natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady v Lisabone z 23. a 24. marca 2000, Európskej rady v Štokholme z 23. a 24. marca 2001, Európskej rady v Barcelone z 15. a 16. marca 2002 a Európskej rady v Bruseli z 22. a 23. marca 2005, 15. a 16. decembra 2005 a 23. a 24. marca 2006,
– having regard to the conclusions of the Presidency of the Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000, the Stockholm European Council of 23 and 24 March 2001, the Barcelona European Council of 15 and 16 March 2002 and the Brussels European Councils of 22 and 23 March 2005, 15 and 16 December 2005 and 23 and 24 March 2006,
– so zreteľom na správu OECD o škodlivej daňovej súťaži z roku 1998,
– having regard to the OECD report of 1998 on harmful tax competition,
– so zreteľom na správu Komisie z roku 2006: Štruktúry zdaňovania v Európskej únii: 1995-2004,
– having regard to the 2006 Commission report: Structures of taxation in the European Union: 1995-2004,
– so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci ( A6‑0391/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6‑0391/2007 ),
A. keďže skutočnosť, že vnútroštátne daňové systémy musia stále viac zohľadňovať globalizáciu hospodárstva a potrebu akumulovať ľudský kapitál v spoločnosti založenej na vedomostiach, spôsobuje zvyšovanie verejných výdavkov;
A. whereas the fact that national tax systems need increasingly to take into account the globalisation of the economy and the need to accumulate human capital in a knowledge-based society causes a surge in public spending,
B. keďže existencia 27 rôznych daňových systémov v Európskej únii vytvára prekážku pre hladké fungovanie vnútorného trhu, otvára značné možnosti pre znižovanie daňových základov napríklad prostredníctvom daňových únikov, spôsobuje významné dodatočné náklady pre cezhraničný obchod a podnikanie v oblasti správy a dodržiavania predpisov, bráni reštrukturalizácii podnikov, spôsobuje, že európske spoločnosti sa stávajú menej konkurencieschopné v celosvetovom meradle a vedie k prípadom dvojitého zdanenia;
B. whereas the existence of 27 different tax systems in the European Union constitutes an impediment to the smooth functioning of the internal market, creates significant opportunities for the erosion of tax bases, for example, through tax avoidance, causes significant additional costs for cross-border trade and business in terms of administration and compliance, hinders corporate restructuring, renders EU undertakings less competitive at a global level, and leads to cases of double-taxation,
C. keďže v uznesení Európskeho parlamentu z 29. marca 2007 o budúcnosti vlastných zdrojov Európskej únie
C. whereas Parliament's resolution of 29 March 2007 on the future of the European Union's own resources
Prijaté texty, P6_TA(2007)0098 . sa zdôrazňuje, že akýkoľvek budúci systém vlastných zdrojov v EÚ musí rešpektovať zásady daňovej suverenity členských štátov a daňovej neutrality a zároveň sa v ňom ako dlhodobá možnosť budúcnosti vlastných zdrojov Európskej únie uvádza vytvorenie dane Spoločenstva alebo nových vnútroštátnych daní, z ktorých by Európska únia priamo čerpala;
Texts adopted, P6_TA(2007)0098 . stresses that any future system of own resources in the European Union must respect the principles of the fiscal sovereignty of Member States as well as fiscal neutrality, and also mentions, as a possible long-term option for the future of the European Union's own resources, the imposition of a Community tax or new national taxes which would directly benefit the European Union,
D. keďže daňová súťaž v EÚ viedla a vedie k hospodárskym ziskom v celej EÚ prostredníctvom dynamického podnikového prostredia, ale vhodná úroveň koordinácie daní na úrovni EÚ, pri ktorej nepôjde o snahu harmonizovať ich sadzby, môže prispieť k tomu, aby podniky, ich zamestnanci a spotrebitelia v širšom rozsahu pociťovali prínosy daňovej súťaže;
D. whereas tax competition in the EU has led - and continues to lead - to EU-wide economic gains by way of a dynamic corporate environment, but that appropriate EU-level tax coordination, which does not attempt to harmonise tax rates, can contribute to the benefits of tax competition being even more widely shared between undertakings, their employees and consumers,
E. keďže v Európskej únii existujú určité krajiny, v ktorých sa daňové príjmy z kapitálu zvýšili vďaka vyššiemu všeobecnému hospodárskemu rastu a najmä z dôvodu založenia mnohých nových spoločností a ich výrazného rastu zisku, na rozdiel od krajín, v ktorých sa po pomalom raste objem príjmov znížil;
