natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Musia ich dopĺňať možnosti „druhej šance“ pre mladých ľudí najmä vo veku od 25 do 35 rokov, ktoré by obsahovali povinnú ponuku na vzdelávanie alebo odbornú prípravu a účinné stimuly podporujúce celoživotné vzdelávanie, pričom od sociálnych partnerov sa požaduje, aby poskytovali čas a finančnú podporu na odbornú prípravu .
They must be completed with second-chance opportunities for young people aged especially between 25 and 35 which include an obligatory offer of educational and vocational training and effective incentives for lifelong learning, whereby the social partners are called upon to provide the time and to also financially support vocational training.
Členské štáty by mali predovšetkým znížiť počet osôb s predčasne ukončenou školskou dochádzkou na menej ako 10 % a doplniť politiky v oblasti migrácie a integrácie o ponuku jazykových a sociálnych štúdií.
In particular , the Member States should reduce the dropout rate to less than 10% and complete migration and integration policy with facilities for language learning and social studies .
Členské štáty by mali vyvinúť aj systémy na uznávanie nadobudnutých odborných zručností a schopností.
Member States should also develop systems for recognising acquired skills and competences.
Príloha – Usmernenie 8 – odsek 2
Annex – Guideline 8 – paragraph 2
V spolupráci so sociálnymi partnermi a podnikmi by členské štáty mali zlepšiť prístup k odbornej príprave, posilniť vzdelávanie a profesijné poradenstvo v spojení so systematickými informáciami o nových pracovných príležitostiach, podporovať podnikanie a zlepšiť predvídanie potrieb v oblasti požadovaných zručností .
In cooperation with social partners and business , Member States should improve access to training, strengthen education and career guidance combined with systematic information on new job openings and opportunities, promotion of entrepreneurship and enhanced anticipation of skill needs .
Investovanie do rozvoja ľudských zdrojov, zvyšovania kvalifikácie a účasti na schémach celoživotného vzdelávania by malo byť podporované prostredníctvom spoločných finančných príspevkov od vlád, jednotlivcov a zamestnávateľov .
Investment in human resource development, up-skilling and participation in lifelong learning schemes should be promoted through joint financial contributions from governments, individuals and employers .
Na podporu mladých ľudí, a najmä tých ktorí sú nezamestnaní a nezúčastňujú sa na vzdelávaní ani odbornej príprave, by členské štáty v spolupráci so sociálnymi partnermi mali zaviesť schémy, ktoré by pomohli čerstvým absolventom nájsť prvé zamestnanie alebo možnosti ďalšieho vzdelávania a odbornej prípravy, vrátane učňovskej praxe, a ktoré by umožnili rýchle zasiahnuť v prípade, že sa mladí ľudia stanú nezamestnanými .
To support young people and in particular those not in employment, education or training, Member States in cooperation with the social partners, should enact schemes to help recent graduates find initial employment or further education and training opportunities , including apprenticeships , and intervene rapidly when young people become unemployed .
Pravidelné monitorovanie uplatňovania politík zvyšovania schopností a predvídania potrieb by malo pomôcť identifikovať oblasti, v ktorých je potrebné zlepšenie, a zvyšovať schopnosť systémov vzdelávania a odbornej prípravy reagovať na potreby trhu práce.
Regular monitoring of the performance of up-skilling and anticipation policies should help identify areas for improvement and increase the responsiveness of education and training systems to labour market needs.
Členské štáty by na dosiahnutie týchto cieľov mali v plnej miere využívať fondy EÚ .
EU funds should be fully mobilised by Member States to support these objectives .
V spolupráci so sociálnymi partnermi a podnikmi by členské štáty mali zlepšiť prístup k odbornej príprave vrátane učňovského vzdelávania , posilniť vzdelávanie a profesijné poradenstvo v spojení so systematickými informáciami a príslušnými opatreniami na podporu nových pracovných príležitostí, podporovať podnikanie, rozvoj MSP a zlepšiť predvídanie potrieb v oblasti požadovanej kvality .
In cooperation with the social partners and businesses , Member States should improve access to training, including vocational training, strengthen education and career guidance combined with systematic information and appropriate measures to promote on new job openings and opportunities, entrepreneurship , SME s development and enhance anticipation of quality requirements .
Rozvoj ľudských zdrojov, zvyšovanie kvalifikácie a ďalšie vzdelávanie by mali byť financované prostredníctvom spoločných finančných príspevkov od zamestnávateľov a vlád.
