natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V tejto správe sa venovala pozornosť celému radu otázok, z ktorých možno spomenúť problémy životného prostredia, vzťahy medzi zamestnávateľmi a zamestnancami a verejné rozhlasové a televízne vysielanie.
That report addressed a host of issues, such as environmental problems, employer-worker relations and public broadcasting.
Viac ako tieto či ostatné témy vtedy pritiahli pozornosť tri hlavné oblasti: postavenie početnej albánskej komunity, vzťahy s južne susediacim Gréckom a dátum začiatku rokovaní o vstupe do EÚ.
More than on these and other questions, the focus then was on three main issues: on the position of the large Albanian community, relations with the southern neighbouring country, Greece, and the starting date for negotiations on EU accession.
Pozornosť venovaná týmto trom oblastiam sa v uplynulom roku ešte zvýšila.
In the last year, these three issues have attracted even greater attention.
Navyše prvé dve otázky môžu výrazne ovplyvniť tretiu.
Furthermore, the first two issues exert considerable influence over the third.
Táto druhá výročná správa sa prioritne zameriava na úsilie o dosiahnutie pokroku v každej z uvedených troch oblastí.
In the second annual report, priority is given to the search for progress on each of these three issues.
Vzťahy medzi bývalou Juhosláviou a EÚ
Links between former Yugoslavia and the EU
Európske spoločenstvá, predchodcovia Európskej únie, a ich členské štáty udržiavali v rokoch 1957 – 1991 vždy dobré vzťahy s bývalou Socialistickou federatívnou republikou Juhoslávia.
Between 1957 and 1991 the European Communities (the European Union’s predecessor) and the Member States maintained good relations at all times with the former Federative Socialist Republic of Yugoslavia.
Tieto vzťahy boli značne odlišné, ak ich porovnáme so vzťahmi s ostatnými štátmi strednej a východnej Európy, ktoré riadili strany, ktoré sa samy nazývali komunistickými, a ktoré boli od západnej a južnej Európy oddelené tzv. železnou oponou.
To a significant extent, relations were different from those with other states in central and eastern Europe which were governed by parties calling themselves Communist and separated from western and southern Europe by an ‘Iron Curtain’.
Od Juhoslávie nikto vojenské ohrozenie neočakával.
No-one expected a military threat from Yugoslavia.
Táto krajina zostala mimo studenej vojny, rozvíjala intenzívne kontakty s tretím svetom a pritiahla medzinárodnú pozornosť tým, že aktívne zapájala zamestnancov do podnikovej demokracie.
The country remained outside the ‘cold war’, developed intensive contacts with the Third World, and attracted international attention by actively involving workers in industrial democracy.
Medzi podnikmi v západnej a južnej Európe a podnikmi v Juhoslávii prebiehala živá cezhraničná spolupráca.
Between firms in western and southern of Europe and firms in Yugoslavia, cross-border cooperation took place on a large scale.
Úmerne tomu mali mnohí obyvatelia Juhoslávie možnosť cestovať do štátov západnej a južnej Európy alebo tam dlhodobo pracovať.
A comparatively large number of Yugoslavia’s inhabitants were in a position to visit states in western and southern Europe or work there long-term.
Pre mnohých občanov ostatných štátov bola Juhoslávia, najmä alpská oblasť, morské pobrežie a Ochridské jazero, dôležitým dovolenkovým cieľom.
For many people in other states, Yugoslavia (in particular the Alpine region, the coast and Lake Ohrid), was a major holiday destination.
Navyše v oblasti obchodu a dopravy bola táto krajina významným spojovacím článkom medzi Gréckom a ostatnými členskými štátmi Európskych spoločenstiev.
In the area of trade and transport, furthermore, the country was a significant link between Greece and other Member States of the European Communities.
Ak by sa Juhoslávia nebola rozpadla, je pravdepodobné, že do EÚ by bola mohla vstúpiť celá krajina, a to zrejme ešte skôr ako niektoré súčasné členské štáty.
