership and Cooperation Agreements concluded with Armenia, Azerbaijan, Georgia, the Republic of Moldova and Ukraine, and to the ongoing negotiations on new Association Agreements, as well as to the respective ENPAction Plans,
– so zreteľom na správy o pokroku ESP, pokiaľ ide o Arménsko, Azerbajdžan, Moldavskú republiku, Gruzínsko a Ukrajinu, ktoré prijala Komisia 12. mája 2010,
– having regard to the ENP Progress Reports on Armenia, Azerbaijan, the Republic of Moldova, Georgia and Ukraine adopted by the Commission on 12 May 2010,
– so zreteľom na dohodu o partnerstve a spolupráci uzavretú s Ruskou federáciou a na prebiehajúce rokovania o novej dohode medzi EÚ a Ruskom,
– having regard to the Partnership and Cooperation Agreement concluded with the Russian Federation, and to the ongoing negotiations on a new EU-Russia Agreement,
– so zreteľom na spoločné vyhlásenie pražského samitu Východného partnerstva zo 7. mája 2009,
– having regard to the Joint Declaration of the Prague Eastern Partnership Summit of 7 May 2009,
– so zreteľom na nedávny pokrok rokovaní o zjednodušení vízového režimu s krajinami tohto regiónu,
– having regard to the recent progress in the visa-facilitation dialogue with countries from the region,
– so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Moldavskej republike, Ruskej federácii, Turecku, Ukrajine a krajinách južného Kaukazu, ako aj o integrovanej námornej politike,
– having regard to its previous resolutions on the Republic of Moldova, the Russian Federation, Turkey, Ukraine and the South Caucasus countries, as well as on the Integrated Maritime Policy,
– so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci a stanoviská Výboru pre medzinárodný obchod, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre regionálny rozvoj ( A7‑0378/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinions of the Committee on International Trade, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Regional Development ( A7-0378/2010 ),
A. keďže čiernomorský región je strategický most spájajúci Európu s oblasťou Kaspického mora, strednej Ázie a Blízkeho východu a ďalej s juhovýchodnou Ázie a Čínou a vyznačuje sa úzkymi väzbami a veľkým potenciálom, ale aj rôznorodosťou a súperením; keďže región zahŕňa členské štáty EÚ Bulharsko, Grécko a Rumunsko, kandidátsku krajinu Turecko a partnerov v rámci ESP Arménsko, Azerbajdžan, Gruzínsko, Moldavskú republiku a Ukrajinu, ako aj Ruskú federáciu ako strategického partnera,
A. whereas the Black Sea region is a strategic bridge connecting Europe with the Caspian Sea area, Central Asia and the Middle East and, further, with south-east Asia and China, and it is characterised by close ties and great potential, but also by diversities and rivalries; whereas the region comprises the EU Member States Bulgaria, Greece and Romania, the candidate country Turkey and the ENP partners Armenia, Azerbaijan, Georgia, the Republic of Moldova and Ukraine, as well as the Russian Federation as a strategic partner,
Β. keďže čiernomorský región má pre EÚ strategický význam; keďže oblasť Čierneho mora leží čiastočne vnútri EÚ a zo zemepisného hľadiska ide väčšinou o európske more, z čoho pre EÚ a krajiny tohto regiónu vyplývajú spoločné výzvy a príležitosti, ako aj spoločná potreba zabezpečiť, aby územie okolo Čierneho mora bolo oblasťou mieru, demokracie, bezpečnosti, stability, regionálnej spolupráce a udržateľnej prosperity, keďže v čiernomorskom regióne je nevyhnutne potrebný jednotnejší, trvalo udržateľnejší a strategickejší prístup,
Β. whereas the Black Sea region is of strategic importance for the EU; whereas the Black Sea is partially internal to the EU and geographically mostly a European sea, which results in shared challenges and opportunities for the EU and the countries of the region, as well as in a common need to ensure that there is an area of peace, democracy, security, stability, regional cooperation and sustainable prosperity around the Black Sea; whereas a more cohesive, sustainable and strategic approach is necessary in the Black Sea region,
C. keďže čiernomorský región predstavuje sociálne, kultúrne i nábožensky bohaté prostredie, v ktorom by mal ústrednú úlohu zohrávať dialóg medzi kultúrami a vierovyznaniami,
C. whereas the Black Sea region is a socially, culturally and religiously rich environment where intercultural and inter-faith dialogue should play a central role,
D. keďže prínosom Čiernomorskej synergie je skutočnosť, že bol uznaný strategický význam čiernomorského regiónu pre EÚ, ako aj potreba výraznejšieho angažovania sa EÚ v tomto regióne; keďže výsledky Čiernomorskej synergie sú doposiaľ skôr obmedzené a neexistuje jasný a ucelený obraz o súčasných výsledkoch jej implementácie, v dôsledku čoho je EÚ kritizovaná, že nemá strategickú víziu pre tento región a že pri implementácii uplatňuje nejednotný prístup,
D. whereas the Black Sea Synergy (BSS) has had the merit of recognising the Black Sea region as strategic for the EU, together with the need for strengthened EU involvement in the area; whereas BSS results have so far been rather limited and no clear and comprehensive picture exists of the current implementation results of the BSS, exposing the EU to criticism that it lacks a strategic vision for the region and that it is applying a fragmented approach to implementation,
E. keďže nebol vypracovaný akčný plán, ktorý by stanovoval konkrétne ciele a kritériá, ani mechanizmy podávania správ, monitorovania, hodnotenia a nadväzných opatrení, ako požadoval Parlament vo svojom úplne prvom uznesení o čiernomorskom regióne,
E. whereas no action plan has been drawn up setting out concrete objectives and benchmarks, and reporting, monitoring, evaluation and follow-up mechanisms, as asked for in Parliament's very first resolution on the Black Sea region,