natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko súhlasí s Komisiou, že úsilie každého členského štátu prispieť k splneniu záväzku Spoločenstva znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2020 prostredníctvom obmedzenia emisií skleníkových plynov pochádzajúcich zo zdrojov, na ktoré sa nevzťahuje systém obchodovania s emisiami (ETS) v EÚ, by malo byť úsilím spoločným.
Your draftsman agree with the Commission that the efforts of each Member State to contribute to meeting the Community’s greenhouse gas emission reduction commitment for 2020 through limiting greenhouse gas emissions from sources outside the EU ETS should be shared.
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko podporuje návrh Komisie, ktorého cieľom je určiť príspevok členských štátov k splneniu záväzku Spoločenstva znížiť emisie skleníkových plynov od roku 2013 do roku 2020 pre emisie skleníkových plynov pochádzajúce zo zdrojov, na ktoré sa nevzťahuje smernica 2003/87/ES (t. j. zdrojov, na ktoré sa nevzťahuje ETS v EÚ).
Your draftsman is favourable towards the Commissions proposal aimed at determining Member States contribution to meeting the Community’s greenhouse gas emission reduction commitment from 2013 to 2020 for greenhouse gas emissions from sources not covered under Directive 2003/87/EC (i.e. sources outside the EU ETS).
Návrh umožňuje vyhodnotenie dosiahnutého zníženia emisií vyplývajúceho z vykonávania tohto rozhodnutia.
It provides for the evaluation of the achieved emissions reductions resulting from the implementation of this Decision.
Takisto podporuje flexibilitu, ktorá sa členským štátom poskytuje tým, že sa umožňuje použitie certifikovaných znížení emisií vyplývajúcich z projektov čistých rozvojových mechanizmov podľa článku 12 Kjótskeho protokolu a z činností v oblasti znižovania emisií v tretích krajinách v rámci uskutočňovania tohto úsilia.
Moreover, he favourable towards the flexibility provided to Member States through allowing for the use of certified emission reductions resulting from clean development mechanism projects under Article 12 of the Kyoto Protocol and resulting from emission reduction activities in third countries to implement this effort.
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko sa však obáva, že systém by mohol narušiť hospodársku súťaž v rámci EÚ, ak ho členské štáty neimplementujú podobným spôsobom.
Your draftsman is, however, concerned that the scheme could distort competition within the EU if Member States do not implement the scheme in similar ways.
Okrem toho podniky z EÚ môžu utrpieť aj v medzinárodnej konkurencii.
Moreover, EU companies may also suffer in international competition.
Z týchto dôvodov sa spravodajca výboru požiadaného o stanovisko domnieva, že Komisia by mala neprestajne sledovať celoeurópske a medzinárodné vplyvy na hospodársku súťaž a predložiť Európskemu parlamentu celkovú správu o týchto otázkach do roku 2016.
Against that background your draftsman considers that the Commission continuously should monitor EU wide and international competition effects as well as present an overall report by 2016 on these issues to the European Parliament.
Členské štáty vo svojich výročných správach predkladaných v súlade s článkom 3 rozhodnutia 280/2004/ES podávajú správu o aspektoch týkajúcich sa hospodárskej súťaže a vykazujú svoje ročné emisie vyplývajúce z vykonávania článku 3 a využívania kreditov v súlade s článkom 4.
Member States shall, in their annual reports submitted pursuant to Article 3 of Decision No 280/2004/EC, report on competition aspects and their annual emissions resulting from the implementation of Article 3 and the use of credits in accordance with Article 4 of this Decision .
Každé dva roky po prijatí tohto rozhodnutia Komisia vypracuje správu, v ktorej zhodnotí, ako realizácia záväzkov členských štátov podľa tohto rozhodnutia ovplyvnila hospodársku súťaž na vnútroštátnej, eu rópskej a medzinárodnej úrovni.