If Yugoslavia had not disintegrated, the entire country could probably have acceded to the EU, and possibly earlier than a number of current Member States.
Nie však rozpad samotný, ako násilnosti, ktoré ho sprevádzali, vážne spomalili vstup, ktorý sa predtým javil pravdepodobný.
Accession, which, at an earlier stage, was likely, was seriously delayed not so much by the disintegration itself of the country, but more by the atrocities which accompanied disintegration.
Dnes je územie bývalej Juhoslávie (a susedného Albánska) úplne obklopené členskými štátmi EÚ.
The territory of former Yugoslavia (and neighbouring Albania) is now completely surrounded by EU Member States.
Udržanie náskoku ako kandidátskej krajiny
Maintaining progress as a candidate country
Z bývalých juhoslovanských republík vstúpilo do EÚ v rámci veľkého rozšírenia v roku 2004 len Slovinsko.
As part of the grand enlargement in 2004, only Slovenia (of the former Yugoslav republics) acceded to the EU.
Rokovania s Chorvátskom ako kandidátskou krajinou prebiehajú úspešne a mohli by sa skončiť v roku 2009, čím by sa táto krajina v priebehu niekoľkých rokov stala 28. členským štátom.
Negotiations with the candidate country Croatia are proceeding successfully and it should be possible to conclude them in 2009, as a result of which, within a few years, the country will become the 28th Member State.
Takisto Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko má od roku 2005 štatút kandidátskej krajiny a očakávala, že prístupový proces by mohla absolvovať súbežne s Chorvátskom.
The Former Yugoslav Republic of Macedonia, too, has had candidate Member State status since 2005 and had expectations that the accession process could take place at the same time as that for Croatia.
Výlučne skutočnosť, že tento štát leží na juhu bývalej Juhoslávie, ktorý sa vždy vyznačoval slabším hospodárstvom ako sever, by mohla viesť ku komplikáciám a oneskorenému uzatvoreniu rokovaní.
Only the fact that it lies in the south of former Yugoslavia, which always had a weaker economy than the north, could bring about complications and delays in concluding negotiations.
Tento štatút kandidátskej krajiny zabezpečil Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko náskok pred nástupníckymi štátmi Juhoslávie Čiernou Horou, Bosnou a Hercegovinou a Srbskom.
Candidate Member State status gave it a head start over the Yugoslav successor states Montenegro, Bosnia-Herzegovina and Serbia.
Ešte viac to platí v súvislosti so srbskou autonómnou provinciou Kosovo, ktorá sa už od deväťdesiatych rokov považuje za nezávislú, po vojne v roku 1999 ju už nemôže spravovať Srbsko a očakáva sa, že v roku 2008 bude medzinárodne uznaná ako nezávislý štát, o čo sa usiluje už 17 rokov.
That holds true to an even greater extent for the Serbian autonomous province of Kosovo, which has regarded itself as independent since the 1990s, has not been governable from Serbia since the 1999 war, and in 2008 is expected to gain the international recognition as an independent state it has aspired to for 17 years.
Nástupníckym štátom Juhoslávie, ktoré zatiaľ nezískali štatút kandidátskej krajiny, boli doteraz ponúknuté len dohody o stabilizácii a pridružení, od zasadnutia Európskej rady v Solúne v roku 2003 s dlhodobým výhľadom na vstup.
Yugoslavia's successor states which have not yet obtained candidate status have to date only been offered Stabilisation and Association Agreements, with (since the 2003 Thessaloniki European Council) the prospect of accession in the longer term.
V súčasnosti je aktuálna otázka, či si Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko dokáže udržať náskok pred ostatnými nástupníckymi štátmi vyplývajúci z jej štatútu kandidátskej krajiny.
The question now is whether the Former Yugoslav Republic of Macedonia can keep the advantage it has gained over other successor states as a result of candidate Member State status.
Medzičasom sa začalo hovoriť o priznaní štatútu kandidátskej krajiny Srbsku.
In the meantime, there is talk of granting Serbia candidate Member State status.
Význam tohto štatútu však začína byť nejasný, keďže počas uplynulých dvoch rokov sa nezačali očakávané prístupové rokovania s Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko.
