natgillin/translations-raw huggingface dataset:
22. zdôrazňuje, že je obzvlášť dôležité uľahčiť elektronický obchod v EÚ, ktorý je nedostatočne rozvinutý, a považuje za nutné posúdiť, či by rozdiely medzi vnútroštátnymi systémami zmluvného práva mohli predstavovať prekážku pre rozvoj tohto sektora, ktorý podniky a spotrebitelia opodstatnene vnímajú ako potenciálnu hnaciu silu budúceho rastu;
Emphasises the particular importance of facilitating e-commerce in the EU, given that this sector is underdeveloped, and considers it necessary to assess whether differences between national contract law systems could represent an obstacle to the development of that sector, which has rightly been identified by businesses and consumers as a potential motor for future growth;
Von Bar, Clive, Schulte-Nölke et al. (eds.), Principles, Definitions and Model Rules of European Private Law – Draft Common Frame of Reference (DCFR), 2008. a z publikácií Principes contractuels communs (všeobecné zmluvné zásady) a Terminologie contractuelle commune (všeobecná zmluvná terminológia)
Von Bar, Clive, Schulte-Nölke et al. (eds.), Principles, Definitions and Model Rules of European Private Law – Draft Common Frame of Reference (DCFR), 2008. and the 'Principes contractuels communs' and 'Terminologie contractuelle commune'
B. Fauvarque-Cosson, D. Mazeaud (dir.), collection 'Droit privé comparé et européen' , Volumes 6 and 7, 2008. ; a že by sa jeho odporúčania týkajúce sa spotrebiteľského zmluvného práva mali zakladať na skutočne vysokej úrovni ochrany;
B. Fauvarque-Cosson, D. Mazeaud (dir.), collection 'Droit privé comparé et européen' , Volumes 6 and 7, 2008. ; and that its recommendations on consumer contract law should be based on a genuinely high level of protection;
Uplatňovanie nástroja európskeho zmluvného práva v praxi
Application of a European contract law instrument in practice
Komisia OSN pre medzinárodné obchodné právo, Správa pracovnej skupiny III (riešenie sporov on-line) o práci počas jej 22. zasadnutia (Report of Working Group III (Online Dispute Resolution) on the work of its twenty-second session (Viedeň, 13. – 17. decembra 2010), s.
United Nations Commission on International Trade Law Report of Working Group III (Online Dispute Resolution)on the work of its twenty-second session (Vienna, 13-17 December 2010), p.
8, 10. , a preto odporúča, aby Komisia sledovala vývoj v iných medzinárodných orgánoch;
8, 10. and therefore recommends that the Commission follows developments within the other international bodies;
34. zdôrazňuje, že hoci konečným preverením účinnosti každého finálneho nástroja je samotný vnútorný trh, musí sa vopred preukázať, že iniciatíva je pre spotrebiteľov pridanou hodnotou a nebude komplikovať cezhraničné transakcie ani spotrebiteľom, ani podnikom; kladie dôraz na to, že je nevyhnutné stanoviť pravidlá o poskytovaní adekvátnych informácií o existencii a fungovaní tohto nástroja pre všetky prípadné zainteresované a zúčastnené strany (vrátane vnútroštátnych súdov);
Emphasises that although the supreme test of the effectiveness of any final instrument is the internal market itself, it must be established beforehand that the initiative represents an added value to consumers and will not complicate cross-border transactions for both consumers and businesses; emphasises the need to include rules on the provision of appropriate information concerning its existence and the way it works to all potential interested parties and stakeholders (including national courts);
37. zdôrazňuje, že je nesmierne dôležité zapojiť všetky zúčastnené strany z celej Únie a z rozličných odvetví činnosti vrátane právnikov, a pripomína Komisii, aby pred prijatím rozhodnutia na základe výsledkov skupiny odborníkov uskutočnila rozsiahlu a transparentnú konzultáciu so všetkými zainteresovanými subjektmi;
Emphasises the vital importance of involving stakeholders from throughout the Union and from different sectors of activity, including legal practitioners and recalls the Commission to undertake a wide and transparent consultation with all the stakeholders before it takes a decision based on the results of the Expert Group;
Zmluvným právom sa určujú a organizujú transakcie v rámci vnútorného trhu, je teda zjavné, že má potenciál týmto transakciám klásť prekážky alebo ich uľahčovať.