Every two years following the entry into force of this Decision, the Commission shall draw up a report evaluating how the implementation of the Member States ' commitments thereunder has affected competition at national, EU and international level.
Mechanizmus zhody
Compliance mechanism
V prípade, že emisie skleníkových plynov členského štátu zo zdrojov, na ktoré sa nevzťahuje smernica 2003/87/ES, presiahnu ročnú hraničnú hodnotu emisií skleníkových plynov podľa článku 3 tohto rozhodnutia, zaplatí daný členský štát sankciu za nadmerné emisie, ktorá sa rovná sume podľa článku 16 smernice 2003/87/ES.
Where the greenhouse gas emissions of a Member State from sources not covered under Directive 2003/87/EC exceed the annual greenhouse gas emission limit laid down in Article 3 of this Decision, that Member State shall pay an excess emissions penalty equivalent to the amount laid down in Article 16 of D irective 2003/87/EC.
Sankcie za nadmerné emisie sa platia do fondu Spoločenstva určeného na financovanie opatrení na zmiernenie zmeny klímy.
Th at excess emissions penalty shall be paid to a Community fund dedicated to financing climate change mitigation measures.
Úpravy platné po uzatvorení budúcej medzinárodnej dohody o zmene klímy
Adjustments applicable upon the conclusion of a future international agreement on climate chang e
Uzatvorenie budúcej medzinárodnej dohody o zmene klímy
C onclusion of a future international agreement on climate change
Odseky 2, 3 a 4 platia potom, čo Spoločenstvo uzatvorí medzinárodnú dohodu o zmene klímy vedúcu k povinným zníženiam presahujúcim limity podľa článku 3.
Paragraphs 2, 3 and 4 shall apply upon the conclusion by the Community of an international agreement on climate change leading to mandatory reductions exceeding those pursuant to Article 3.
Do šiestich mesiacov po uzatvorení medzinárodnej dohody o zmene klímy, ktorá povedie k povinným zníženiam presahujúcim limity stanovené v článku 3, predloží Komisia návrh právneho predpisu o tom, akým spôsobom má každý členský štát prispievať k ďalšiemu úsiliu Spoločenstva o zníženie emisií, ktorý sa prijme v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy.
Within six months following the conclusion of an international agreement on climate change leading to mandatory reductions exceeding those laid down in Article 3 , the Commission shall submit a legislative proposal to be adopted in accord ance with the procedure laid down in Article 251 of the Treaty determining the contribution by each Member State to the Community’s additional reduction effort.
Od roku nasledujúcom po uzatvorení dohody, na ktorú sa odkazuje v odseku 1, emisie skleníkových plynov Spoločenstva zo zdrojov, na ktoré sa nevzťahuje smernica 2003/87/ES, sa v roku 2020 ďalej znížia podľa článku 3 ods. 1 o množstvo rovnajúce sa celkovému ďalšiemu zníženiu emisií skleníkových plynov Spoločenstva zo všetkých zdrojov, ku ktorým medzinárodná dohoda zaväzuje Spoločenstvo, vynásobené podielom celkových znížení emisií skleníkových plynov Spoločenstva pre rok 2020, na ktorých sa podieľajú členské štáty prostredníctvom znížení emisií skleníkových plynov zo zdrojov, na ktoré sa nevzťahuje smernica 2003/87/ES podľa článku 3.
From the year following the conclusion of the agreement referred to in paragraph 1, the Community's greenhouse gas emissions from sources not covered under Directive 2003/87/EC in 2020 pursuant to Article 3(1) shall be further reduced by a quantity equal to the overall additional reduction of greenhouse gas emissions by the Community from all sources to which the international agreement commits the Community, multiplied by the share of the Community's total greenhouse gas emission reductions for the year 2020 to which the Member States are contributing through greenhouse gas emission reductions from sources not covered under Directive 2003/87/EC pursuant to Article 3.
Komisia zmení a doplní prílohu, aby prispôsobila emisné limity v súlade s prvým odsekom.