The significance of that status is unclear, however, since, over the last two years, the expected accession negotiations with the Former Yugoslav Republic of Macedonia have not commenced.
Týmto bola krajina postavená do výnimočnej pozície vzhľadom na ďalšie dve kandidátske krajiny.
That has put the country in an exceptional position vis-à-vis the two other candidate Member States.
Rokovania sa vedú nielen s Chorvátskom, ale aj s Tureckom, ktoré na ich začiatku nedokázalo splniť kritériá, ktoré budú v neskoršom štádiu rozhodujúce pre dosiahnutie konečného výsledku.
There are negotiations not only with Croatia, but also with Turkey, which, at the start of negotiations, is unable to meet the criteria which, at a subsequent stage, will determine the final outcome.
Vzniknuté oneskorenie sa v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko vníma ako obrovské sklamanie.
The delay which has arisen is regarded as extremely disappointing in the Former Yugoslav Republic of Macedonia.
V prípade, že rokovania sa čoskoro nezačnú, hrozí vo výraznej miere nielen v prípade tejto krajiny, ale aj ďalších krajín uchádzajúcich sa o štatút kandidátskej krajiny strata významu tohto štatútu.
Should negotiations not commence promptly, there is a danger that the significance of that status will be considerably eroded not only for that country, but also for other countries seeking candidate status.
Znížená kapacita EÚ na prijímanie a integráciu nových členov
The EU's reduced absorption and integration capacity
Krátko po skončení studenej vojny v roku 1989 si veľkú pozornosť a všeobecný súhlas získalo rozšírenie vtedajšej spolupráce obmedzenej na západnú a južnú Európu aj na štáty, ktoré boli dovtedy považované za súčasť „strany protivníka“.
Shortly after the end of the Cold War (1989), extending cooperation, restricted to western and southern Europe at the time, to states hitherto regarded as part of the 'other side' attracted considerable attention and approbation.
Nielen vedúci politickí predstavitelia, ale aj verejná mienka bola naklonená prijatiu vysokého počtu nových členských štátov.
Not only political leaders, but also public opinion was won over to admitting a large number of new Member States.
Táto výrazná prestíž, ktorá sa vtedy spájala s úspešným dokončením rozsiahleho rozšírenia smerom na východ, v súčasnosti chýba.
The considerable prestige associated at the time with successful completion of a grand-scale eastward enlargement does not exist today.
Verejná mienka je medzičasom kritickejšia a v prvom rade očakáva, že pozornosť sa sústredí na riešenie problémov, ktoré sa považujú za dôsledok predchádzajúcich vĺn rozšírenia.
Public opinion has become more critical and expects attention to focus on resolving the problems regarded as a consequence of earlier enlargements.
Noví uchádzači sa hodnotia prísnejšie, pričom musia zaplatiť za to, čo sa nepodarilo v prípade predchádzajúceho rozšírenia.
Newcomers are assessed more strictly; they are now having to pay the price for what did not go well during the previous enlargement.
V súčasnosti zohráva oveľa dôležitejšiu úlohu ako v minulosti vecné posúdenie výhod a nevýhod plynúcich pre EÚ a jej terajšie členské štáty.
An objective assessment of the pros and cons for the EU, and its current Member States, plays a much more significant role than it used to.
Očakávané problémy a predvídateľné náklady môžu byť dôvodom, prečo je vhodné nenáhliť sa s ďalším rozširovaním.
Anticipated problems and predictable costs may be grounds for being in no hurry to proceed with enlargement.
Uvedenie konečných dátumov pristúpenia nových uchádzačov a súbežné prijatie vysokého počtu nových členských štátov sa stali tabu.
Meanwhile, naming final dates for accession for newcomers and simultaneous admission of a large number of Member States are taboo.
Každý štát sa hodnotí kriticky podľa vlastných zásluh.
Each state is critically assessed on its own merits.