Contract law determines and organises transactions within the internal market, its potential for both hindering and facilitating those transactions is therefore obvious.
Výberom správnej cesty napredovania v oblasti zmluvného práva sa dá významným spôsobom prispieť k zlepšeniu fungovania vnútorného trhu a k sprístupneniu jeho plného potenciálu podnikom, najmä malým a stredným podnikom a spotrebiteľom.
Choosing the right way forward in the area of contract law can make a significant contribution to improving the functioning of the internal market and opening up its full potential for businesses, in particular SMEs, and consumers.
Komisia diskusiu rozšírila tým, že v roku 2001 vydala oznámenie, v ktorom sa zameriavala na možné problémy, ktoré by mohli vyplynúť z rozdielov v zmluvnom práve v rámci vnútorného trhu, a na možnosti opatrení.
The Commission has broadened the debate by issuing its Communication of 2001, focusing on possible problems divergences in contract law might raise within the internal market and on possible options for action.
V súvislosti s odozvou na túto konzultáciu vydala Komisia v roku 2003 akčný plán, v ktorom medziiným navrhovala vypracovanie spoločného referenčného rámca obsahujúceho vymedzenia, spoločné zásady a modelové pravidlá s cieľom zlepšiť kvalitu a súdržnosť európskeho zmluvného práva.
Within the light of the responses to this consultation, the Commission has issued an Action Plan in 2003, proposing, inter alia , the elaboration of a Common Frame of Reference, containing definitions, common principles and model rules, with a view to improving the quality and coherence of European Contract Law.
V ďalšom oznámení z roku 2004 Komisia ustanovila následné opatrenia k uvedenému akčnému plánu a zároveň navrhla revíziu acquis Únie v tejto oblasti a v roku 2008 predložila návrh smernice o právach spotrebiteľa.
In a further Communication, in 2004, the Commission has set out the follow-up to that Action Plan and also proposed to review the Union a c quis in the area, it submitted in 2008 a proposal for a Directive on consumer rights.
Pokiaľ ide o európske zmluvné právo a spoločný referenčný rámec, Komisia už dvakrát podala správu o pokroku zaznamenanom v tejto oblasti a teraz znova navrhla pre túto oblasť formou zelenej knihy množstvo opatrení.
As regards European Contract Law and the Common Frame of Reference, the Commission has reported twice on progress in this area, and has, now again, proposed a number of actions to take in the area in the form of a Green Paper.
Pozornosť si zasluhuje aj skutočnosť, že Parlament vo viacerých svojich uzneseniach na túto tému opakovane uznal výhody, ktoré by zlepšenie rámca v oblasti zmluvného práva prinieslo pre vnútorný trh, že ďalej uvítal myšlienku spoločného referenčného rámca a naliehavo žiadal, aby bol zapojený Parlament a príslušné zúčastnené strany.
It merits attention that the Parliament has, in its various resolutions on this matter, repeatedly acknowledged the benefits an improved contract law framework has on the internal market, has further welcomed the idea of a Common Frame of Reference, and has insisted on close involvement of itself and the stakeholders concerned.
Cieľom správy je reagovať na nedávno vypracovanú zelenú knihu Komisie o európskom zmluvnom práve a stanoviť priority Parlamentu pre túto oblasť.
The report intends to respond to the recent Commission Green Paper on European Contract Law, and to set out the Parliament's priorities in this area.
Vzhľadom na to, že každá iniciatíva v oblasti zmluvného práva bude musieť jasne reagovať na aktuálne potreby a problémy podnikov a spotrebiteľov, sa spravodajkyňa nazdáva, že akékoľvek zdôvodnenie v tejto oblasti sa bude musieť zakladať na praktických dôkazoch týkajúcich sa súčasnej situácie v zmluvnom práve a akýchkoľvek ťažkostí, s ktorými sa podniky a spotrebitelia stretávajú, predovšetkým pri cezhraničných transakciách.