The development of human resources , higher qualifications and training should be financed through joint financial contributions from employers and governments .
Prístup ku kvalitnému všeobecnému a odbornému vzdelávaniu, ako aj opätovné začlenenie osôb s predčasne ukončenou školskou dochádzkou do systému vzdelávania by sa malo umožniť vždy a pre všetkých.
Access to high-quality general and vocational training and the reintegration of school drop-outs in the education system should be possible for everyone at any time.
Členské štáty by mali investície do vzdelávacieho systému orientovať tak, aby sa dosiahlo zvýšenie úrovne kvalifikácie aktívnej populácie, pričom sa zohľadní aj vzdelávanie v neformálnom a neoficiálnom kontexte.
The Member States should align investments in the education system so that the objective of increasing the level of skills among the active population is reached, taking into account also learning in informal and non-formal contexts.
Predovšetkým reformy súvisiace so zamestnateľnosťou by pritom mali byť zamerané na získanie kľúčových zručností prostredníctvom ďalšieho vzdelávania alebo poznatkov v oblasti informačných a komunikačných technológií (IKT), ktoré potrebuje každý zamestnaný človek, ak chce uspieť v hospodárstve založenom na vedomostiach.
In doing so , the reforms regarding employability in particular should be aimed at ensuring , through training or knowledge in the field of information and communication technologies (ICT), the acquisition of the core skills which every employee needs to be successful in a knowledge-based economy.
Je potrebné prijať opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa vzdelávacia mobilita mladých ľudí a učiteľov stala pravidlom.
Measures should be taken to ensure that the educational mobility of young people and teachers becomes the norm .
Členské štáty by mali zlepšiť otvorenosť a dôležitosť systémov všeobecného vzdelávania, odborného vzdelávania a prípravy mimo rámca odbornej prípravy pre všetky vekové kategórie najmä zavedením vnútroštátnych kvalifikačných rámcov, ktoré poskytujú flexibilné možnosti vzdelávania, a vytváraním partnerstiev medzi inštitúciami všeobecného a odborného vzdelávania a pracovným prostredím vrátane platenej učňovskej praxe s cieľom výrazne zvýšiť podiel absolventov s vysokou úrovňou akademického vzdelania alebo odbornej prípravy.
Member States should improve the openness and relevance of general and vocational education systems and non vocational training for all ages, in particular by implementing national qualification frameworks enabling flexible learning pathways and by developing partnerships between general and vocational education institutions and the world of work, including paid apprenticeships, in order to considerably increase the proportion of high-level academic and vocational degrees .
Príloha – Usmernenie 8 – odsek 2a (nový)
Annex – Guideline 8 – paragraph 2 a (new)
Pravidelné monitorovanie uplatňovania politík zvyšovania schopností a predvídania potrieb by malo pomôcť identifikovať oblasti, v ktorých je potrebné zlepšenie, a zvyšovať schopnosť systémov vzdelávania a odbornej prípravy reagovať na potreby trhu práce.
Regular monitoring of the performance of up-skilling and anticipation policies should help to identify areas for improvement and to increase the responsiveness of education and training systems to labour market needs.
Členské štáty by na dosiahnutie týchto cieľov mali v plnej miere využívať fondy EÚ.
EU funds should be fully mobilised by Member States to support these objectives.
Príloha – Usmernenie 8a (nové)
Annex – Guideline 8 a (new)
Usmernenie 8a: Posilnenie politiky sociálnej a hospodárskej súdržnosti na podporu zamestnanosti
Guideline 8a: Strengthening social and economic cohesion policy in support of employment
Členské štáty sa zaväzujú upraviť, doplniť, koordinovať a prispôsobiť svoje vnútroštátne ciele v rámci jednotlivých štátov a medzi sebou tak, aby sa zmiernili nerovnosti v hospodárskom rozvoji medzi regiónmi.
Member States commit themselves to arranging, complementing, coordinating and adjusting their national targets, within and among each other, in a way that imbalances in economic development between regions will be reduced.
Členské štáty si uvedomujú, že politika súdržnosti predstavuje účinný a podporný nástroj, ktorý však nie je podriadený usmerneniam, pretože prihliada na regionálne osobitosti, pomáha regiónom pri prekonávaní ich sociálno-hospodárskych ťažkostí a zmenšuje rozdiely.
The Member States are aware that cohesion policy represents an effective instrument which supports , but is not subordinated to , the guidelines by accommodating regional specificities, supporting regions to overcome their socio-economic difficulties and reducing disparities.