Navyše v súvislosti s nástupnickými štátmi bývalej Juhoslávie existujú dve protichodné chápania:
Moreover, there are now two contrasting schools of thought with regard to the successor states to former Yugoslavia:
Vstup do EÚ je naliehavou záležitosťou a považuje sa za najlepšiu záruku mieru, demokracie, stability a hospodárskeho vývoja, pretože sa očakáva, že EÚ môže významnou mierou prispieť k vyriešeniu problémov, napríklad vzťahov medzi jednotlivými skupinami obyvateľstva a vzťahov so susednými štátmi.
(b) EU accession is urgently needed and is regarded as the best guarantee of peace, democracy, stability and economic development because the EU is expected to be able to make a significant contribution towards resolving problems, including relations between communities and with neighbouring states.
Etnická rôznorodosť a konflikty záujmov
Ethnic diversity and conflicting interests
Pre oblasť, ktorá bola na začiatku 20. storočia známa ako Macedónsko a po rozpade Osmanskej ríše rozdelená medzi Juhosláviu, Grécko a Bulharsko, bola charakteristická veľká rôznorodosť obyvateľstva.
The area that was known at the beginning of the 20th century as Macedonia, which was divided up between Yugoslavia, Greece and Bulgaria following the disintegration of the Ottoman Empire, was characterised by a great diversity of peoples.
V severnej časti Macedónska, na území Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, hovorí najväčšia komunita macedónskym variantom slovanskej jazykovej skupiny.
In the northern part of Macedonia, on the territory of the Former Yugoslav Republic of Macedonia, the largest community speaks the Macedonian variant of the Slavic language group.
Na severozápade krajiny sa však hovorí prevažne po albánsky; týmto jazykom tu hovorí asi štvrtina obyvateľstva.
In the north-west of the country, however, Albanian speakers are in a majority, making up about one quarter of the population.
Možno tu nájsť aj menej výrazne zastúpené menšiny, napríklad Rómov, Turkov a Valachov.
There are also smaller minorities such as Roma, Turks and Wallachians.
V niektorých ostatných nástupníckych štátoch Juhoslávie viedla v deväťdesiatych rokoch etnická rôznorodosť, ktorá je tam úmerne menšia, k násilným konfliktom a etnickým čistkám.
In other successor states to Yugoslavia, ethnic diversity, which exists on a smaller scale, led in the 1990s to violent conflicts and ethnic cleansing.
V porovnaní s Chorvátskom, Bosnou a Hercegovinou a Srbskom (najmä Kosovom) zostala situácia v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko prehľadná a pokojná.
By comparison with Croatia, Bosnia-Herzegovina and Serbia (especially Kosovo), conditions in the Former Yugoslav Republic of Macedonia have remained orderly and peaceful.
Po krátkom ozbrojenom konflikte na albánskom severozápade boli uzatvorené dohody o decentralizácii na úrovni obcí a namiesto slovanskej dominancie sa čoraz viac zdôrazňuje multietnický charakter štátu.
Following a short-lived armed conflict in north-west Albania, agreements were concluded on local government decentralisation and, instead of Slav domination, ever increasing emphasis is being placed on the multiethnic character of the state.
Už pred konfliktom v roku 2001 bola vo vláde Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko zastúpená strana majúca pôvod v albánskej komunite.
Even prior to the 2001 conflict, an Albanian community party was represented in the government of the Former Yugoslav Republic of Macedonia.
V predchádzajúcej vláde to bola Strana demokratickej integrácie (DUI), ktorá vzišla z konfliktu v roku 2001.
In the previous government, that was the Party for Democratic Integration (DUI), which emerged from the 2001 conflict.
Táto strana je medzi albánsky hovoriacimi voličmi medzičasom najväčšou, ba dokonca väčšinovou stranou.
In the meantime, that party has become the largest and, in fact, the majority party among Albanian-speaking voters.
Skutočnosť, že najväčšia strana v rámci tejto skupiny obyvateľstva má v súčasnosti politickú zodpovednosť výlučne na miestnej úrovni, vyvolala napätie.
The fact that this community’s largest party now bears government responsibility at local level only has generated tensions.
