natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rada bola splnomocnená stanoviť pravidlá upravujúce činnosť európskych strán a najmä ich financovanie v rámci spolurozhodovacieho postupu s Parlamentom.
The Council was empowered to lay down regulations governing European parties and particularly their financing, in co-decision with the Parliament.
Na ceste k zotaveniu zo sklamania zo Zmluvy z Nice sa v Laekenskej deklarácii z decembra 2001 predložilo viacero vecných otázok o budúcej úlohe Európskeho parlamentu.
On the road to recovery from the disappointment of the Nice Treaty, the Laeken Declaration, in December 2001, posed various pertinent questions about the future role of the European Parliament.
Mala by sa úloha Európskeho parlamentu posilniť?
‘Should the role of the European Parliament be strengthened?
Mali by sme rozšíriť právo spolurozhodovania alebo nie?
Should we extend the right of codecision or not?
Mal by sa prehodnotiť spôsob, akým volíme poslancov Európskeho parlamentu?
Should the way in which we elect the members of the European Parliament be reviewed?
Mal by sa vytvoriť európsky volebný obvod alebo by sa volebné obvody mali naďalej určovať vnútroštátne?
Should a European electoral constituency be created, or should constituencies continue to be determined nationally?
Možno kombinovať oba tieto systémy?
Can the two systems be combined?’
Je však treba priznať, že keď ústavný konvent diskutoval o týchto otázkach, volebný systém bol na nižšom rebríčku priorít než právomoci Parlamentu a jeho miesto v medzinštitučnej rovnováhe.
When the constitutional Convention discussed these questions, however, it must be admitted that the electoral system was of a lower order of priority to those of the powers of the Parliament and its place in the inter-institutional balance.
Spravodajca bol členom Konventu o budúcnosti Európy (2002 – 2003) a jedným z troch zástupcov Parlamentu na medzivládnej konferencii v roku 2007.
The rapporteur was a member of the Convention on the Future of Europe (2002-03) and was one of Parliament’s three representatives to the 2007 IGC.
Konvent dosť citlivo navrhol, aby sa volebný systém riadil zákonom alebo rámcovým zákonom Rady prijatým jednomyseľne, a to na základe návrhy Parlamentu a s jeho súhlasom.
The Convention proposed, sensibly enough, that the electoral system should be subject to a law or framework law of the Council, acting unanimously on a proposal from and with the consent of the Parliament.
Článok III-232 návrhu Zmluvy o Ústave pre Európu (2003).
Article III-232 of the Draft Treaty establishing a Constitution for Europe (2003).
Čo sa týka formy Parlamentu, konvent navrhol, aby Európska rada rozhodla jednomyseľne na základe návrhu Parlamentu a s jeho súhlasom.
As far as the shape of the Parliament was concerned, the Convention proposed that the European Council should take a decision, by unanimity, on a proposal from and with the consent of Parliament.
Článok I-19 ods. 2 návrhu Zmluvy o Ústave pre Európu (2003).
Article I-19(2) of the Draft Treaty establishing a Constitution for Europe (2003).
Okrem toho sa záväznou mala stať Charta základných práv, ktorej článok 39 stanovil právo každého občana voliť alebo kandidovať vo voľbách do Európskeho parlamentu v členskom štáte, v ktorom býva, za rovnakých podmienok ako štátni príslušníci tohto štátu.
Furthermore, the Charter of Fundamental Rights was to become mandatory, Article 39 of which set out the right of every citizen to vote or stand in the European Parliamentary elections in the Member State in which he or she resided, under the same conditions as nationals of that State.
Medzivládna konferencia z rokov 2003 – 2004, ktorá nadviazala na činnosť konventu, nepriniesla nijaké zmeny v postupoch, upravila však dôležité ustanovenie (článok I-20 ods. 2), ktoré znie takto:
The IGC of 2003-04 which followed up the work of the Convention made no change in the procedures but adapted the relevant clause (Article I-20(2)) to read as follows:
Európsky parlament sa skladá zo zástupcov občanov Únie.
