natgillin/translations-raw huggingface dataset:
94. zdôrazňuje význam zohľadnenia situácií, ktoré súčasná európska právna úprava patentov nepokrýva, napríklad tzv. obchodného tajomstva, aby európsky priemysel mohol podľa vzoru Spojených štátov alebo Japonska využívať skutočnú ochranu duševného vlastníctva výrobkov a postupov;
Stresses the importance of taking into account aspects which are currently not covered by European patent law, such as ‘business secrets’, so as to enable European industry to reap the benefits of genuine protection of intellectual property rights relating to products and procedures, following the example of the USA and Japan;
· pridržiavať sa európskeho systému normalizácie, ktorého výhody sú preukázané, a skonsolidovať ho tak, aby čo najlepšie zodpovedal potrebám inovatívnych podnikov a najmä potrebám MSP,
· take as a basis the European Standardisation System (ESS), the advantages of which have been demonstrated, and consolidate it so that it meets the needs of innovative undertakings as effectively as possible, particularly those of SMEs,
· zintenzívniť zapojenie podnikov a najmä MSP do procesu normalizácie a zabezpečiť vysoký stupeň presadzovania noriem;
· increase the participation of undertakings, especially SMEs, in the standardisation process and ensure a high degree of promotion of standards;
100. vyzýva Európsku komisiu, aby sa výraznejšie zapojila do reštrukturalizácie podnikov s Európskou zamestnaneckou radou; domnieva sa, že Európska komisia musí byť pri tejto reštrukturalizácii včas informovaná o všetkých potrebných skutočnostiach, pretože iba tak môže vykonávať úlohu kontaktného partnera a koordinátora pre členské štáty EÚ v plnom rozsahu; domnieva sa, že Komisia tak bude môcť lepšie kontrolovať a vyhodnocovať prípadné využitie štátnej podpory pri reštrukturalizácii;
Calls for a more active role for the European Commission in the restructuring of companies with a European Works Council; considers that all relevant information should be made available at the earliest opportunity to the European Commission when such restructuring is carried out so that it can fully play its role as European interlocutor and coordinator for the Member States; considers that this will also put the Commission in a better position to screen and assess any use of State aid to assist restructuring;
104. vyzdvihuje veľký význam MSP v priemyselnom prostredí, najmä pre zabezpečenie udržateľných pracovných miest na regionálnej úrovni, a pri udržiavaní hospodárskej a kreatívnej dynamiky a vysokej miery rastu a vyzýva Komisiu, aby:
Stresses the great importance of SMEs in the industrial landscape, in particular when it comes to providing long-term jobs at regional level, and in preserving economic and creative vitality and a high level of growth, and calls on the Commission:
· lepšie zohľadňovala špecifiká a osobitné problémy MSP, a to tým, že bude trvať na plnení iniciatívy „Small business act”, riešiť nedostatky pri uplatňovaní prijatých usmernení, presadzovať vhodné konkrétne opatrenia, napríklad znižovanie administratívneho zaťaženia (ako aj iné aspekty regulačnej záťaže, napr. náklady na dodržiavanie predpisov) v súlade so svojimi cieľmi, a dôsledne vykonávať tzv. test MSP, aby tak európske MSP konečne zaznamenali dostatočný pokrok;
· to cater better for the distinctive characteristics of SMEs and the specific difficulties they face, by pressing on with implementation of the Small Business Act, dealing with shortcomings in the application of the guidelines adopted and implementing appropriate specific measures such as reducing the administrative burden (as well as other aspects of regulatory burden, e.g. compliance costs) and consistently applying the ‘SME Test’ so that sufficient progress is finally made for Europe’s SMEs, ,
· podporovala MSP pri získavaní prístupu k výskumným službám a schopnostiam prostredníctvom konzorcií a nadácií univerzít, teda štruktúr fungujúcich ako prostredníci medzi výskumom a trhom;
· to support SMEs in accessing research services and competences through universities’ consortia and foundations, structures working as a ‘go-between’ linking research and the market,
· nezanedbávala dôležitú otázku štatútu súkromnej európskej spoločnosti, o ktorej sa v Európe diskutuje už mnoho rokov,
· not to overlook the issue of the European private company statute, which has been a key theme in European debate for many years,
