natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tu je možné vidieť, že napriek všetkým tvrdeniam o znížení chudoby sa sociálna nerovnosť zhoršila a asi 85 miliónov ľudí v Európskej únii je ohrozených chudobou (17 % z približne 500 miliónov obyvateľov Európskej únie na konci roka 2008 žilo pod hranicou chudoby, a to aj po sociálnych transferoch
These figures show that, despite all the statements on eliminating poverty, social inequalities have worsened and around 85 million people are at risk of poverty in the European Union (at the end of 2008, 17% of the 500 million inhabitants of the European Union were living below the poverty threshold, even after social transfers)
Hranica rizika chudoby v každom štáte je stanovená na 60 % príjmového mediánu daného štátu, ktorý je nižší ako priemerný príjem. ), kým v roku 2005 tento podiel bol 16 % a v roku 2000 to bolo 15 % v rámci EÚ 15.
The national poverty threshold is set at 60% of the national median income, which is less than the average income. , whereas in 2005 this percentage was 16% and in 2000 it was 15% in the EU-15.
Starší ľudia sú tiež vystavení vyššiemu riziku chudoby než celková populácia.
Elderly people also face a higher risk of poverty than the general population.
Táto miera dosiahla v roku 2008 približne 19 % populácie vo veku 65 a viac rokov v EÚ 27.
In 2008, the at-risk-of-poverty rate for people aged 65 years and over stood at 19% in the EU-27.
Takisto sa zvyšuje počet chudobných pracujúcich.
However, the number of poor workers is also increasing.
Existuje viac ako 19 miliónov pracovníkov v chudobe.
More than 19 million workers live in a state of poverty.
To znamená, že hoci skutočnosť, že majú zamestnanie, významne znižuje riziko chudoby, šírenie neistej práce a nízkych miezd bude viesť k zvýšeniu podielu zamestnancov ohrozených chudobou.
This means that, although actually having a job significantly reduces the risk of poverty, the proliferation of precarious employment and low wages means that the percentage of workers at risk of poverty is increasing.
V roku 2008 sa v EÚ 27 dosiahla priemerná miera 8 % populácie, ktorá mala zamestnanie a bola ohrozená chudobou, pričom najvyššia miera bola v Rumunsku (17 %), Grécku (14 %), Poľsku a Portugalsku (po 12 %), Španielsku a Lotyšsku (po 11 %).
In 2008, the at-risk-of-poverty rate for those in employment was 8% on average in the EU-27, with the highest rates being recorded in Romania (17%), Greece (14%), Poland and Portugal (both 12%), Spain and Latvia (both 11%).
Na získanie širšieho obrazu o sociálnom vylúčení v Európskej únii je možné doplniť mieru rizika chudoby, ktorá je relatívnou mierkou, o mieru materiálnej deprivácie, ktorá meria sociálne vylúčenie skôr v rámci absolútnych hodnôt.
In order to draw a broader picture of social exclusion in the European Union, the at-risk-of-poverty rate, which is a relative measure, can be complemented by the material deprivation rate, which describes social exclusion in more absolute terms.
Miera materiálnej deprivácie je vymedzená ako nežiaduca absencia najmenej troch z deviatich materiálnych prvkov.
The material deprivation rate is defined as the enforced lack of at least three of nine items.
K deviatim prvkom, ktoré tvoria tento ukazovateľ, patria:
The nine items included in this indicator are:
- schopnosť vyrovnať sa s nepredpokladanými nákladmi,
- ability to face unexpected expenses;
- schopnosť ísť každoročne na týždennú dovolenku mimo domova,
- ability to pay for one week annual holiday away from home;
- existencia oneskorených platieb (splátok pôžičiek na nehnuteľnosti alebo splátok nájomného, bežných faktúr, mesačných splátok v rámci kúpy na splátky či splátok iných pôžičiek),
- existence of arrears (mortgage payments, car loan payments or other bills in arrears);
- schopnosť mať jedlo z mäsa, kurčaťa, rýb alebo vegetariánskych alternatív každý deň,
- capacity to have a meal with meat, fish or vegetarian equivalent every day;
- schopnosť zabezpečiť primeranú teplotu domova,
- capacity to keep home adequately warm;
- vlastníctvo práčky,
- possession of a washing machine;
- vlastníctvo farebného televízneho prijímača,
- possession of a colour television;
- vlastníctvo telefónu,
- possession of a telephone;
- vlastníctvo osobného vozidla.
- possession of a personal car.