E. whereas there are certain countries within the European Union in which tax revenue from capital has increased thanks to greater general economic growth and, in particular, on account of the launching of many new companies and their significant profit growth, in contrast to those countries in which revenue capacity has decreased following slower growth,
F. keďže celková úroveň zdaňovania sa v rôznych členských štátoch pohybuje v rozmedzí od 28,4 do 50,5 % HDP, z čoho vyplýva, že existuje rôzna úroveň účinkov, pokiaľ ide o hospodárstvo;
F. whereas overall taxation levels in the different Member States vary between 28,4 and 50,5 % of GDP, the corollary of which is that there are different levels of impact as regards the economy,
G. keďže vzhľadom na vplyv výskumu a vývoja na rast a zamestnanosť je potrebné preskúmať možnosti efektívnejšieho využívania daňových stimulov v tejto oblasti;
G. whereas given the impact of R&D on growth and jobs, it is necessary to examine a more effective use of tax incentives for R&D;
H. keďže dosiahnutie cieľov lisabonskej stratégie vyžaduje zvýšenú koordináciu daňovej politiky členských štátov; keďže Európa musí vybudovať osobitný hospodársky a sociálny rámec, ktorý premieňa konkurenčnú výhodu rozmanitosti kultúrneho dedičstva a duševný kapitál na rast produktivity v dôsledku inovácií,
H. whereas achieving the objectives of the Lisbon Strategy necessitates increased coordination of Member States' fiscal policy; whereas Europe has to build a distinctive economic and social framework, which transforms a competitive advantage due to a diversity of cultural heritage and intellectual capital into innovation-driven productivity growth,
I. keďže prvky súčasného rozdrobenia daňových systémov vytvárajú medzery, ktoré umožňujú daňové úniky; keďže strata daňových príjmov spôsobená podvodmi a daňovými únikmi sa len pri DPH odhaduje na 200 až 250 miliárd EUR,
I. whereas elements in the current fragmentation of tax systems constitute loopholes enabling tax evasion; whereas the tax revenue lost by fraud and tax evasion is estimated to amount to between EUR 200 and EUR 250 billion as regards VAT alone,
J. keďže presným meradlom daňového zaťaženia je efektívna sadzba dane, ktorá pozostáva z nominálnej sadzby dane a daňového základu;
J. whereas the accurate measure of a tax burden is the effective tax rate, which comprises the nominal tax rate and a tax base,
K. keďže zdaňovanie energií je užitočným nástrojom tým, že uplatňuje zásadu „znečisťovateľ platí“ a tiež vedie k znižovaniu znečistenia pri zdroji; keďže existuje naliehavá potreba riešenia stále rastúcich účinkov dopravy na životné prostredie s cieľom riešiť klimatické zmeny,
K. whereas energy taxation is a useful tool in that it both applies the 'polluter pays' principle and achieves a reduction of pollution at source; whereas there is an urgent need to address the ever-growing environmental impact of traffic in order to address climate change,
L. keďže zdaňovanie energie a systém obchodovania s emisiami EÚ sú dvomi významnými hospodárskymi nástrojmi, ktoré sa využívajú na riešenie problému spotreby energie a emisií CO2,
L. whereas energy taxation and the EU Emissions Trading System are two significant economic instruments in use to address energy consumption and CO2 emissions,
Prínos daňovej politiky k lisabonskej stratégii
The contribution of taxation policy to the Lisbon Strategy
3. zdieľa obavy, ktoré Komisia vyjadrila v oznámení Koordinácia daňových systémov členských štátov na vnútornom trhu, že ak nebudú systémy priamych daní koordinované, môže to viesť tiež k neúmyselnému nezdaňovaniu alebo zneužívaniu, a tým k narušeniu daňových príjmov;
Shares the concern expressed in the Commission's communication on 'Coordinating Member States' direct tax systems in the internal market' that lack of coordination between direct tax systems may also lead to unintended non-taxation or abuse and, hence, erosion of tax revenues;
9. uvedomuje si, že MSP v Európskej únii a iných krajinách OECD čelia ťažkostiam, pokiaľ ide o financovanie projektov a súhlasí s poskytovaním daňových stimulov, ktoré MSP podporujú v tom, aby viac využívali prechodné finančné mechanizmy, ako je akciový kapitál, siete súkromných investorov (business angels) atď.;
Recognises the difficulties facing SMEs in the European Union and in other OECD countries in financing their projects and endorses the provision of fiscal incentives to encourage SMEs to take more advantage of intermediary financing mechanisms, such as entrepreneurial share capital, business angel networks, etc.;