· ďalej bojovala o lepší prístup k možnostiam financovania MSP, a predovšetkým rozvíjala reálne možnosti rizikového kapitálu; posilňovala v kontexte novej architektúry finančného trhu krátkodobé a dlhodobé možnosti financovania MSP a nimi uprednostňované zdroje financovania; otvorila trhy a vytvorila spravodlivé predpoklady pre hospodársku súťaž, ktoré by umožnili ďalším podnikateľom a malým podnikom rásť a rozvinúť sa do podnikov pôsobiacich v celej Európe,
· to continue working on better access to financing opportunities for SMEs and, in particular, to develop viable venture capital possibilities; to strengthen, in the context of the new architecture of the financial market, short- and long-term financing possibilities for SMEs and their preferred sources of finance; to open up markets and create fair preconditions for competition, enabling more entrepreneurs and small companies to grow and develop into companies operating all over Europe,
· preskúmala vymedzenie malých a stredných podnikov v EÚ s cieľom umožniť väčšiu pružnosť v konkrétnych priemyselných odvetviach, v ktorých MSP neplnia vymedzené prahové hodnoty v oblasti obratu a zamestnanosti z dôvod osobitných trhových štruktúr, majú však charakter stredného podniku, hoci žiadna zmena vymedzenia pojmu MSP nesmie narušiť ich účinnosť;
· to examine the EU definition of small and medium-sized enterprises with a view to allowing for a greater flexibility in specific industrial sectors in which SMEs do not fulfil the specified sales and employment thresholds due to specific market structures, but are nevertheless medium-sized, though any change to the SME definition must not impair its effectiveness,
· vytvorila pre MSP poradňu pre vývoz, a to najmä v oblasti prístupu na trhy tretích krajín, trvalého udržania sa na týchto trhoch a ochrany duševného vlastníctva a jeho finančného a technologického zhodnocovania,
· to develop the provision of advice to SMEs in the export business, particularly as regards gaining access to markets in non-EU countries, ensuring a long-term presence in those markets and protecting intellectual property and optimising its financial and technological value,
· posilnila internacionalizačné opatrenia na zvýšenie konkurencieschopnosti MSP a na posilnenie ich zamerania na vnútorný a celosvetový trh,
· to strengthen internationalisation measures in order to make SMEs more competitive and geared to the internal and global market,
· zvýšila mieru zapojenia MSP do rámcových programov v oblasti výskumu a vývoja zjednodušením postupov a zavedením efektívnejšieho informačného a pomocného systému na miestnej úrovni,
· to increase SMEs’ participation in the framework programmes for research and development, by simplifying the relevant procedures and putting in place a more effective information and support system at local level,
· zaviedla projekty umožňujúce sieťovú spoluprácu MSP a väčších podnikov v celom hodnotovom reťazci,
· to implement projects that facilitate networking between SMEs and larger firms throughout the value chain,
· vypracovala nástroje podporujúce rozvoj a rast ekologicky inovatívnych MSP, ako aj rozvoj eko-priemyselných zón,
· to provide instruments fostering the development and growth of eco-innovative SMEs as well as the development of eco-industrial parks,
· preskúmala, či stredné a rodinné podniky, ktoré nespĺňajú kritériá súčasného vymedzenia MSP, sú primerane schopné využívať jestvujúce a budúce možnosti financovania výskumu a vývoja osobitne zameraného na malé a stredné podniky,
· to examine whether medium-sized and family-owned enterprises which do not fulfil the criteria of the existing SME definition are adequately able to use existing and future financing opportunities for research and development directed specifically at small and medium-sized companies,
· prispôsobila ponuku patentov dopytu, a to najmä v prípade MSP, a znížila náklady na ich prístup k normám;
· to ensure greater convergence between supply and demand in respect of patents, in particular for SMEs, and to reduce the cost of access to standards for SMEs;
109. zdôrazňuje, že trvalý a uspokojivý rozvoj v priemyselnom odvetví môžu členské štáty lepšie dosiahnuť uplatňovaním zásady reciprocity v obchodných politikách; poznamenáva, že odlišné obchodné pravidlá a ustanovenia, ktoré ovplyvňujú najmä MSP, by nemali negatívne vplývať na regionálne sieťové štruktúry a konkurenčné zoskupenia;