The European Parliament shall be composed of representatives of the Union ’s citizens.
Ich počet nepresiahne sedemsto päťdesiat.
They shall not exceed 750 in number.
Zastúpenie občanov je zostupne proporčné, pričom každý členský štát má najmenej šesť členov.
Representation of citizens shall be degressively proportional, with a minimum threshold of six members per Member State .
Žiadny členský štát nemá pridelených viac ako deväťdesiatšesť kresiel.
No Member State shall be allocated more than 96 seats.
Toto znenie sa podobalo návrhu, ktorý predložilo Nemecko v čase príprav Maastrichtu, ale v tom čase bol zamietnutý.
This was rather similar to a proposal made by Germany at the time of Maastricht, but at that stage rejected.
Podľa názoru niektorých pozorovateľov sa dôležitosť zmeny historického znenia – zo „ zástupcov ľudu štátov, ktoré sú členmi Spoločenstva “ na „ zástupcov občanov Únie “ stratila.
It has been suggested that the significance of the change of the historic wording – from ‘ representatives … of the peoples of the States brought together in the Community ’ to ‘ representatives of the Union ’s citizens ’ ‑ was lost on some observers.
Hoci sa neuvažuje o tom, že výraz „ľud“ má v terajšej zmluve presný právny význam, zmena na „občanov“ nebola náhodná: pozdvihnutie občana EÚ sa v skutočnosti zdôraznilo na inom mieste v ústavnej zmluve.
Although the term 'peoples' is not thought to have any precise legal meaning in the current Treaty, the change to 'citizens' was not accidental: indeed, the elevation of the EU citizen was accentuated elsewhere in the constitutional treaty.
Konkrétne článok I-45 ods. 2, ktorý hovorí, že „Občania sú na úrovni Únie priamo zastúpení v Európskom parlamente“, (neskôr v tom istom znení uvedený Lisabonskou zmluvou v článku 10 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii).
Notably, Article I-45(2) which said that ‘Citizens are directly represented at Union level in the European Parliament', (later replicated by the Treaty of Lisbon in Article 10(2) of the Treaty on European Union).
Zástupcovia Parlamentu v konvente a na nasledujúcich medzivládnych konferenciách dúfali, že zmena podporí ďalší rozvoj nadnárodných politík, čo by malo vyústiť do populárnejšieho uznania postnárodného politického priestoru.
And representatives of the Parliament in the Convention and at the subsequent IGCs were hopeful that the change would encourage the further development of transnational politics, leading to a more popular recognition of the post-national political space.
Nedávne dejiny obdobia reflexie a rokovaní o Lisabonskej zmluve sú známejšie.
The recent story of the ‘period of reflection’ and the negotiation of the Treaty of Lisbon is more familiar.
Na medzivládnej konferencii Parlament rozhodol, že sa nebude zasadzovať o zjednotenie volebného postupu ani, ako sa už o tom raz diskutovalo, o reformu systému výsad a imunít.
At the Intergovernmental Conference, Parliament chose neither to press the case for a uniform electoral procedure nor, as had at one time been mooted, for a reform of the privileges and immunities regime.
Odhliadnuc od ústavných rokovaní sa podarilo dosiahnuť významný pokrok.
Away from the constitutional negotiations, there was significant progress.
Prvý štatút európskych politických strán bol vypracovaný v roku 2003, pričom v roku 2007 bol rozšírený o politické nadácie.
The first statute for European political parties was delivered in 2003, extended to party political foundations in 2007.
Podobne sa v roku 2005 nakoniec odsúhlasil aj štatút poslancov Európskeho parlamentu.
Likewise, the Statute for Members of the European Parliament was at last agreed in 2005.
Zatiaľ čo sa počas obnovených lisabonských rokovaní o ústavnej zmluve nediskutovalo o otázke volebného postupu, vážna polemika sa rozvinula v súvislosti s návrhom na prerozdelenie kresiel v Parlamente vo voľbách v roku 2009.