14. kritizuje trend zvyšovania sadzieb DPH v Európskej únii, pretože má regresívny účinok a potláča dopyt; zdôrazňuje, že skúsenosti z niektorých členských štátov ukazujú, že vyššie príjmy sa dosiahnu rozšírením daňového základu, keď rast zamestnanosti spôsobuje zvýšenie spotreby a vytvoria sa dobré podmienky pre utlmenie aktivít čiernej ekonomiky, čo je proces, ktorý by bol zvyšovaním sadzieb DPH ohrozený;
Criticises the upward trend of VAT rates in the European Union, which has a regressive effect and reduces demand; stresses that the experience in some Member States has shown that greater revenue is generated when the tax base is widened, when employment growth causes an increase in consumption and when the conditions are right for black economy activities to become regularised, a process that would be endangered by an increase in VAT rates;
16. podporuje Komisiu v úsilí zamerať daňovú politiku na ambicióznejšie ciele ochrany životného prostredia; domnieva sa, že takéto opatrenie môže povzbudiť rozsiahlejší výskum v oblasti environmentálnych technológií a ich využitie, a tým rozvinúť konkurenčný potenciál Európskej únie v tejto oblasti;
Supports the Commission's efforts to gear fiscal policy towards more ambitious environmental objectives; considers that such action can promote greater research into, and a greater application of, environmental technologies, thereby developing the European Union's competitive potential in this field;
27. víta oznámenie Komisie s názvom Cesta k účinnejšiemu využívaniu daňových stimulov v prospech VaV a zdôrazňuje potrebu zdieľať osvedčené postupy a v maximálnej miere objasňovať zlučiteľnosť takýchto postupov s právom Spoločenstva ;
Welcomes the Commission Communication 'Towards more effective use of tax incentives in favour of R&D' and highlights the need to share best practices and to clarify, to a maximum degree, the compatibility of such incentives with Community law;
Cesta k účinnejšiemu využívaniu daňových stimulov v prospech vedy a výskumu
Towards a more effective use of tax incentives in favour of research and development
Zdanenie pri odchode
Exit taxation
35. konštatuje, že na Súdny dvor Európskych spoločenstiev sa často predkladajú veci týkajúce sa daní najmä z dôvodu chýbajúcej transparentnosti a veľkej komplikovanosti daňových systémov v Európe a vyzýva preto k zjednodušeniu daňových zákonníkov v Európskej únii; vidí v rozhodnutí ESD vo veci Marks & Spence r poskytnutie práva členským štátom ponechať si svoje daňové systémy; domnieva sa, že v prípadoch týkajúcich sa cezhraničných strát zahraničných dcérskych spoločností sa musí predísť dvojitému zdaneniu materskej spoločnosti, daňové kompetencie členských štátov sa musia prerozdeliť vyváženým spôsobom, straty sa nesmú zohľadňovať dvakrát a musí sa zabrániť daňovým únikom;
Notes that cases concerning taxation are frequently brought before the Court of Justice of the European Communities and that this is mainly because of the lack of transparency and the high level of complexity of the taxation systems in Europe and calls, therefore, for a simplification of tax codes across the European Union; regards the ruling of the Court of Justice in the Marks & Spencer Case as giving Member States the right to maintain their tax systems; believes that, in situations involving cross-border losses by foreign subsidiaries, the double taxation of parent companies must be avoided, fiscal competence must be fairly distributed between Member States, losses should not be offset twice, and tax avoidance must be prevented;
38. považuje oznámenie Komisie o daňovom zaobchádzaní so stratami v cezhraničných prípadoch za vhodný základ pre ďalšiu diskusiu, najmä pokiaľ ide o možné riešenia pred uplatnením CCCTB, ktoré sa v oznámení uvádzajú v súvislosti s implementáciu systému vyrovnávania strát a znovunadobudnutia hostiteľským členským štátom;
Regards the Commission communication on tax treatment of losses in cross-border situations as an appropriate basis for further discussion, specifically as regards the possible solutions, pending the application of the CCCTB, identified in the communication for implementing a system of loss relief and recapture by the host Member State;
Ciele daňovej politiky
Objectives of taxation policy
Existujú tri spôsoby, prostredníctvom ktorých môže daňová politika prispieť k rastu, blahobytu a sociálnej súdržnosti.