Ako je vidieť v tabuľke II, miera materiálnej deprivácie v Európskej únii v roku 2008 je tiež 17 %, ale bola oveľa vyššia v desiatich členských štátoch: % v Bulharsku, 50 % v Rumunsku, 37 % v Maďarsku, 35 % v Lotyšsku, 32 % v Poľsku, 28 % na Slovensku, 27 % v Litve, 23 % na Cypre a v Portugalsku, 22 % v Grécku.
As can be seen in Table II, in 2008 in the European Union, this material deprivation rate was also 17%, but was much higher in 10 Member States: 51% in Bulgaria, 50% in Romania, 37% in Hungary, 35% in Latvia, 32% in Poland, 28% in Slovakia, 27% in Lithuania, 23% in Cyprus and Portugal, and 22% in Greece.
Je potrebné zahrnúť prevenciu a boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu do ostatných politík vrátane zabezpečenia všeobecného prístupu k verejným službám, kvalitným pracovným miestam so zaručenými právami a príjmu, ktorý umožňuje žiť dôstojne.
Preventing and combating poverty and exclusion must be incorporated in other policies, with a guarantee of universal access to public services, high-quality jobs with rights and an income allowing people to live with dignity.
To vedie k potrebe zmien a prerušenia súčasných politík Európskej únie.
This means that we must change and break with the EU’s current policies.
Je potrebné pripomenúť, že podľa nedávneho prieskumu Eurobarometra o postojoch občanov EÚ k chudobe sa drvivá väčšina (73 %) domnieva, že chudoba je problém, ktorý je široko rozšírený v ich krajinách, 89 % požaduje, aby ich vlády bezodkladne zaviedli protiopatrenia, a 74 % očakáva, že aj EÚ bude v tejto súvislosti zohrávať dôležitú úlohu.
It should also not be forgotten that, according to a recent Eurobarometer survey of attitudes of EU citizens to poverty, the vast majority (73%) consider that poverty is a widespread problem in their country, 89% want urgent action by their government to tackle the problem and 74% expect the EU to also play an important role in this context.
Európsky rok boja proti chudobe
European Year for Combating Poverty
Sociálna agenda Európskej komisie na roky 2005 – 2010 prešla do roku 2010 pod označením Európsky rok boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, kde sa uvádza cieľ opätovne potvrdiť a posilniť počiatočný politický záväzok EÚ pri začatí lisabonskej stratégie, ktorým je spraviť kroky, ktoré budú mať „rozhodujúci vplyv na odstránenie chudoby“.
The European Commission’s Social Agenda 2005-2010 proposed to designate 2010 as the ‘European Year for Combating Poverty and Social Exclusion’, with the stated objective of reaffirming and strengthening the political commitment of the EU at the start of the Lisbon Strategy to making ‘a decisive impact on the eradication of poverty’.
V štúdii Eurostatu
The Eurostat study
Pred sociálnymi transfermi – riziko chudoby
Before social transfers – risk of poverty
rokov a menej
Under the age of 18
rokov a viac
Over the age of 65
Po sociálnych transferoch – riziko chudoby
After social transfers – risk of poverty
Treba zobrať do úvahy ciele a hlavné zásady Európskeho roka proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, ktoré sú: uznanie práv, spoločná zodpovednosť a účasť, súdržnosť, záväzok a konkrétne opatrenia.
The objectives and guiding principles of the European Year for Combating Poverty, which are recognition of rights, shared responsibility and participation, cohesion, commitment and concrete action, should be taken into account.
Konkrétne opatrenia sú potrebné na úrovni Európskej únie a členských štátov, aby sa tieto ciele začlenili do všeobecných politík, najmä do opatrení proti hospodárskej a sociálnej kríze, s cieľom zaviesť tieto opatrenia do praxe a uplatniť ich konkrétne účinky v oblasti znižovania chudoby.
Concrete measures are needed, at both EU and Member State level, to include these objectives in general policies, including in measures to tackle the economic and social crisis, so that these policies have a practical content and concrete effects in terms of eliminating poverty.
Ďalej je potrebné poznamenať, že Európska únia sa zaviazala splniť rozvojové ciele tisícročia a rezolúciu, ktorá vyhlásila druhé desaťročie Organizácie Spojených národov s cieľom odstrániť chudobu (2008 – 2017).
Furthermore, it should be noted that the European Union has committed to achieving the UN Millennium Development Goals and complying with the Resolution proclaiming the Second United Nations Decade for the Eradication of Poverty (2008-2017).
Tento záväzok sa, žiaľ, neodzrkadľuje v dokumente Európskej komisie Stratégia Európy do roku 2020, v ktorom sa považuje vyriešenie situácie ohrozenia chudobou týkajúcej sa 20 miliónov ľudí iba za jeden z piatich cieľov Európskej únie.