While the matter of the electoral procedure was not raised during the Lisbon renegotiation of the constitutional treaty, an intense controversy broke out concerning the proposal to redistribute seats for the Parliament to be elected in 2009.
Parlament splnil požiadavku Európskej rady z júna roku 2007, aby predložil návrh na prerozdelenie kresiel.
Parliament fulfilled the request of the European Council of June 2007 to make a proposal for the redistribution of seats.
Parlamentu sa podarilo v Lamassourovej-Severiniho správe (2007) presvedčivo definovať, ako by sa mala zásada zostupnej proporcionality uplatniť v praxi, čiže: „pomer medzi obyvateľstvom a počtom kresiel jednotlivých členských štátov sa musí líšiť v závislosti od príslušného obyvateľstva tak, že každý poslanec členského štátu s väčším počtom obyvateľov zastupuje viac obyvateľov ako každý poslanec členského štátu s nižším počtom obyvateľov a naopak, pričom však žiaden členský štát s nižším počtom obyvateľov nemôže mať viac kresiel ako členský štát s väčším počtom obyvateľov“.
Parliament succeeded, in the Lamassoure-Severin Report (2007), in convincingly defining how the principle of degressive proportionality should be applied in practice, thus: ‘the ratio between the population and the number of seats of each Member State must vary in relation to their respective populations in such a way that each Member from a more populous Member State represents more citizens than each Member from a less populous Member State and conversely, but also that no less populous Member State has more seats than a more populous Member State’.
Jeden štát, a to Taliansko, sa však ohradil proti návrhu vyplývajúcemu z uvedeného znenia, aby dostalo 72 kresiel v porovnaní so Spojeným kráľovstvom (73) a s Francúzskom (74).
However, one State, Italy, objected to the proposal, consequent on the above, to give it 72 seats compared with the UK (73) and France (74).
V posledných minútach medzivládnej konferencie sa dosiahol kompromis, na základe ktorého sa počet poslancov Parlamentu zvýšil na 751 poslancov, to znamená 750 plus predseda – a Taliansko dostalo jedno dodatočné kreslo.
In the last minutes of the IGC a compromise was reached which raised the size of the Parliament to 751 ‑ that is, 750 plus its President – and the extra seat was given to Italy.
Toto ustanovenie však, žiaľ, porušovalo prísne uplatňovanie zásady zostupnej proporcionality (definovanej Parlamentom), pretože taliansky poslanec EP zastupuje menej ľudí ako jeho španielsky kolega, a to napriek skutočnosti, že Španielsko má menej obyvateľov ako Taliansko.
Unfortunately, however, this arrangement breached the strict application of the principle of degressive proportionality (as defined by Parliament), because an Italian MEP represents fewer people than a Spanish colleague, despite the fact that Spain is less populous than Italy.
Politickú dohodu o prerozdelení kresiel potvrdila Európska rada 14. decembra 2007 (odsek 5 záverov predsedníctva). .
The political agreement on the redistribution of seats was confirmed by the European Council on 14 December 2007 (paragraph 5 of the Presidency Conclusions). .
Napriek tejto nezrovnalosti bolo Lamassourovo-Severiniho vymedzenie zostupnej proporcionality aspoň teoreticky akceptované Parlamentom aj Radou.
Notwithstanding this lapse from purity, the Lamassoure-Severin definition of degressive proportionality has been accepted, at least in theory, by both Parliament and Council.
Lisabonská zmluva bola aj napriek tomuto rozporu v súvislosti s parlamentnými kreslami konečne podpísaná 13. decembra 2007 a účinnosť nadobudla o jedenásť mesiacov neskôr, 1. decembra 2009.
In any case, after the little drama over parliamentary seats, the Treaty of Lisbon was finally signed on 13 December 2007 and entered into force, eleven months late, on 1 December 2009.
Článok 14 novej Zmluvy o Európskej únii v znení revidovanom Lisabonskou zmluvou znie takto:
Article 14 of the new Treaty on European Union, as revised by Lisbon, reads as follows.