Taxation can contribute to growth, prosperity and social cohesion via three channels.
Základnou požiadavkou je, že daňový systém musí byť schopný zabezpečiť dostatok prostriedkov na financovanie kvalitných verejných služieb a sociálnych prevodov.
First and most elementary, the taxation system must be capable of raising sufficient revenues to finance a qualitatively high level of public services and social transfers.
Po druhé, daňový systém ovplyvňuje hospodárske rozhodnutia a mal by podnecovať k vyššej zamestnanosti a ovplyvniť šetrné a trvalo udržateľné využívanie prírodných zdrojov.
Secondly, taxation should create incentives aimed at guiding economic decisions in the direction of higher employment and more economical and sustainable use of natural resources.
Po tretie, zvýšením daní sa nevyhnutne prerozdeľujú príjmy; malo by sa k nemu pristupovať tak, aby sa posilňoval efektívny dopyt a sociálna rovnováha, čím by sa zmenšovali rozdiely v rozdeľovaní prostriedkov.
Thirdly, taxation always has the effect of redistributing income; it should do so in a way which strengthens effective demand and social balance while compressing the range of income distribution.
Oznámenia Komisie sa venujú prvým dvom uvedeným cieľom, zatiaľ čo aspekt prerozdeľovania daní úplne ignorujú.
The communications of the Commission explicitly refer to the first two targets while completely neglecting the distributional aspect of taxation.
Daňové systémy členských štátov EÚ sa pritom najviac zmenili v ostatných rokoch práve v tomto aspekte.
At the same time, the taxation systems in the EU Member States have changed mostly fundamentally in the latter respect in recent years.
Daňová politika, ktorá zvyšuje rozdiely a potláča dopyt, môže len ťažko prispieť k dynamicky sa rozvíjajúcemu hospodárskemu regiónu, ako to požaduje lisabonská stratégia.
A fiscal policy that boosts inequality and stifles demand will definitely not help to produce a dynamically growing economic region as called for in the Lisbon Strategy.
Dôsledky daňovej súťaže
Consequences of tax competition
Spravodajkyňa súhlasí so znepokojením Komisie, že „ak nebudú systémy priamych daní koordinované, môže to viesť tiež k neúmyselnému nezdaňovaniu alebo zneužívaniu, a tým k narušeniu daňových príjmov“ (KOM(2006) 823).
The rapporteur shares the Commission's concern that 'lack of coordination between direct tax systems may also lead to unintended non-taxation or abuse and, hence, erosion of tax revenues' (COM(2006) 823).
Bez koordinácie na úrovni celej EÚ v oblasti priamych daní bude skutočne len ťažko možné získať späť manévrovací priestor na realizovanie daňovej politiky.
Without EU-wide coordination in respect of direct taxation, it will hardly be possible to regain room for political manoeuvre to shape taxation policy.