Emphasises that sustainable and fair development in the industrial sector can be better achieved by Member States through the principle of reciprocity of commercial policies; notes that regional network structures and competitive clusters should not be adversely affected by dissimilar commercial rules and provisions which have a particular impact on SMEs;
113. domnieva sa, že v mnohostrannom rámci WTO a v rámci transparentného a účinne regulovaného trhu potrebuje obchodná politika EÚ účinnú výrobnú základňu podporovanú primeranými odvetvovými politikami a zameranú na rast a udržateľný rozvoj;
Considers that the EU’s trade policy, set against the multilateral background of the WTO and a transparent and effectively regulated market, needs an effective production base that is supported by appropriate sectoral policies and targeted at growth and sustainable development;
122. vyzýva Komisiu, aby vytvorila právny rámec na cezhraničné kolektívne vyjednávanie s cieľom prispieť k vymáhateľnosti cezhraničných dohôd a riešiť problémy týkajúce sa organizácie práce, odbornej prípravy, pracovných podmienok a podmienok zamestnávania;
Calls on the Commission to create a framework for cross-border collective bargaining in order to contribute to the enforceability of cross-border agreements and to tackle the challenges concerning the organisation of work, training and working and employment conditions;
126. zdôrazňuje, že nárast tieňovej ekonomiky a nepriznaných činností v období krízy je dôležitým faktorom, ktorý deformuje hospodársku súťaž; žiada príslušné orgány členských štátov, aby prijali nevyhnutné opatrenia na boj proti tomuto javu;
Stresses that the expansion in times of crisis of the hidden economy and undeclared activities is an important factor in distortion of competition; calls on the competent authorities in the Member States to take the necessary action to combat this phenomenon;
128. je presvedčený, že popri horizontálnom aspekte treba začať konkrétne odvetvové iniciatívy, aby sa tak ďalej podporovala modernizácia, posilňovala konkurencieschopnosť a udržateľnosť jednotlivých priemyselných odvetví, ich dodávateľských reťazcov a súvisiacich služieb prostredníctvom výmeny informácií o osvedčených postupoch, normotvorby, hodnotenia a podobných tzv. mäkkých nástrojov tvorby politiky; požaduje, aby:
Is convinced that, in parallel with a horizontal approach, specific sectoral initiatives must be launched in order to further promote modernisation, increased competitiveness and sustainability of individual industrial sectors, their supply chains and associated services through best-case practice sharing, standard-setting, benchmarking and similar soft policy-making tools; calls for:
· sa zaviedli odporúčania z existujúcich odvetvových prístupov (pracovné skupiny, vysoké grémiá, technologické a inovačné platformy, napríklad Cars 21 atď.), a to spôsobom, ktorý bude prispôsobený potrebám konkrétnych odvetví, ktorý Komisia po porade so všetkými zainteresovanými subjektmi porovnateľne rozvinie a ktorý vytvorí nové odvetvové iniciatívy v iných vhodných odvetviach,
· implementation of the recommendations of existing industry-specific approaches (task forces, high-level groups, technology and innovation platforms such as Cars 21, etc.) in a way that is tailored to the needs of the specific industries, comparably developed by the Commission in consultation with all stakeholders, and with the establishment of new sectoral initiatives in other appropriate sectors,
· sa zabezpečilo testovanie udržateľnosti odvetvových prístupov v súlade s cieľmi klimatickej a energetickej politiky EÚ a ambicióznymi cieľmi v oblasti efektivity zdrojov,
· the securing of sustainability proofing of the sector specific approaches in line with the EU’s climate and energy policy objectives and ambitious resource efficiency objectives,
· sa posúdilo celé spektrum možných politických opatrení vrátane hodnotenia, noriem a trvalého úsilia v oblasti výskumu, vývoja a inovácií,
· consideration of the whole range of possible policy measures including benchmarks and standards and sustained R&D and innovation efforts,
· zameranie sa najmä na kľúčové európske odvetvia a odvetvia, pred ktorými stoja veľké spoločenské výzvy, ale majú aj obchodný a pracovný potenciál,