Regrettably, this commitment is not included in the European Commission’s ‘Europe 2020’ strategy document, which simply announces that removing the risk of poverty for 20 million people is one of the EU’s five headline targets.
Tento návrh však neznamená len ústup od pôvodných cieľov lisabonskej stratégie, ale bráni aj priblíženiu sa k cieľu tisícročia znížiť na polovicu počet ľudí žijúcich pod hranicou chudoby.
However, this proposal not only represents a backward step with regard to the initial objectives of the Lisbon Strategy, but also prevents us even getting close to the Millennium Development Goals of halving the number of people living below the poverty threshold.
Preto musíme minimálne zdvojnásobiť tento cieľ a urobiť z neho hodnoverný cieľ pomocou vhodných opatrení.
As a result, this target should be at least doubled and made more credible with appropriate measures.
Musíme investovať do podpory integrácie a sociálneho začlenenia s cieľom zabezpečiť dodržiavanie základných ľudských práv a zamerať sa na jasné záväzky vo vzťahu k formulácii politík Európskej únie a na vnútroštátne úsilie v boji proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, na zabezpečenie univerzálneho prístupu k základným verejným službám a zabezpečenie práva na zdravie, vzdelanie a odbornú prípravu, bývanie, sociálnu ochranu, pracovné miesta so zaručenými právami, spravodlivé mzdy, slušné dôchodky a zodpovedajúci príjem pre všetkých.
We need to ensure the promotion of social integration and inclusion, in order to guarantee protection of fundamental human rights, and we need clear commitments to draw up EU and national policies to combat poverty and social exclusion, by ensuring universal access to essential public services and the right to health, vocational education and training, housing, social protection, employment with rights, fair wages, decent pensions and an adequate income for everyone.
Je potrebné tiež stanoviť celkový cieľ, pričom prednosť majú mať hospodárska a sociálna súdržnosť a ochrana základných ľudských práv, čo znamená rovnováhu medzi hospodárskou politikou, politikou zamestnanosti, sociálnou a environmentálnou politikou a spravodlivým prerozdelením bohatstva a príjmov.
A global objective also needs to be established, prioritising economic and social cohesion and the protection of fundamental human rights, which implies a balance between economic, employment, social and environmental policies and a fair redistribution of income and wealth.
Úloha minimálneho príjmu v boji proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu
Role of minimum income in combating poverty and promoting social inclusion
Videli sme, že najlepším spôsobom boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu je prevencia, ktorá si vyžaduje:
We have already seen that the best way of combating poverty and social exclusion is to prevent them, which means that we must: whereas it is necessary for this purpose:
- zlepšiť kvalitu pracovných miest a miezd, čo je nevyhnutným základom pre rozvoj a výsledok krízy,
- improve the quality of jobs and wages, which forms the fundamental basis for development and recovery from the crisis;
- ustanoviť skutočné právo na príjem považované za základnú sociálnu investíciu,
- establish a genuine right to income, regarded as a basic social investment;
- zabezpečiť spravodlivé dôchodky a rodinné prídavky,
- guarantee decent pensions and family benefits;
- zabezpečiť univerzálny prístup ku kvalitným verejným službám.
- ensure universal access to high-quality public services.
Je známa dôležitosť úlohy systémov sociálnej ochrany, ktorá má za cieľ zabezpečiť úroveň sociálnej súdržnosti potrebnej pre hospodársky a sociálny rozvoj, zabezpečiť sociálne začlenenie, zlepšiť úroveň odbornej prípravy osôb vylúčených z trhu práce a zabezpečiť uplatňovanie základných práv a rovnosti príležitostí.
It is well-known that social protection systems have an important role to play in ensuring the level of social cohesion needed for economic and social development, in guaranteeing social inclusion, in improving the level of training of people excluded from the labour market, and in guaranteeing the exercise of fundamental rights and equal opportunities.
Existujú skupiny obyvateľstva a najviac zraniteľné skupiny, pričom netreba zabudnúť na osoby so zdravotným postihnutím, prisťahovalcov, rodiny s veľkým počtom detí a neúplné rodiny s jedným rodičom, chronicky chorých a bezdomovcov, ktorí potrebujú pomoc a zabezpečenie slušného príjmu.
There are sections of the population and more vulnerable groups, not forgetting those people with disabilities, immigrants, large or single-parent families, the chronically ill and the homeless, who need support to guarantee them a decent income.
Z rôznych skúseností s minimálnou mzdou vo väčšine krajín Európskej únie spolu s opatreniami sociálneho začlenenia sa ukazuje, že ide o dôležitý doplnkový spôsob, ako zabrániť chudobe a sociálnemu vylúčeniu.