Odstránenie kontrol týkajúcich sa pohybu kapitálu a vznik daňových rajov začali už v sedemdesiatych rokoch vyvíjať tlak na tie krajiny, v ktorých sa zisky podnikov zdaňovali vyššou sadzbou.
The removal of controls on capital movements and the development of tax havens began to place pressure on countries levying higher taxes on company profits as far back as the 1970s.
Existencia 27 rôznych daňových systémov v rámci vnútorného trhu EÚ s plnou voľnosťou pohybu kapitálu znamená, že cezhranične činné podniky majú na výber celú sériu možných stratégií vyhýbania sa daniam.
The existence of 27 different tax systems in the EU internal market, together with complete freedom of movement of capital, means that companies operating across borders can choose from a whole range of possible tax avoidance strategies.
Obľúbenými praktikami v tomto kontexte sú presuny v rámci skupiny, kedy sa zisky presúvajú z pobočiek v krajinách s vyššou daňovou sadzbou do krajín s nižšou daňovou sadzbou alebo zakladanie finančných spoločností v daňových rajoch, ktoré poskytujú úvery na financovanie po celom svete.
Popular practices in this field include the use of group-internal transfer prices which transfer profits from the accounts of branches in countries applying high rates of tax to lower-taxing countries, or the setting up financing companies in tax havens which can provide credit financing for investment projects throughout the world.
Tieto a podobné triky vedú k závažným stratám príjmov v krajinách s vyšším zdanením podnikov.
These and similar ploys lead to increasingly significant revenue losses for countries with high levels of corporation tax.
Keď nadnárodné korporácie presúvajú nielen zisk, ale i produktívne investície z daňových dôvodov, podstatne sa zvýši tlak na vyrovnanie daňových sadzieb smerom nadol.
If companies transfer not only accounting profits but also productive investment for tax reasons, additional pressure to harmonise tax rates downwards is generated.
Tento proces sa označuje ako daňová súťaž.
This is the process known as 'tax competition'.
Neobmedzuje sa na oblasť podnikových daní.
It is not confined to the field of corporate taxation.
Keďže finančné bohatstvo je ešte pohyblivejšie ako produktívne investovaný kapitál, týka sa rovnako aj zdanenia majetku a kapitálového príjmu osôb.
Since financial wealth is much more mobile than productively invested capital, taxes on personal wealth and capital income are subject to the same downward pressure.
Vo všeobecnosti je pracovná sila menej pohyblivá ako kapitál a dobre platení pracovníci sú obvykle pohyblivejší ako ostatní.
Labour is, as rule, less mobile than capital, and high-paid labour tends to be more mobile than the mass of the workforce.
Veľmi málo pohyblivou je z hľadiska daní spotreba, a to najmä spotreba základného tovaru a služieb.
One particularly non-mobile source of taxation is consumption, particularly the consumption of basic goods and services.
Dôsledkom je, že existencia rôznych daňových systémov na liberalizovanom vnútornom trhu vedie k zásadnej zmene v štruktúre národných daňových systémov.
It is only to be expected, therefore, that the existence of differing tax systems in a liberalised internal market is leading to a radical change in the structure of national tax systems.
Zatiaľ čo pohyblivé faktory majú dostatok potenciálu na vynútenie si čoraz veľkorysejšieho znižovania svojich daní, verejné príjmy sa udržiavajú prostredníctvom rastúceho zaťaženia menej pohyblivých daňových zdrojov.
The mobile factors can exert enough pressure to blackmail governments into ever more generous reductions in the taxes to which they are subject, while public revenues are maintained by placing an ever-greater burden on less mobile tax sources.
Dane sa teda presúvajú z príjmu právnických osôb na príjem fyzických osôb, z kapitálového príjmu na príjem z pracovnej činnosti, z vyššieho príjmu z pracovnej činnosti na nižší a, vo všeobecnosti, zo zdaňovania príjmu a majetku na zdaňovanie spotreby.
So taxes are switched from corporate to private income, from capital to labour income, from highly-paid to lower-paid labour and, generally, from taxing income and wealth to taxing consumption.