· a particular focus on the key European industries and those facing major societal challenges but where there is also business and employment potential,
· sa zdôraznila skutočnosť, že rozličné typy medziodvetvových technológií sa navzájom dopĺňajú, ako aj to, že prechod k digitálnemu hospodárstvu umožnil zbližovanie týchto odvetví,
· emphasis to be placed on the complementary nature of different types of cross-cutting technology, and on the convergences between the sectors concerned that have been made possible by the transition to a digital economy,
· sa podporoval rozvoj nových aktivít, ako sú obnoviteľné zdroje energie a kreatívny priemysel, čo sú odvetvia, v ktorých má Európa výhodné postavenie a ktoré majú potenciál vytvoriť veľa pracovných miest,
· the development of new activities such as renewable energies and creative industries – sectors in which the EU is at an advantage, and which have the potential to create large numbers of jobs – to be encouraged,
· Komisia pravidelne predkladala správy o pokroku;
· regular progress reports by the Commission;
130. poukazuje na to, že európsky priemysel je čoraz viac závislý od služieb podnikom a že z tohto hľadiska je potrebné venovať osobitnú pozornosť všetkým hlavným článkom výrobného reťazca; víta v tejto súvislosti prejavenú ochotu Komisie prikladať tejto vzájomnej závislosti väčší význam;
Points out that European industry is increasingly dependent on business services and that particular attention therefore needs to be paid to all the main links in the production chain; welcomes, in this context, the willingness expressed by the Commission to attach greater importance to these interdependencies;
133. vyzýva Komisiu, aby rešpektovala plány a závery vytvorené v odvetvových prístupoch; domnieva sa, že tieto plány poskytujú priemyslu dlhodobú plánovaciu istotu a sú hodnotným nástrojom na udržanie konkurencieschopnosti;
Calls on the Commission to respect the roadmaps and conclusions developed in industry-specific approaches; believes that these roadmaps provide industry with long-term planning certainty and are a valuable tool for remaining competitive;
· by sa mala zabezpečiť lepšia podpora inovačným zoskupeniam a sieťam, najmä zoskupeniam, ktoré sa venujú európskej konkurencieschopnosti, a novým inovačným partnerstvám, ktoré musia byť spustené v roku 2011 v rámci iniciatívy Únia inovácií, najmä v oblasti kľúčových podporných technológií a umožniť tak, aby sa koordinovane podporovala výmena poznatkov a technológií, výskum, zlepšovanie odbornej prípravy a infraštruktúra, čo by malo byť aj prioritou Európskeho fondu regionálneho rozvoja,
· innovation clusters and networks, in particular the European competitiveness clusters and the new innovation partnerships to be launched in 2011 as part of the ‘Innovation Union’ initiative, and mainly in the field of key enabling technologies, should be given greater support, enabling knowledge and technological transfer and research, better training and the infrastructure to be promoted in a coordinated way, something which should also be a priority for the European Regional Development Fund,
· regionálne sieťové štruktúry a vidiecke regióny by mali dostávať pomoc EÚ pri podpore ich priemyselnej základne,
· regional network structures and rural regions should receive EU assistance with promoting their industrial base,
· zoskupenia a siete by mala zastrešiť európska platforma, aby sa mohla posilniť podpora zoskupení a sietí,
· the clusters and networks should be brought together under the ‘umbrella’ of European platforms, so that support for clusters and networks can be strengthened,
· iniciatívy ako Dohoda starostov a Inteligentné mestá by sa mali podporovať, keďže priemysel a MSP majú prospech aj z nich,
· initiatives such as the Covenant of Mayors and Smart Cities should be supported, as industry and SMEs also benefit from these,
· Európska investičná banka by mala posilňovať prepojenie medzi priemyselnou politikou a územnou súdržnosťou;
· the European Investment Bank should strengthen the link between industrial policy and territorial cohesion;
Stručná charakteristika priemyselnej výroby v európe
A Snapshot of Industry in Europe
Priemyselná výroba vytvára približne jednu tretinu hrubej pridanej hodnoty EÚ, jej výrobky tvoria takmer tri štvrtiny európskeho vývozu a poskytuje tretinu všetkých pracovných miest, t. j. živí 57 miliónov ľudí.