The various experiments with minimum incomes carried out in most of the European Union countries, accompanied by social integration measures, show that this is a further essential way of combating poverty and social exclusion.
Kľúčový prvok v systémoch sociálnej ochrany a poskytovania minimálneho príjmu preto možno vymedziť ako garantovanú finančnú sumu pre tých, ktorí ju nemôžu získať bez pomoci.
As a key part of social protection systems, the provision of a minimum income can therefore be defined as a guaranteed financial sum for those who cannot achieve this without help.
Nárok na minimálnu mzdu je univerzálny (uplatniteľný na všetkých občanov) a je bezpríspevkový (bez nutnosti pravidelných platieb do fondu, ako je poistenie).
The right to a minimum income is universal (applicable to all citizens) and non-contributory (does not require periodic payments into a fund, such as insurance).
Toto opatrenie existuje v niekoľkých európskych krajinách a je charakterizované v rámci rôznych foriem tým, že sa zabezpečí minimálna úroveň príjmu, čo sa považuje za základ pre živobytie občanov, spolu s rozvojom stimulov pre príjemcov, aby sa stali autonómnymi vo vzťahu k tejto podpore.
This measure exists in several European countries and is characterised, in its various forms, by the guarantee of a minimum level of income, regarded as essential for subsistence, together with the development of incentives so that beneficiaries can become independent of this support.
Uvádza sa to v odporúčaní 92/441/EHS o spoločných kritériách týkajúcich sa dostatočných zdrojov a sociálnej pomoci v rámci systémov sociálnej ochrany.
This was encouraged by Recommendation 92/441/EEC, which adopted the definition of common criteria concerning ‘sufficient resources and social assistance in social protection systems’.
V sociálnej agende uverejnenej vo februári 2005 Európska komisia zopakovala svoj záväzok uverejniť oznámenie na túto tému, ktorý splnila vo februári 2006, ale iba v podobe konzultácií.
In the Social Agenda, published in February 2005, the European Commission reiterated its commitment to publish a communication on this issue, which it did in February 2006, but only in the form of a consultation.
Následne 3. októbra 2002 Komisia preložila odporúčanie KOM(2008)0639 o aktívnom začleňovaní ľudí vylúčených z trhu práce a Európsky parlament prijal o tejto téme uznesenie 6. mája 2009.
Subsequently, in 2008, the Commission submitted Recommendation COM(2008)0639 of 3 October 2008 on the active inclusion of people excluded from the labour market, and Parliament adopted its resolution on this topic on 6 May 2009.
Nastal teda čas na návrat k predchádzajúcim záväzkom z roku 1992, ako aj k ich doplneniu a zlepšeniu ich účinnosti, a zároveň treba skonštatovať, že takzvané aktívne začleňovanie neznamená krok späť pre tých, ktorí majú malé možnosti vstúpiť na trh práce so zaručenými právami a spravodlivými mzdami, čo si vyžaduje účasť chudobných a vylúčených osôb, pracovníkov a sociálnych a odborových organizácií, ktoré ich zastupujú, v celom tomto procese.
It is therefore time to return to the previous commitments, which date back to 1992, and to add to them and improve their effectiveness, while noting that ‘active inclusion’ does not mean a backward step for all those who have little chance of entering the market for jobs with rights and fair wages, as it requires the participation in the whole process of the poor and excluded, workers, and the social and trade union organisations that represent them.
Tabuľka I – Hranica chudoby a miera rizika chudoby
Table I - Poverty threshold and at-risk-of-poverty rate
Hranica chudoby
Poverty threshold
(v PKS)
(in PPS)
Miera rizika chudoby pre obyvateľstvo:
At-risk-of-poverty rate for:
65 a viac rokov
65 or above
Tabuľka II – Materiálna deprivácia, 2008
Table II - Material deprivation, 2008
Miera materiálnej deprivácie
Material deprivation rate
Percento populácie, ktoré si nemôže dovoliť:
% of population who cannot afford:
týždeň dovolenky mimo domova
To pay for a one week annual holiday away from home
primerané kúrenie bytu
To keep their home adequately warm
mať jedlo z mäsa, kurčaťa, rýb alebo vegetariánskych alternatív každý deň
A proper meal every day
osobné vozidlo
A personal car
o rozvoji potenciálu zamestnanosti v novom udržateľnom hospodárstve
on developing the job potential of a new sustainable economy
STANOVISKO Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín 28
OPINION Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 26
STANOVISKO Výboru pre priemysel, výskum a energetiku .........................33
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............30
STANOVISKO Výboru pre regionálny rozvoj .....................................................39
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................36
STANOVISKO Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť ..............................44
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ...40
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE..............................................49
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................46
– so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Európa 2020: Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu ( KOM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Europe 2020: A European strategy for smart, sustainable and inclusive growth' ( COM(2010)2020 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Začlenenie problematiky trvalo udržateľného rozvoja do politík EÚ: správa o plnení stratégie trvalo udržateľného rozvoja Európskej únie za rok 2009 ( KOM(2009)0400 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Mainstreaming sustainable development into EU policies: 2009 Review of the European Union Strategy for Sustainable Development' ( COM(2009)0400 ),
– so zreteľom na návrh Komisie na rozhodnutie Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov – Časť II integrovaných usmernení stratégie Európa 2020 ( KOM(2010)0193 ),
– having regard to the Commission proposal for a Council Decision on guidelines for the employment policies of the Member States, Part II of the Europe 2020 Integrated Guidelines ( COM(2010)0193 ),
EÚ L 39, 13.2.2008, s.