The Commission shall amend the Annex to adjust the emission limits in accordance with the first subparagraph.
Toto opatrenie navrhnuté na účely zmeny a doplnenia iných ako podstatných prvkov tohto rozhodnutia sa prijíma v súlade s regulačným postupom s kontrolou podľa článku 9 ods. 2.
That measure, designed to amend non-essential elements of this Decision shall be adopted in accordance with the regulatory procedure with scrutiny referred to in Article 9(2);
Členské štáty môžu zvýšiť používanie kreditov zo zníženia emisií skleníkových plynov, na ktoré odkazuje článok 4 ods. 4, z tretích krajín, ktoré ratifikovali dohodu, na ktorú sa odkazuje v ods. 1, a v súlade s odsekom 5, až do polovice ďalšieho zníženia, ktoré sa uskutoční v súlade s odsekom 2.
Member States may increase the use of greenhouse gas emission reduction credits referred to in Article 4(4) from third countries which have ratified the agreement referred to in paragraph 1 and in accordance with paragraph 5 by up to half of the additional reduction taking place in accordance with paragraph 2.
Reakcie na ukončenie rokovaní o medzinárodnej dohode nemajú byť automatické, ale musia byť predmetom politického hodnotenia a rozhodovania.
The reactions to the conclusions of the negotiations on an international agreement shall not be an automatism but subject to political evaluation and decision.
Rozdelenie dodatočného úsilia by malo byť navyše založené na výsledku medzinárodných rokovaní.
Furthermore, the distribution of additional efforts should be based on the outcome of the international negotiation.
V tejto správe sa tiež zhodnotí, ako vykonávanie tohto rozhodnutia ovplyvnilo hospodársku súťaž na vnútroštátnej, eu rópskej a medzinárodnej úrovni.
Th at report shall also evaluate how the implementation of this Decision h as affected competition at national, EU and international level.
Dňa 23. januára 2008 zverejnila Európska komisia návrhy, ako v členských štátoch v nasledujúcich rokoch znížiť emisie skleníkových plynov.
On 23 January 2008 the Commission published its proposals on how to reduce greenhouse gas emissions over the coming years in the Member States.
Ide pritom o emisie v odvetviach dopravy, stavebníctva (najmä vykurovanie a klimatizácia), služieb, malých priemyselných podnikov, poľnohospodárstva a odpadového hospodárstva.
The emissions considered were those from transport, buildings (mainly heating and air-conditioning), services, small industries, agriculture and waste disposal.
V súčasnosti tieto emisie predstavujú 60 % celkových emisií skleníkových plynov v EÚ.
These currently account for some 60% of the EU’s total greenhouse gas emissions.
Treba privítať skutočnosť, že návrh ukladá všetkým členským štátom konkrétne ciele, ktoré musia splniť do roku 2020.
The fact that the proposal sets concrete targets for each Member State, to be met by 2020, is welcome.
Zároveň však chýba rovnako ambiciózny súbor opatrení na obdobie po roku 2020.
However, there is no similarly ambitious catalogue of measures for the period after 2020.
Aké dôsledky má tento návrh na politiku zamestnanosti EÚ?
What are the implications of this proposal for EU employment policy?
Prvé prieskumy, napr. spoločná štúdia ETUC, ISTAS SDA, Syndex a inštitútu vo Wuppertali, ukazujú, že zmena klímy bude mať na zamestnanosť v EÚ pozitívny vplyv.
Initial studies, e.g. the joint study by ETUC, ISTAS, SDA, Syndex and the Wuppertal-Institut, show that the consequences of climate change will have positive effects on employment in the EU: there will be scope for the creation of more and better-qualified jobs.
Viac ako severné regióny budú následkami nárastu teploty trpieť najmä regióny v Stredomorí.
In particular the Mediterranean regions will suffer more from the rise in temperatures than those further north.
Problémy budú pribúdať obzvlášť v odvetví poľnohospodárstva a cestovného ruchu, kde bude potrebná reštrukturalizácia vyžadujúca si značné investície, aby sa predišlo najvážnejším dôsledkom.