Given that any initiative in contract law will have to closely respond to actual needs and concerns of businesses and consumers, the rapporteur believes that any reasoning in this area needs to be built on practical evidence relating to the current situation in contract law and any difficulties that businesses and consumers encounter, in particular in cross-border transactions.
Správa preto odkazuje na niekoľko súborov najnovších údajov:
The report therefore refers to several sets of recent data:
– Zväz malých podnikov Spojeného kráľovstva vo svojom pozičnom dokumente k nariadeniu Rím I v roku 2007 vyrátal, že vstup na trh elektronického obchodu ktoréhokoľvek členského štátu by podnik stálo 15 000 EUR, pričom tieto náklady zahŕňajú právne poplatky, náklady na preklad a poplatky na zavedenie systému.
– The UK Federation of Small Businesses have calculated in their position paper on the Rome I Regulation, 2007, that it would cost a business an amount of € 15,000 to enter the e-commerce market of one Member State, the costs including legal fees, translation fees and implementation fees.
– na základe zistených informácií bolo v období medzi 30. januárom a 7. februárom 2008 opýtaných celkovo 7 282 manažérov v 27 členských štátoch a Nórsku pre prieskum Flash Eurobarometer 224, 2008 o „obchodných prístupoch k cezhraničnému predaju a ochrane spotrebiteľa“.
– For the Flash Eurobarometer 224, 2008, on "Business attitudes towards cross-border sales and consumer protection", according to the information provided, a total of 7,282 managers in the 27 Member States and Norway were interviewed between 30 January and 7 February 2008.
Medzi hlavné zistenia patria tieto výsledky (Hlavné zistenia, s.
Among the main findings are the following results (Main findings, p.
· Tri štvrtiny maloobchodníkov v EÚ predávajú tovar iba na domácom trhu.
· Three-quarters of EU retailers sell only to their domestic markets.
Okrem toho podniky, ktoré sa s najväčšou pravdepodobnosťou zapoja do cezhraničného maloobchodu, sú malé a stredné až väčšie maloobchodné podniky.
Furthermore, the businesses most likely to be involved in cross-border retailing are medium and medium-large retail enterprises.
· Vnímané náklady vyplývajúce z plnenia rôznych vnútroštátnych právnych predpisov týkajúcich sa spotrebiteľských transakcií považuje 60 % maloobchodníkov za prekážku, ktorá ich znepokojuje.
· The perceived cost of complying with different national laws regulating consumer transactions was seen by 60% of the retailers as an obstacle that caused them concern.
· Ďalej sa zistilo, že 46 % maloobchodníkov súhlasilo s tým, že keby sa v celej Únii zjednotili ustanovenia právnych predpisov týkajúcich sa spotrebiteľských transakcií, ich cezhraničný predaj by sa zvýšil.
· It was further found that 46% of the retailers agreed that if the provisions of the laws regulating consumer transactions were harmonised throughout the Union, their cross-border sales would increase.
41 % z nich tvrdí, že objem ich cezhraničného predaja by sa nezmenil.
41 % said the level of cross-border sales would not change.
Kým 75 % opýtaných momentálne neobchoduje cezhranične, iba 41 % tvrdí, že by tak ani naďalej neobchodovalo, ani ak by sa predpisy zjednotili.
Furthermore, whereas 75% do not currently sell cross-border, only 41% say that they would continue not to do so if regulations were harmonised.
– Dôkazy použité z oznámenia Komisie z 22. októbra 2009 o cezhraničnom elektronickom obchode medzi podnikmi a spotrebiteľmi v EÚ ( KOM(2009)0557 ) majú podľa informácií obsiahnutých v uvedenom oznámení tento základ: účastníci testovania vo všetkých členských štátoch dostali pokyny, aby zostavili zoznam 100 obľúbených výrobkov na internete a zaznamenali celkovú cenu vrátane všetkých poplatkov za doručenie a nákladov.
– The evidence used from the Communication from the Commission of 22 October 2009 on Cross-Border Business to Consumer e-Commerce in the EU ( COM(2009)0557 ) has, according to the information contained in that communication, the following background: testers located in all the Member States were instructed to search for a list of 100 popular products on the internet and to record the total price, all delivery charges and costs included.