Európsky parlament spoločne s Radou vykonáva legislatívne a rozpočtové funkcie.
The European Parliament shall, jointly with the Council, exercise legislative and budgetary functions.
Vykonáva funkciu politickej kontroly a poradnú funkciu v súlade s podmienkami ustanovenými v zmluvách.
It shall exercise functions of political control and consultation as laid down in the Treaties.
Volí predsedu Komisie.
It shall elect the President of the Commission.
Ich počet nepresiahne sedemsto päťdesiat plus predseda.
They shall not exceed 750 in number, plus the President.
Európska rada prijme jednomyseľne na základe iniciatívy Európskeho parlamentu a s jeho súhlasom rozhodnutie, ktorým sa ustanoví zloženie Európskeho parlamentu, dodržiavajúc zásady uvedené v prvom pododseku.
The European Council shall adopt by unanimity, on the initiative of the European Parliament and with its consent, a decision establishing the composition of the European Parliament, respecting the principles referred to in the first subparagraph.
Poslanci Európskeho parlamentu sú volení vo všeobecných, priamych a slobodných voľbách tajným hlasovaním na volebné obdobie piatich rokov.
The members of the European Parliament shall be elected for a term of five years by direct universal suffrage in a free and secret ballot.
Európsky parlament si z radov svojich poslancov volí predsedu a predsedníctvo.
The European Parliament shall elect its President and its officers from among its members.
Článok 223 Zmluvy o fungovaní Európskej únie znie takto:
Article 223 of the Treaty on the Functioning of the European Union reads as follows:
Európsky parlament vypracuje návrh s cieľom prijať ustanovenia potrebné na umožnenie priamych a všeobecných volieb jeho poslancov konané jednotným postupom vo všetkých členských štátoch alebo v súlade so zásadami spoločnými pre všetky členské štáty.
The European Parliament shall draw up a proposal to lay down the provisions necessary for the election of its members by direct universal suffrage in accordance with a uniform procedure in all Member States or in accordance with principles common to all Member States.
Rada po udelení súhlasu Európskeho parlamentu vyjadrenom väčšinou hlasov svojich členov v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom jednomyseľne prijme potrebné ustanovenia.
The Council, acting unanimously in accordance with a special legislative procedure and after obtaining the consent of the European Parliament, which shall act by a majority of its component members, shall lay down the necessary provisions.
Tieto ustanovenia nadobudnú platnosť po ich schválení členskými štátmi v súlade s ich príslušnými vnútroštátnymi ústavnými požiadavkami.
These provisions shall enter into force following their approval by the Member States in accordance with their respective constitutional requirements.
Európsky parlament z vlastnej iniciatívy a v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom po vyžiadaní stanoviska Komisie a na základe súhlasu Rady kvalifikovanou väčšinou prostredníctvom nariadení stanoví pravidlá a všeobecné podmienky výkonu funkcií svojich členov.
The European Parliament, acting by means of regulations on its own initiative in accordance with a special legislative procedure, after seeking an opinion from the Commission and with the approval of the Council acting by a qualified majority, shall lay down the regulations and general conditions governing the performance of the duties of its Members.
Popri dlhých rokovaniach o revízii zmluvy EÚ dosiahla podstatný pokrok pri vytváraní základných podmienok pre jednotné voľby Európskeho parlamentu aj napriek chýbajúcemu jednotnému volebnému zákonu.
In parallel with the long negotiations on treaty revision, the EU made substantial progress in establishing the basic conditions for the uniform election of the European Parliament in spite of the absence of a single electoral law.
Čo sa týka problémov, s ktorými sa stretli prechádzajúci spravodajcovia pre túto problematiku, niektoré sa podarilo úspešne vyriešiť, a to:
Of the problems encountered by previous rapporteurs on this dossier, several have already been dispensed with satisfactorily, notably:
· vo všetkých štátoch sa zaviedla forma pomerného zastúpenia,
· a form of proportional representation has been established in all States;
· dvojitý mandát bol zrušený,
· the dual mandate is abolished;
· vytvorili sa a financujú sa európske politické strany a nadácie,
· European political parties and foundations have been established and financed;
· podmienky vykonávania mandátu poslancov EP sú harmonizované.