Problems will increase most markedly in agriculture and in tourism, where there will be a need for restructuring with more investments to prevent the worst impacts.
Ako najväčší producent emisií CO 2 si osobitné úsilie vyžaduje doprava.
As the greatest emitter of CO2, transport requires special efforts.
Existuje mnoho príležitostí, ktoré treba cielene využiť: znižovanie nadbytočnej prepravy, obmedzovanie energeticky najnáročnejšej dopravy, ako aj zvyšovanie účinnosti za pomoci technológií a logistiky.
There are great possibilities, and determined action is needed to exploit them: reducing unnecessary transport, restricting the most energy-intensive modes of transport, and increasing efficiency by technical and logistical means.
V tejto oblasti sa ponúkajú aj zaujímavé možnosti vytvárania nových pracovných miest.
There are also good opportunities for the creation of new jobs.
Platí to obdobne aj pre odvetvie stavebníctva.
A similar situation obtains in the construction sector.
Renovácia budov (lepšia izolácia, využívanie energií z obnoviteľných zdrojov atď.) a výstavba nových, energeticky účinnejších budov vytvárajú nové pracovné miesta na miestnej i regionálnej úrovni.
The renovation of existing buildings (improved insulation, installation of renewables, etc.) and the construction of new, more energy-efficient buildings create new jobs at local and regional level.
Zmena klímy sa voči ostatným oblastiam politiky vymedzuje ako prvoradá výzva.
Climate change is treated as a priority challenge in relation to other areas of policy.
Je to však veľmi komplexná tematika s mnohými dôsledkami.
However, with all its effects it is a very complex topic.
O to dôležitejšie je preto pripraviť ľudí na všetkých úrovniach na následky zmeny klímy.
That makes it all the more important to prepare people at all levels for the new situation climate change will engender.
Vyžaduje si to stratégiu, ktorá by umožnila podnikateľom a zamestnancom, najmä v MSP, čo najlepšie sa prispôsobiť.
We need a strategy on the best way for businesspeople and workers, particularly in SMEs, to adjust themselves.
Pre všetkých sú veľmi potrebné opatrenia zamerané na vzdelávanie a odbornú prípravu.
Specific training measures for all are urgently needed.
Od európskych agentúr v Dubline a Bilbao, ako aj od Európskej agentúry pre sledovanie zamestnanosti sa teraz vo väčšej miere očakáva, aby zodpovedali mnohé otvorené otázky, aké konkrétne dôsledky bude mať zmena klímy v rôznych regiónoch a hospodárskych odvetviach.
The EU Agencies in Dublin and Bilbao and the European Employment Observatory are now under greater pressure to find answers to the many unanswered questions on what specific effects climate change will have in the various regions and economic sectors.
Zmena klímy mení spoločnosť.
Climate change changes society.
A práve najchudobnejšie vrstvy obyvateľstva – tak v EÚ, ako aj na celom svete – sú zmenou klímy najviac postihnuté.
Accordingly it is the poorest in society – both in the EU and worldwide – who are hardest hit by climate change.
Najmä im chýbajú prostriedky na prispôsobenie sa zmene klímy.
They, more than any others, lack the resources to adapt to climate change.
Vysoké ceny energií už teraz nepriaznivo vplývajú na ľudí z nízkych príjmových skupín.
High energy prices are already affecting people in the lowest income brackets.
Rastúce ceny potravín by mohli súčasný nedostatok potravín drasticky zhoršiť.
Rising food prices are likely to drastically exacerbate existing famines.
Proti hladu vo svete je potrebná globálna ofenzíva.
There is a need for a global offensive against hunger in the world.
Náklady obmedzovania energií spôsobujúcich emisie skleníkových plynov sa musia rozdeliť sociálne prijateľným spôsobom.
The burden of saving the energy that produces greenhouse gases needs to be shared in a socially just manner.