Spravilo sa porovnanie medzi domácou a cezhraničnou ponukou, ak bola dostupná.
Domestic and cross-border offers, if available, were compared.
Zaznamenala sa aj dostupnosť výrobkov a to, či bolo možné uskutočniť transakciu.
Also the availability of products and whether the transaction could be concluded was recorded.
Tu sú niektoré zo získaných výsledkov:
The following were some of the findings obtained:
· Cenové porovnanie: V 13 z 27 členských štátov EÚ (Portugalsko, Taliansko, Slovinsko, Španielsko, Dánsko, Rumunsko, Lotyšsko, Grécko, Estónsko, Fínsko, Maďarsko, Cyprus, Malta) sa účastníkom testovania podarilo pri aspoň polovici všetkých hľadaných výrobkov nájsť jednu cezhraničnú ponuku, ktorá bola aspoň o 10 % lacnejšia ako najlepšia domáca ponuka ( KOM(2009)0557 , s.
· Price comparison: in 13 EU Member States out of the 27 (Portugal, Italy, Slovenia, Spain, Denmark, Romania, Latvia, Greece, Estonia, Finland, Hungary, Cyprus, Malta) for at least half of all the product searches, testers were able to find one cross-border offer that was at least 10% cheaper than the best domestic offer (COM (2009)0557, p.
· Prístup k výrobkom: V rámci hore opísaného testovania účastníci na Cypre, Malte a v Luxembursku, ale tiež v Litve, Lotyšsku, Írsku, Belgicku, Estónsku, Portugalsku a Fínsku nedokázali nájsť domáce internetové ponuky v prípade najmenej polovice zo 100 výrobkov , ktoré hľadali ( KOM(2009)0557 , s.
· Access to products: within the exercise described above, testers in Cyprus, Malta, and Luxembourg, but also in Lithuania, Latvia, Ireland, Belgium, Estonia, Portugal and Finland could not find domestic online offers for at least half the products contained within their search for 100 products (COM (2009)0557, p.
· Neúspech on-line transakcií: z 10 964 cezhraničných testov, ktoré sa uskutočnili, bolo možné zadať objednávku len priemerne v 39 % prípadov, ak sa internetový obchod nenachádzal na území tej istej krajiny ako spotrebiteľ.
· Failure of online transactions: Within the 10,964 cross border tests that were carried out, an order could be only placed in on average 39 % of the cases where the online shop was not located within the same country as the consumer.
61 % ostatných objednávok by bolo neúspešných buď preto, že predajcovia odmietli uskutočniť predaj do krajiny spotrebiteľa, alebo z iných dôvodov.
61 % of the orders would have failed, because the retailer refused to serve the consumer's country or for other reasons.
Spravodajkyňa sa nazdáva, že tieto údaje odhaľujú prípady, v ktorých rozdiely v zmluvnom práve odrádzajú podniky, konkrétne malé a stredné podniky, od uskutočňovania cezhraničného obchodu, a tak im bránia vo využívaní príležitostí a prínosov, ktoré ponúka vnútorný trh.
The rapporteur believes that these data make a case that divergences in contract law discourage businesses, in particular SMEs, from engaging into cross-border trade and keep them from benefiting from opportunities and gains which the Internal Market offers.
Navyše potvrdzujú, že spotrebitelia sú v dôsledku slabej cezhraničnej hospodárskej súťaže znevýhodnení obmedzeným výberom výrobkov, vyššími cenami a nižšou kvalitou; spotrebiteľom môže byť dokonca odoprený prístup k cezhraničným ponukám vôbec.
They further confirm that consumers are disadvantaged by limited product choice, higher prices and lower quality due to weak cross-border competition; consumers even may be refused access to cross-border offers altogether.
Štruktúra tejto správy
Structure of the report
Spravodajkyňa zastáva názor, že treba podporiť možnosť ustanovenia voliteľného nástroja pre európske zmluvné právo prostredníctvom nariadenia (Možnosť 4).