EU industry accounts for roughly a third of gross value added in the EU, with almost 3/4 of European exports being made up of industrial goods, and a third of employment, providing subsistence to some 57 million people.
Ak zohľadníme jej znásobovací účinok – skutočnosť, že každé pracovné miesto v priemysle vytvára približne dve ďalšie miesta v súvisiacich odvetviach –, jej dosah na zamestnanosť je ešte výraznejší.
If its multiplying effect is accounted for, whereby each job in industry creates approximately two extra jobs in related services, its impact on employment is even more substantial.
Priemysel v EÚ 27 (Eurostat)
Industry in EU27 ( Eurostat )
% hrubej pridanej hodnoty (2008)
% Gross Value Added (2008)
% z celkovej zamestnanosti v miliónoch
% of total in million
počet podnikov v tisícoch (2007)
# of enterprises in ‘000s (2007)
Výroba a rozvod elektriny, plynu a vody
Electricity, gas and water supply
Návrat k priemyselnej výrobe v európe
Rediscovery of Industry in Europe
Európsky priemysel utrpel súčasnou hlbokou hospodárskou krízou.
The recent profound economic crisis has hit European industry.
Kríza však zároveň odhalila význam priemyslu pre hospodárstvo EÚ a priniesla dôkaz o tom, že sa neurobilo dosť pre komplexné riešenie jeho potrieb v súčasnom náročnom období.
But the crisis has also exposed industry’s importance to the EU economy and made it evident that not enough has been done to comprehensively address its needs in the current challenging climate.
V porovnaní s oblasťami služieb a financií, o ktorých sa veľa hovorí, je priemysel v súčasnosti často na vedľajšej koľaji.
Industry is presently often given second place to much talked-about services and financial sectors.
Priemyselná politika EÚ bola často zameraná na ideu, že trhy by sa mali regulovať samé, a takáto politika sa doteraz realizovala najmä izolovanými opatreniami, pričom medzi členskými štátmi neexistovala takmer žiadna koordinácia.
EU Industrial policy remained often focused on the idea that markets should regulate themselves and this has so far been primarily carried out through single measures with hardly any coordination among Member States (MSs).
Predstavovala v zásade reakciu na meniaci sa rámec a len zriedka sa v rámci nej prijímali opatrenia vychádzajúce z vopred vypracovaných analýz.
It was largely a reaction to a changing context and rarely an action based upon advance analysis.
Pretrvávajúce výzvy
The Ongoing Challenges
Už pred vypuknutím hospodárskej krízy prebiehala v priemysle reštrukturalizácia.
Industry was already undergoing a process of restructuring before the onset of the economic crisis.
V súčasnosti stojí pred priemyslom celý rad výziev, ktoré sú vzájomným pôsobením ešte zosilnené:
Currently it faces a range of mutually reinforcing challenges:
a) Na priemysel majú neustály a hlboký vplyv stále rýchlejšie zmeny vývoja globálneho hospodárstva.
a) Industry has been continuously and deeply affected by the accelerating changes in the development of global economy.