Nadprodukcia a nezdravá spotreba v tzv. prvom svete sú nielen plytvaním zdrojmi, ale tiež negatívne ovplyvňujú klimatický systém.
Overproduction and unhealthy consumption in the ‘First World’ not only cause a waste of resources but also have a heavy impact on the climate.
V súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“ preto treba úsporne zaobchádzať so všetkými zdrojmi aj s výrobkami, pri výrobe ktorých sa uvoľňujú skleníkové plyny.
On the basis of the ‘polluter pays’ principle, then, we need to make economical use of all resources, including those which emit greenhouse gases.
Je potrebná celoeurópska harmonizácia energetických daní, zvýhodňovanie hospodárskych foriem s nízkou produkciou skleníkových plynov a vyššie daňové zaťaženie subjektov produkujúcich vysoké emisie skleníkových plynov.
Energy taxes should be harmonised at EU level, rewarding forms of business with low emissions and increasing taxes on high greenhouse gas emitters.
Vytvoril by sa tým silný impulz pre vývoj nových technológií a podporili by sa vysokokvalifikované pracovné miesta, najmä v oblasti alternatívnych energií.
This would give a solid boost to the development of new technologies and thus promote highly-qualified new jobs, particularly in the alternative energy sector.
V zónach, ktoré sú už dnes postihnuté suchom a extrémnymi prejavmi počasia, budú dôsledky zmeny klímy najciteľnejšie.
It is in the areas already affected by drought and extreme weather conditions that the impact of climate change will be most keenly felt.
Medzinárodná solidarita sa v čoraz integrovanejšom svete stáva ešte dôležitejšou ako doposiaľ.
International solidarity will become even more important than in the past in an increasingly interdependent world.
Otvorenou otázkou zostáva, či sú v tejto súvislosti projekty CDM (mechanizmus čistého rozvoja) správnym riešením.
Whether Clean Development Mechanism (CDM) projects represent a correct way of addressing this issue is as yet unclear.
Myšlienku vytvorenia „globálnej aliancie proti zmene klímy medzi Európskou úniou a chudobnými rozvojovými krajinami, ktoré sú najviac ohrozené zmenou klímy“ možno osobitne privítať [(KOM(2007)540 z 18.9.2007].
The idea of ‘Building a Global Climate Change Alliance between the European Union and poor developing countries most vulnerable to climate change’ (COM(2007)540 of 18 September 2007) is very much to be welcomed.
Rastúca migrácia z najchudobnejších a zmenou klímy najviac postihnutých štátov je sociálnopolitickou časovanou náložou, ktorá ohrozuje tak štáty, z ktorých sa obyvateľstvo vysťahúva, ako aj štáty, v ktorých vysoký prisťahovalecký tlak spôsobuje spoločenské napätie.
The increasing migration from the poorest countries most severely affected by climate change is socio-political dynamite, and affects not only the countries from which emigration takes place but also those in which heavy pressure from immigration creates social tensions.
(6a) Pri plnení svojich povinností členské štáty Európskej únie zohľadňujú príležitosti a riziká, ktoré do sociálnej oblasti a oblasti zamestnanosti so sebou prináša znižovanie emisií skleníkových plynov.
(6a) In fulfilling their obligations, the Member States and the European Union should consider the opportunities and risks associated with the reduction in greenhouse gases for social security and employment.
Existujúce európske orgány, ako sú Európska nadácia pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok v Dubline, Európska agentúra pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci v Bilbao, ako aj Európska agentúra pre sledovanie zamestnanosti, stoja pred náročnými úlohami, ktoré spočívajú v poskytovaní podpory prostredníctvom analýz a štúdií pri nevyhnutných prispôsobeniach sa.
It is increasingly incumbent on existing bodies such as the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions in Dublin, the European Agency for Safety and Health at Work in Bilbao and the European Employment Observatory to provide support for the necessary adjustments by means of analyses and studies.