Na rozdiel od viacjazyčných štátov, ako je Belgicko, Španielsko, Spojené kráľovstvo a Taliansko, neexistuje v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko medzi obcami a štátom žiadna administratívna medziúroveň, v ktorej môže veľká, regionálne silná strana zohrávať dominantnú úlohu.
In the Former Yugoslav Republic of Macedonia - unlike in multilingual states such as Belgium, Spain, the United Kingdom and Italy - there is no intermediate layer of administration between local authorities and national level in which a large regionally powerful party can play the dominant role.
DUI vyzýva na účasť vo vláde na vnútroštátnej úrovni a nazdáva sa, že albánske záujmy sa zohľadňujú v menšej miere, ako bolo stanovené v rámcovej dohode z Ochridu z roku 2001.
The DUI is demanding participation in government at national level, and takes the view that less account is being taken of Albanian interests than was provided for in the Ohrid Framework Agreement in 2001.
Na protest proti tomu dlhšiu dobu bojkotovala schôdze parlamentu.
In protest at this, it boycotted parliamentary sittings for a time.
Medzičasom bola dosiahnutá dohoda medzi najväčšou vládnou stranou VMRO-DPMNE a DUI o sérii 45 návrhov zákona, ktoré sa musia prerokovať kvalifikovanou väčšinou (tzv. Badinterova zásada) a bojkot parlamentu sa skončil.
In the meantime, agreement has been reached between the largest government party, VMRO-DPMNE, and DUI on a set of 45 draft laws which must be adopted by qualified majority (the ‘Badinter majority’), and the parliamentary boycott has been ended.
Skončenie sporu s Gréckom
Ending the dispute with Greece
Grécko, členský štát EÚ, prejavuje výrazný záujem o svojho severného suseda.
The EU Member State Greece is very much interested in its northern neighbour.
Grécke podniky sú tam najdôležitejším zahraničným investorom a Grécko je obhajcom rýchleho rozšírenia EÚ o susediace a blízke štáty.
Greeks firms are the most important foreign investors there, and Greece is a supporter of rapid EU enlargement to include neighbouring and nearby states.
Používanie názvu „Macedónsko“ na označenie svojho severného suseda, ktorý získal nezávislosť v roku 1991, Grécko roky odmietalo, pretože sa to považovalo za nárokovanie si časti územia Grécka.
The use of the name ‘Macedonia’ to identify the northern neighbouring state which became independent in 1991 has been rejected by Greece for many years, since this has been regarded as making a claim on part of Greek territory.
Uvádzalo sa výlučne „Skopje“ (podľa hlavného mesta) alebo „FYROM“ (anglická skratka Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko) alebo sa odkazovalo na to, že toto územie sa v bývalom Juhoslovanskom kráľovstve (1929 – 1941) označovalo ako provincia Vardarska.
Reference has been made exclusively to ‘Skopje’ (after the capital city) or ‘FYROM’ (the English abbreviation for Former Yugoslav Republic of Macedonia), or it is pointed out that, within the former Kingdom of Yugoslavia (1929-1941), the area was referred to as the province of Vardarska.
Tento postoj Grécka v súčasnosti prechádza dôležitou zmenou.
This Greek position is now being significantly modified.
Uznáva sa, že severný sused je súčasťou územia oddávna označovaného ako Macedónsko a že jeho obyvatelia sa s týmto názvom stotožňujú.
It is acknowledged that its northern neighbour is part of the area which used to be designated Macedonia and that the inhabitants identify with that name.
Grécko v súčasnosti uprednostňuje vzájomne prijateľný zložený názov, ktorý by uvádzal, že nejde o celé Macedónsko, ale len o jeho severnú a vysoko položenú časť, ktorú dnes spravuje Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko.
The Greek preference is now for a mutually acceptable composite name which indicates that it does not refer to Macedonia in its entirety, but, rather, only to the northern, elevated part now governed by the Former Yugoslav Republic of Macedonia.
V decembri 2007 bol návštevou oboch hlavných miest obnovený prieskum Matthewa Nimetza v mene OSN.