Deliace čiary medzi rozvinutými a rozvojovými krajinami a ich tradičnými sektormi dominancie sa dennodenne menia v súvislosti so stále intenzívnejšou hospodárskou súťažou.
The delineation between developed and developing countries and their traditional sectors of domination is changing daily through intensifying competition.
Dopyt na globálnom trhu sa rýchlo vyvíja a vyžaduje si zmeny orientácie a špecializácie a reštrukturalizáciu.
Demands in the global market are speedily evolving and requiring business re-orientation, restructuring and re-specialisation.
Globalizačný tlak narastá v dôsledku novej medzinárodnej deľby práce s krajinami s rýchlo sa rozvíjajúcim hospodárstvom, napríklad s Čínou, Indiou, Brazíliou a Ruskom.
The new international division of labour with fast-growing economies like China, India, Brazil and Russia increases the pressure of globalisation.
b) Vývoj smerom ku globálnej znalostnej spoločnosti prináša novú formu globalizácie, v ktorej majú inovácie a výskum, ako hlavné činitele rastu a konkurencieschopnosti, väčší význam ako pracovná sila a manuálna práca.
b) A new form of globalisation is taking place with a progression to a global knowledge society where innovation and research outweigh manpower and manual labour as the driving force for growth and competitiveness.
c) Zmena klímy je neodvratná a nespochybniteľná.
c) Climate change is irreversible and non-negotiable.
Zintenzívnením globálnej hospodárskej súťaže sa vyvinul obrovský tlak na všetky formy zdrojov.
The outburst in the global economic race has placed an enormous strain on all forms of resources.
Vzhľadom na potrebu zmierňovať vplyvy zmeny klímy a chrániť biodiverzitu a na stenčujúce sa zdroje surovín a zvyšujúci sa dopyt sa musí v oblasti priemyslu postúpiť vpred smerom k bezuhlíkovej výrobe a efektívnemu využívaniu zdrojov.
Given the need to alleviate climate change and safeguard biodiversity, with raw materials depleting while demand is growing, industry needs to move towards a carbon-free and resource-efficient production.
d) Demografické posuny zásadne menia profil spotrebiteľov, ako aj dodávateľov.
d) Demographic shifts are profoundly changing the profile of both consumer and provider.
Keďže sa neustále zvyšuje priemerný vek, potrebné sú nové produkty, formy dopravy a organizácia práce.
The continuous rise of the average age requires new products, forms of transport and organisation of labour.
Čaká nás situácia, keď bude nedostatok kvalifikovaných pracovných síl.
There will be a lack of qualified labour.
e) Rýchla urbanizácia prináša nové výzvy okrem iného v oblasti mobility, budov a logistiky.
e) Speedy urbanisation poses new challenges to mobility, buildings and logistics, among other things.
Upevnenie spoločného prístupu k priemyselnej politike
Strengthening the Common Approach to Industrial Policy
V stratégii EÚ 2020 sa po prvý raz akcentuje potreba čerstvého prístupu predložením tzv. vlajkovej iniciatívy.
Europe 2020 Strategy for the first time acknowledges the need for a fresh approach by presenting a flagship initiative.
Je čas, aby EÚ naplno využila spoločné príležitosti v oblasti udržateľného rozvoja a ďalšieho obohatenia priemyselnej základne kvalitnými pracovnými miestami.
It is time for the EU to take full advantage of the common opportunities for sustainable renewal and further development of the industrial base with quality jobs.
Európsky priemysel by si mal v kľúčových oblastiach ponechať vedúce postavenie a nemal by len nasledovať trendy.
European industry should maintain leadership in the key domains, not become the follower.
Je čas, aby si EÚ zvolila svoju vlastnú cestu pre priemysel budúcnosti.
It’s time for the EU to choose its own way for the industry of future.
EÚ musí zabezpečiť, aby sa pridaná hodnota vyrábala v rámci samotnej EÚ.
The EU has to make sure that the added value is created within the EU itself.