The rapporteur takes the view that the option of setting up an optional instrument (OI) for European Contract Law by virtue of a regulation (Option 4) is to be favoured.
Mohol by ho dopĺňať súbor nástrojov pre Komisiu a zákonodarcu (Možnosť 2) a mal by sa vykonávať prostredníctvom medziinštitucionálnej dohody.
It could be complemented by a "toolbox" for Commission and legislator (Option 2) which should be implemented by an interinstitutional agreement.
Vďaka tomu, že súbor nástrojov by mohol byť ustanovený rýchlo, by sa zabezpečilo najprv testovanie jednotlivých súčastí spoločného referenčného rámca v praxi a prvá jurisprudencia, čím by sa pripravil právny základ, na ktorom bude voliteľný nástroj pôsobiť.
The speed with which a "toolbox" could be drawn up would ensure first field testing of individual elements of the CFR and first jurisprudence, thus preparing the legal background against which an OI will operate.
Spravodajkyňa vidí vo voliteľnom nástroji jasnú výhodu v porovnaní so súčasným medzinárodným súborom pravidiel, napríklad s Viedenským dohovorom o medzinárodnej kúpe tovaru alebo so súborom zásad medzinárodných obchodných zmlúv Medzinárodného ústavu pre zjednotenie súkromného práva, pretože poskytne právnu istotu vďaka judikatúre Súdneho dvora, ako aj jazykovú pluralitu.
The rapporteur sees it as a clear advantage of an OI, for instance compared against existing international sets of rules as the Vienna Convention on International Sale of Goods (CISG) or the UNIDROIT Principles of International Commercial Contracts, that it will provide legal certainty under the jurisdiction of the Court of Justice and language plurality.
Spravodajkyňa považuje za mimoriadne výhodné, že voliteľný nástroj rozšíri možnosť výberu zmluvných strán, a pokiaľ by ho zmluvné strany vnímali ako atraktívny a vybrali si ho, bude to znamenať prínos.
The rapporteur particularly sees it as advantageous that an OI will enlarge the choice of parties, and will have benefits should it be perceived as attractive by the parties and chosen.
A ak by ho aj nevyužili, neboli by poškodené.
It will not be of any detriment if it is not chosen.
Zároveň sa spravodajkyňa nazdáva, že monitorovací a kontrolný mechanizmus bude mať zásadný význam pri zabezpečovaní toho, aby voliteľný nástroj uspokojoval potreby trhu a držal krok s právnym a hospodárskym vývojom.
The rapporteur further takes the view that a monitoring and review mechanism will be of crucial importance in order to ensure that the OI keeps up with market needs and legal and economic developments.
Spravodajkyňa sa domnieva, že voliteľný nástroj by sa mal vzťahovať rovnako na zmluvy medzi podnikmi, ako na zmluvy medzi podnikmi a spotrebiteľmi.
The rapporteur considers that both business-to-business and business-to-consumer contracts should be covered by an OI.
Je presvedčená o tom, že úroveň ochrany spotrebiteľa by musela byť vyššia, aby sa zabezpečili očakávané účinky na vnútornom trhu.
She believes that the level of consumer protection would need to be high in order to ensure the expected internal market effects.
Zároveň zastáva názor, že voliteľný nástroj by mohol byť dostupný ako možnosť pri cezhraničnom a domácom styku, ale vyjadruje želanie, aby sa táto otázka podrobne preskúmala z toho hľadiska, či by dostupnosť voliteľného nástroja pri domácich transakciách mala vplyv na vývoj vnútroštátneho zmluvného práva a ak áno, akým spôsobom; takáto analýza by sa mohla vypracovať v rámci posúdenia vplyvu, ktoré bude musieť sprevádzať návrh každého nástroja zmluvného práva.
She further takes the view that an OI could be available for opt-in both in cross-border and domestic situations, but wishes to see the question thoroughly analysed whether and how the availability of an OI for domestic transactions would affect the evolution of national contract laws; such analysis could be done in the framework of the impact assessment which will have to accompany the proposal of any contract law instrument.