OJ L 39, 13.2.2008, p.
13. z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (prepracovaná verzia),
13. of the European Parliament and of the Council of 19 May 2010 on the energy performance of buildings (recast version),
– so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES z 23. apríla 2009 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie a o zmene a doplnení a následnom zrušení smernici 2001/77/ES a 2003/30/ES
– having regard to Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the promotion of the use of energy from renewable sources and amending and subsequently repealing Directives 2001/77/EC and 2003/30/EC
– so zreteľom na bielu knihu Komisie s názvom Adaptácia na zmenu klímy: Európsky rámec opatrení ( KOM(2009)0147 ) a svoje uznesenie k nej zo 6. apríla 2010
– having regard to the Commission White Paper entitled 'Adapting to climate change: Towards a European framework for action' ( COM(2009)0147 ) and its resolution thereon of 6 May 2010
Prijaté texty, P7_TA-PROV(2010)0154 . ,
Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)0154 . ,
– so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Doprava šetrnejšia k životnému prostrediu ( KOM(2008)0433 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Greening Transport' ( COM(2008)0433 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Stratégia implementácie internalizácie externých nákladov ( KOM(2009)0435 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Strategy for the internalisation of external costs' ( COM(2009)0435 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Energetická politika pre Európu ( KOM(2007)0001 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'An Energy Policy for Europe' ( COM(2007)0001 ),
– so zreteľom na závery Európskej rady z 10. – 11. decembra 2009, najmä na body 21 – 24,
– having regard to the conclusions of the European Council of 10/11 December 2009, in particular points 21-24,
– so zreteľom na správu predsedníctva Rady o preskúmaní stratégie trvalo udržateľného rozvoja EÚ za rok 2009
– having regard to the Council Presidency Report on the 2009 Review of the EU Sustainable Development Strategy
– so zreteľom na Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o klimatických zmenách (UNFCCC) a Kjótsky protokol k tomuto dohovoru,
– having regard to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and to the Kyoto Protocol to the UNFCCC,
– so zreteľom na dokument integrovanej prevencie a kontroly znečistenia (IPCC) z roku 2007 s názvom Zmena klímy 2007: súhrnná správa, príspevok pracovných skupín I, II a III k štvrtej hodnotiacej správe Medzivládneho panelu o zmene klímy,
– having regard to the 2007 IPPC document entitled 'Climate Change 2007: Synthesis Report, Contribution of Working Groups I, II and III to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change',
– so zreteľom na revíznu správu pána Sterna z roku 2006 o vplyve zmeny klímy na hospodárstvo,
– having regard to the 2006 Stern Review Report on the Economics of Climate Change,
– so zreteľom na iniciatívu UNEP, ILO, IOE a ITUC z roku 2008 o ekologických pracovných miestach názvom Ekologické pracovné miesta: dôstojná práca v trvalo udržateľnom nízkouhlíkovom svete.
– having regard to the 2008 UNEP, ILO, IOE and ITUC Green Jobs Initiative entitled 'Green Jobs: Towards Decent Work in a Sustainable, Low-Carbon World',
– so zreteľom na podkladovú správu organizácie ILO s názvom Globálne výzvy pre trvalo udržateľný rozvoj: stratégie pre ekologické pracovné miesta predložené na konferencii ministrov práce a zamestnanosti skupiny G8, ktorá sa konala v meste Niigata v Japonsku od 11. do 13. mája 2008,
– having regard to the ILO background note entitled 'Global Challenges for Sustainable Development: Strategies for Green Jobs' submitted to the G8 Labour and Employment Ministers Conference held in Niigata, Japan, from 11 to 13 May 2008,