· terms and conditions of MEPs are harmonised.
Tu sa nezdá, že by kvôli ponechaniu tejto oblasti na uváženie jednotlivých štátov a volebnú prax pramenili nejaké problémy.
Here no problems seem to have arisen by the mere application of national discretion and electoral practice.
Táto správa by sa odhliadnuc od dosiahnutého pokroku mala venovať revízii aktu z roku 1976 o priamych voľbách do Európskeho parlamentu.
Notwithstanding the progress made so far, this Report is asked to address the revision of the 1976 Act on direct elections to the European Parliament.
Dvanásť rokov po tom, ako sa Parlament touto oblasťou naposledy zaoberal v Anastassopoulosovej správe, a štyri roky pred tým, ako by nadobudla účinnosť akákoľvek realizovateľná reforma volebného postupu (v roku 2014), nastal teraz asi najvhodnejší čas na začatie ďalších reforiem.
And twelve years after Parliament last visited the dossier with the Anastassopoulos Report, and a good four years before any practicable reform of the electoral procedure would be brought into force (in 2014), this indeed seems a good time to initiate further reforms.
Dôležitosť a právomoci Parlamentu sa od roku 1979 výrazne rozrástli.
Parliament's importance and powers have grown substantially since 1979.
Táto skutočnosť sa odvtedy neodzrkadlila ani v pomerne obmedzenej revízii aktu z roku 1976.
This has not been mirrored by the rather limited revisions to the 1976 Act since then.
Lisabonská zmluva nakoniec nadobudla účinnosť a poslanci EP majú omnoho viac právomocí.
Now the Treaty of Lisbon has at last entered into force, MEPs have become much more powerful.
Parlament potrebuje a zaslúži si volebný systém a vnútornú organizáciu, ktoré zodpovedajú jeho novým úlohám.
Parliament both needs and deserves an electoral system and an internal organisation which is commensurate with its new duties.
Úsilie o zostupnú proporcionalitu
The quest for degressive proportionality
Vzhľadom na to, že Lisabonská zmluva v roku 2009 ešte nebola v platnosti, voľby v roku 2009 prebehli na základe Zmluvy z Nice (736 kresiel v rozmedzí od 5 do 99 kresiel na členský štát).
Because the Treaty of Lisbon was not yet in force, the 2009 elections were fought on the basis of the Treaty of Nice (736 seats within a range of 5 to 99 seats per Member State).
Preto bude v každom prípade potrebné prerozdeliť kreslá pred voľbami v roku 2014 tak, aby sa zohľadnili ustanovenia Lisabonskej zmluvy, ako aj demografické zmeny a prípadné pristúpenie nových štátov k Únii.
There will in any case, therefore, have to be a complete redistribution of seats before the 2014 elections to take into account the provisions of the Lisbon treaty as well as demographic change and the possible accession of new States to the Union.
V prípade, že Chorvátsko pristúpi k EÚ počas volebného obdobia Parlamentu v rokoch 2009 – 2014, jeho kreslá sa dočasne pridajú k 751 kreslám, obdobne ako v prípade pristúpenia Bulharska a Rumunska.
In the event that Croatia joins the EU during the term of the 2009-14 Parliament, its seats will be added temporarily to the 751, as per the precedent of Bulgaria and Romania.
Rovnako sa bude postupovať v prípade Islandu.
Likewise with Iceland.
Zásada zostupnej proporcionality je premyslenou federalistickou koncepciou, podľa ktorej sa záujmy menej početných menšín chránia tým, že sa menej ľudnatým štátom poskytne relatívne vyššie zastúpenie ako ľudnatejším štátom.
The principle of degressive proportionality is an elegant federalist concept according to which the interests of smaller minorities are protected by awarding the less populous States relatively higher representation than the more populous States.