Vývoj daní v EÚ
Evolution of taxes in the EU
Trendy v daňových systémoch v ostatných rokoch ukazujú na to, že sa uskutočnil presne tento proces.
The trends in taxation systems in recent years show that this process has indeed occurred.
Faktom je, že priemerná zákonná sadzba daní z príjmu právnických osôb klesla prudko dolu.
The average rate of taxation of corporate profits has fallen sharply.
Len od roku 1995 sa v starých členských štátoch EÚ (EÚ 15) znížila takmer o desať percentuálnych bodov z 38,0 % na 29,5 %.
Since 1995, it declined by almost ten percentage points in the longer-standing EU Member States (EU-15), from 38% to 29.5%.
Aj krajiny východnej Európy, ktoré už v roku 1995 začali s nízkym zdaňovaním príjmov právnických osôb, systematicky ďalej znižovali svoje sadzby.
Even the countries of eastern Europe, which in 1995 already had low rates of corporate tax, have systematically reduced their tax rates further.
(obrázok 1).
(Figure 1)
Obrázok č. 1.
Figure 1.
Zdroj: Európska komisia (2006)
Source: EU Commission (2006)
Tento vývoj sa však ešte zďaleka neskončil.
The process is far from having been stopped yet.
V Nemecku sa v súčasnosti pripravuje ďalšia reforma daní z príjmov právnických osôb, na základe ktorej sa daňová sadzba stlačí pod úroveň 30 %.
Germany is now preparing the next corporate tax reform, pushing down its tax rate below 30%.
Dánsko plánuje znížiť sadzbu z 28 na 22 %.
Denmark plans to reduce its statutory rate from 28 to 22%.
Tieto kroky iste povedú k zosilneniu tlaku na ostatné krajiny.
These steps will certainly intensify the pressure on other countries.
Keďže pojem krajina s vysokými daňami je len relatívny, nie je vôbec nepravdepodobné, že sa začnú preteky smerom k nižšej úrovni dane.
Since 'high-tax location' is a relative term, a race to the bottom is not unlikely.
Častým argumentom je, že škrty v sadzbách dane sa kompenzujú prostredníctvom rozšírenia základu dane.
Admittedly, it has often been argued that the cuts in corporate tax rates have been compensated by measures that broaden the tax base.
Avšak nielen oficiálne daňové sadzby, ale aj efektívne daňové sadzby majú od polovice 80. rokov minulého storočia klesajúci trend.
But not just statutory tax rates, but also effective tax rates have declined further since the mid-80s.
Európska komisia počíta pre všetky krajiny EÚ od roku 1995 tzv. implicitné daňové sadzby (implicit tax rate, ITR) na kapitál, prácu a spotrebu.
Since 1995 the Commission has calculated for all EU countries so called 'implicit tax rates' (ITR) for capital, labour and consumption.
Implicitná daňová sadzba na kapitál dosiahla v starých krajinách EÚ v roku 2003 úroveň 29,9 %, čím je podstatne nižšia ako implicitná daňová sadzba na prácu, ktorá dosiahla 36 %.
The implicit tax rate for capital averaged 29.9% for the EU-15 in 2003, well below the ITR for labour, which was 36%.
ITR na kapitál sa v európskom porovnaní značne líši.
There are considerable differences between implicit tax rates on capital across Europe.
Na hornej hranici sa nachádzajú krajiny ako Francúzsko a Dánsko s implicitnou kapitálovou daňovou sadzbou 37 %, resp. 35 %.
At the upper end of the scale are countries like France and Denmark, with a capital ITR of 37 to 35%.
Hlboko pod priemerom leží nemecké kapitálové zdanenie, ktoré dosahuje 21 %.
Germany's capital ITR is well below average, at 21%.
V nových východoeurópskych krajinách dosahuje ITR kapitálu 14 %.
In the more recent east European Member States, capital ITR is 14%.
Graf č. 3 predstavuje časový trend ITR pre krajiny EÚ 15, krajiny EÚ 25, nové členské štáty a Nemecko.
Figure 3 shows trends in ITR over time for EU-15, EU-25, the new Member States and Germany.
Obrázok č. 3.
Figure 3.