Spravodajkyňa poznamenáva, že sú snahy obmedziť budúci nástroj zmluvného práva na elektronický obchod alebo predaj na diaľku, no uznáva, že podobné zmluvy by boli jednou z prvých hlavných oblastí, v ktorých by sa plánovaný nástroj uplatňoval, ale nechce vytvárať umelé rozlišovanie medzi „virtuálnymi“ transakciami/transakciami na diaľku a osobnými transakciami, a preto nepodporuje obmedzenie rozsahu uplatňovania voliteľného nástroja týmto smerom.
The rapporteur notes that there are voices wishing to limit a future contract law instrument to e-commerce or distance selling and acknowledges that such contracts would be one of the main fields of application of a future instrument, but she does not wish to create an artificial differentiation between "virtual"/distance and face-to-face transactions and therefore does not favour to limit the scope of an OI in that respect.
Pokiaľ ide o hmotnú podstatu nástroja, spravodajkyňa je presvedčená o tom, že by sa mal zameriavať na zásadné otázky zmluvného práva.
As regards the material scope of the instrument, the rapporteur believes that it should focus on core issues of contract law.
V súvislosti s pokrytím osobitných druhov zmlúv sa spravodajkyňa nazdáva, že ustanovenia o predaji tovaru si zasluhujú prednosť, ako aj zmluvy o službách.
Concerning the coverage of specific types of contract, the rapporteur believes that provisions on sale of goods merit priority, as well as service contracts.
Ďalej chce pripomenúť, že Parlament už vo svojom uznesení z 2. septembra 2003 zdôraznil, že voliteľný nástroj v oblasti spotrebiteľských zmlúv a poistných zmlúv by mal byť prioritou, a vidí, že voliteľný nástroj bude mať prínos predovšetkým v súvislosti s poistnými zmluvami malého rozsahu.
She further wishes to recall that Parliament has already emphasised in its resolution of 2 September 2003 that an opt-in instrument in the areas of consumer contracts and insurance contracts should be a priority, she sees benefits for an OI in particular in respect of small scale insurance contracts.
Spravodajkyňa má ďalej záujem o preskúmanie príležitostí, ktoré voliteľný nástroj môže poskytnúť v oblasti digitálnych práv a úžitkové vlastníctva, ide o otázky, ktoré sa spomenuli v prebiehajúcich diskusiách.
The rapporteur further is interested in exploring the opportunities the OI can offer as regards digital rights and beneficial ownership, issues that have been raised in the ongoing discussions.
Na druhej strane považuje spravodajkyňa za potrebné jasne vymedziť hranice, pokiaľ ide o druhy zmlúv, na ktoré sa nástroj vzťahuje.
On the other hand, the rapporteur sees a need to clearly define the limits as regards types of contracts covered.
Malo by byť napríklad zrejmé, že komplexné verejnoprávne zmluvy alebo isté rozsiahle zmluvy v oblasti verejného obstarávania by pod voliteľný nástroj nespadali.
For instance, it should be clear that complex public law contracts or certain large scale contracts in the area of public procurement would not fall under an OI.
V tejto časti sa spravodajkyňa zmieňuje o množstve otázok, ktoré sa pre praktické uplatňovanie voliteľného nástroja zdajú byť dôležité.
In this section, the rapporteur raises a number of issues that appear important for the practical application of an OI.
Predovšetkým zdôrazňuje, že kľúčovými cieľmi by mali byť jednoduchosť a pohotovosť.
She above all emphasises that simplicity and readiness for use should be a key objective.
Voliteľný nástroj bude potrebné navyše vidieť v kontexte štandardných podmienok a bude rozhodujúce, aby pre tých, ktorí mienia voliteľný nástroj využiť, najmä malé a stredné podniky, boli dostupné jednoduché a pochopiteľné súbory štandardných pravidiel.
Furthermore, an OI will have to be seen in the context of standard terms and conditions, and it will be crucial for those seeking to use the OI, in particular for SMEs, that simple and comprehensible sets of standard rules are available.
Keby bol zavedený nejaký druh systému známky dôveryhodnosti, ešte viac by to upevnilo dôveru spotrebiteľa.
If some form of trust mark system were in place, this would ensure additional consumer confidence.