Aj napriek súhlasu Európskej rady z decembra 2007 s prijatím návrhu Európskeho parlamentu sa musí zásada zostupnej proporcionality ešte začať uplatňovať v praxi.
Despite the agreement of the European Council in December 2007 to accept the European Parliament’s proposal, the principle of degressive proportionality has yet to be applied in practice.
V Európskom parlamente bolo v roku 2004 desať štátov, ktoré mali buď príliš veľa alebo príliš málo poslancov.
In the 2004 Parliament, there were ten states which had too many or too few MEPs.
V súčasnom Parlamente zvolenom v júni 2009 je ich deväť.
In the present Parliament, elected in June 2009, there are nine.
Avšak aj po tom, ako sa na základe Lisabonskej zmluvy prijme dodatočných 18 poslancov EP, v piatich prípadoch sa táto zásada nedodrží, ako to znázorňuje tabuľka a graf v prílohe II.
Even after the admission of the 18 extra ‘Lisbon’ MEPs, there will remain five 'transgressions', as the chart and graph in Annex II illustrates.
Je dôležité uznať, že súčasný systém prerozdeľovania kresiel nie je v skutočnosti ničím iným ako politickou nápravou a že je trvalo nestabilný.
It is important to recognise that the present ‘system’ for the distribution of seats is really no more than a political fix – and one that is constantly unstable.
Ak si Nemecko aj napriek klesajúcemu počtu obyvateľov zachová najvyšší možný počet kresiel (96), štátom s nasledujúcim najvyšším počtom obyvateľov sa bude musieť poskytnúť omnoho vyšší počet kresiel ako v súčasnosti.
If Germany remains with the maximum number of seats (96) despite its falling population, the next most populous states will have to be given a much larger number of seats than at present.
Takýto výsledok vážne poškodí záujmom stredne veľkých štátov a tým ohrozí zostupnú proporcionalitu.
Such an outcome will severely prejudice the interests of the medium sized states, thus jeopardising degressive proportionality.
Demografické zmeny teda pre budúcnosť súčasných ustanovení predstavujú neľahkú úlohu, nehovoriac o politických barterových obchodoch, ktoré neodvrátiteľne sprevádzajú prerozdeľovanie kresiel.
So demographic change presents a formidable challenge to the continuation of the present arrangements, to say nothing of the political bartering which inevitably accompanies a redistribution of seats.
V zmluve sa prinajmenšom uvádza, že žiadny štát nemá pridelených viac ako 96 kresiel, čím sa otvára možnosť postupného znižovania počtu kresiel Nemecka, aby sa zohľadnil klesajúci počet jeho obyvateľov.
The Treaty, at least, says that no state shall be allocated more than 96 seats, opening up the option of gradually reducing Germany's tally to reflect its declining population.
Článok 14 ods. 2 Zmluvy o EÚ.
Article 14(2) TEU.
Všimnime si však, že v návrhu rozhodnutia Európskej rady o zložení Parlamentu v rokoch 2009 – 2014, ktoré sa stalo nadbytočným, sa požaduje, že na to aby „sa pomer kresiel… čo najviac približoval pomeru obyvateľstva…, musí sa naplno používať minimálny a maximálny počet“.
However, one notes that the now redundant draft decision of the European Council on the composition of the 2009-14 Parliament requires that ‘the minimum and maximum numbers … must be fully utilised to ensure that the allocation of seats … reflects as closely as possible the range of populations’.
To je, úprimne povedané, zvláštne.
This is, frankly, bizarre.
Na spodnej hranici stupnice však žiadna takáto flexibilita neexistuje: základnou hranicou je šesť kresiel.
At the bottom end of the scale, however, there is no such flexibility: six seats is the basic threshold.
Pripomeňme si, že na obdobie budúcich dvoch desaťročí sa medzi možné prístupové krajiny zaraďujú prinajmenšom Chorvátsko, Island, šesť krajín západného Balkánu a Turecko.
One recalls that over the next two decades prospective accession states include at least Croatia, Iceland, the six countries of the Western Balkans and Turkey.