Zapojenie európskych agentúr v Dubline a Bilbao, ako aj Európskej agentúry sledovanie zamestnanosti je obzvlášť dôležité, pretože stále existujú veľké rezervy vo výskume dôsledkov zmeny klímy na sociálnu politiku EÚ a jej politiku zamestnanosti.
The involvement of the European agencies in Dublin and Bilbao and the Employment Observatory is particularly necessary since there is still a major research gap concerning the effects of climate change on social and employment policy in the EU.
V tejto súvislosti by napríklad zmeny potrebné v legislatíve EÚ v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v dôsledku zmeny klímy mohla preskúmať Európska agentúra pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci.
For example, the European Agency for Safety and Health at Work could consider changes to EU health and safety legislation made necessary as a result of climate change.
(6b) Prispôsobovanie sa a reštrukturalizácia trhu práce v dôsledku zmeny klímy by sa mali podporovať z prostriedkov štrukturálnych fondov, najmä Európskeho sociálneho fondu, v prípade potreby z prostriedkov Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii, a mali by sa uľahčovať prostredníctvom podpory sociálneho dialógu na rôznych úrovniach (v rámci odvetvia i medzi odvetviami, ako aj na regionálnej a národnej úrovni i úrovni EÚ) a vytvorením sociálne rovných podmienok s cieľom podporiť vzdelávanie a odbornú prípravu, ako aj rekvalifikáciu na podnikovej a individuálnej úrovni.
(6b) Adjustments and restructuring in the labour market which become necessary as a result of climate change should be supported with appropriations from the structural funds, particularly the European Social Fund and, where appropriate, from the European Globalisation Adjustment Fund, and facilitated by promoting social dialogue at various levels (sector specific, inter-sectoral, and at regional, national and EU levels ) and by creating socially egalitarian conditions in order to promote training and retraining for business es and individual s .
Členské štáty musia zaistiť, že ich opatreniami v oblasti nákupu týchto kreditov sa uprednostnia projekty priaznivé z environmentálneho a sociálneho hľadiska , posilní sa spravodlivé geografické rozdelenie projektov a dosiahnutie medzinárodnej dohody o zmene klímy.
Member States shall ensure that their policies for purchasing these credits give priority to environmentally and sociallyfriendly projects, enhance the equitable geographical distribution of projects and the achievement of an international agreement on climate change.
V roku 2007 si Európska únia stanovila záväzok dosiahnuť do roku 2020 zníženie emisií skleníkových plynov najmenej o 20 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.
In 2007 the European Union made a commitment that it would, by the year 2020, reduce its greenhouse gas emissions by 20% in relation to the year 1990 level.
Keďže tento cieľ zásadne vplýva na hospodársku a sociálnu súdržnosť jednotlivých regiónov, je dôležité zdôrazniť, že energeticky účinné európske hospodárstvo s nízkymi emisiami skleníkových plynov možno dosiahnuť len vtedy, ak sa začlení do politiky súdržnosti.
Since this objective fundamentally affects the economic and social cohesion of individual regions, it must be stressed that an energy-efficient European economy with low greenhouse gas emissions can only be achieved if it is integrated into cohesion policy.
Tieto dve cieľové oblasti treba prepojiť, pričom sa odporúča, aby sa do systému podmienok pre poskytovanie pomoci určenej na kohézne či štrukturálne zlepšenia začlenili hľadiská znižovania emisií skleníkových plynov.
These two target areas must be linked together, and it is recommended that aspects of reducing greenhouse gas emissions be incorporated into the system of conditions of the funds earmarked for cohesion and structural development.
Hoci Európska únia ukladá plnenie tohto záväzku vládam členských štátov, vo veľkej miere sú zaťažené aj ich miestne a regionálne samosprávy, ako aj iné miestne a regionálne zastupiteľské fóra a orgány.
Although the European Union obliges governments of the Member States to undertake this commitment, there is a considerable burden on their local and regional governments and other local and regional advocacy forums and organisations.