The soundings by Matthew Nimetz on behalf of the United Nations resumed in December 2007, with a visit to both capital cities.
Snáď sa spor týkajúci sa názvu vyrieši ešte predtým, ako prípadné rozhodnutie o vstupe Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko do NATO, prijaté v roku 2008, vyvolá ďalšie chúlostivé problémy v tejto oblasti.
The name issue may be resolved before any decision in 2008 on NATO accession by the Former Yugoslav Republic of Macedonia could give rise to fresh sensitivities in that area.
Touto dohodou sa takisto môže urýchliť pokračovanie v procese vstupu do EÚ, a to aj preto, že možno očakávať, že od tej chvíle sa susedný štát Grécko stane jeho významným obhajcom.
That agreement may also speed up continuation of the EU accession process, partly because, from that point onwards, Greece can be expected to become an important advocate of it.
o nástrojoch správy založených na právach rybolovu
on rights-based management tools in fisheries
– so zreteľom na oznámenie Komisie o reforme spoločnej politiky rybného hospodárstva (plán postupu) ( KOM(2002)0181 ),
– having regard to the Communication from the Commission on the reform of the Common Fisheries Policy ("Roadmap") ( COM(2002)0181 ),
– so zreteľom na správu Výboru pre rybné hospodárstvo ( A6-0060/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A6‑0060/2008 ),
A. keďže Komisia v zelenej knihe o reforme spoločnej politiky rybného hospodárstva vyjadrila názor, že alternatívne mechanizmy správy by mohli zohrať významnú doplnkovú úlohu pri správe rybného hospodárstva Spoločenstva,
A. whereas, in its Green Paper on the reform of the Common Fisheries Policy (CFP), the Commission expressed the opinion that alternative management mechanisms can play a significant complementary role in Community fisheries management,
B. keďže Komisia iniciovala diskusiu o správe založenej na právach rybolovu,
B. whereas the Commission has initiated a debate on Rights-Based Management (RBM) fisheries,
C. keďže viaceré zúčastnené strany už predložili svoje príspevky do diskusie,
C. whereas a number of stakeholders have already submitted contributions to the debate,
D. keďže sa predtým vypracovalo množstvo štúdií o správe založenej na právach, ale ani v jednej z nich sa nevenovala pozornosť všetkým prímorským členským štátom EÚ,
D. whereas there have previously been a number of studies of RBM but none of them has covered all the coastal Member States of the EU,
E. keďže však boli mnohé štúdie venované prevádzke a vplyvu systémov v EÚ, ako aj mimo nej, ktoré umožňujú prenos práv rybolovu za ekonomickú protihodnotu,
E. whereas, however, a number of studies have considered the operation and effects of systems both within and outside the EU that allow the transfer of fishing rights for economic value,
F. keďže Komisia teraz zverejnila výzvu na predkladanie ponúk na vypracovanie štúdie,
F. whereas the Commission has now issued a call for tender for a study,
G. keďže Komisia vyhlásila, že zatiaľ nemá v pláne meniť existujúce správne systémy, ale zároveň sa vyjadrila o zámere zaviesť zmeny v realizácii spoločnej politiky rybného hospodárstva a že preto hľadá vhodné alternatívy,
G. whereas the Commission has said that it has no current plans for altering existing management systems but has, equally, expressed its intention to introduce changes in the operation of the CFP and is therefore seeking valid alternatives,
H. keďže systémy správy rybolovu existujúce v Európskej únii, osobitne systém celkových prípustných úlovkov (TAC) a kvót, nie sú odpoveďou na problémy tohto odvetvia a keďže je potrebné a dôležité, aby sa viedla široká diskusia na túto tému, v rámci ktorej sa posúdia pozitívne a negatívne stránky ich prípadného prijatia,
H . whereas the current fisheries management systems in the European Union, specifically the system of TACs and quotas, do not provide an answer to the sector's problems, and it is necessary and fundamental to hold a wide-ranging debate on this question, assessing the positive and negative aspects of their possible adoption,