Jadrom riadenia a základom stratégie by mal byť integrovaný prístup, viacúrovňové riadenie a zásady partnerstva, kým predovšetkým regionálna a miestna úroveň musí zohrávať rozhodujúcu úlohu a byť schopná preniknúť k nespočetným hospodárskym a sociálnym subjektom, ktoré žijú a pôsobia v Únii, najmä MSP, predovšetkým z oblasti sociálneho hospodárstva.
An integrated approach, multi-level governance and partnership principles should be at the core of governance and deliver y of the strategy, whereas the regional and local level s in particular have to play a crucial role as vehicles to reach the countless economic and social actors living and producing in the Union, in particular the SMEs, especially from the social economy.
Takže politika súdržnosti nie je iba zdrojom finančných dotácií, ale aj silným nástrojom hospodárskeho rozvoja, a tým aj nástrojom zvyšovania zamestnanosti vo všetkých regiónoch Únie.
Therefore, cohesion policy is not just the source of stable financial allocations, but also a powerful instrument for the economic development and so an employment instrument for all Union regions.
Členské štáty by mali viac investovať do dopravy, energetiky, telekomunikácií a infraštruktúry IT a mali by plne využívať európske štrukturálne fondy.
The Member States should invest more in transport, energy, telecommunication and IT infrastructure and make full use of the European Structural Funds.
Účasť potenciálnych prijímateľov v programoch, ktoré spolufinancuje Únia, treba podporovať zjednodušením systému poskytovania.
The participation of potential beneficiaries in Union cofounded programmes should be encouraged by simplification of delivery systems.
Na tento účel by členské štáty mali vytvoriť súčinnosť medzi svojimi politikami súdržnosti a ďalšími existujúcimi odvetvovými politikami v súlade s integrovaným prístupom, pretože súdržnosť nepredstavuje náklady, ale dodáva silu, využíva potenciál, no nezneužíva ho, zmenšuje štrukturálne rozdiely medzi štátmi a regiónmi, podporuje rast a zlepšuje konkurencieschopnosť regiónov Únie v globalizovanom svete, vyvažuje účinky globálnej hospodárskej krízy a vytvára sociálny kapitál Únie.
To achieve this, Member States should create synergies between their cohesion policies and other existing sectoral policies, in accordance with an integrated approach, since cohesion is not a cost, but gives strength, taps unused potential, reduces structural differences between countries and regions, expands growth and improves the competitiveness of Union regions in a globalised world, counterbalances the effects of the global economic crisis and generates Union social capital.
Príloha – Usmernenie 9 – nadpis a odsek 1
Annex – Guideline 9 – title and paragraph 1
Usmernenie 9: Zlepšovanie výkonnosti systémov vzdelávania a odbornej prípravy na všetkých úrovniach a zvyšovanie účasti na vysokoškolskom vzdelávaní
Guideline 9: Improving the performance of education and training systems at all levels and increasing participation in tertiary education
Na zabezpečenie všeobecného prístupu ku kvalitnému vzdelávaniu a odbornej príprave a zlepšenie výsledkov vzdelávania by členské štáty mali efektívne investovať do systémov vzdelávania a odbornej prípravy, najmä s cieľom zvyšovať kvalifikáciu pracovných síl EÚ a umožniť prispôsobovanie sa rýchle sa meniacim požiadavkám moderných trhov práce.
In order to ensure access to quality education and training for all and to improve educational outcomes, Member States should invest efficiently in education and training systems notably to raise the skill level of the EU's workforce, allowing it to meet the rapidly changing needs of modern labour markets.
Opatrenia by sa mali týkať všetkých sektorov (od predškolskej výchovy a škôl cez vyššie vzdelávanie, odborné vzdelávanie a prípravu až po vzdelávanie dospelých) a brať do úvahy aj učenie v neformálnom a informálnom kontexte.
Action should cover all sectors (from early childhood education and schools through to higher education, vocational education and training, as well as adult training) taking also into account learning in informal and non-formal contexts.
Reformy by mali byť zamerané na zabezpečenie získavania kľúčových schopností potrebných na to, aby každý jednotlivec uspel v hospodárstve založenom na znalostiach, najmä pokiaľ ide o zamestnateľnosť, ďalšie vzdelávanie a zručnosti v oblasti informačných a komunikačných technológií.
Reforms should aim to ensure the acquisition of the key competencies that every individual needs for success in a knowledge-based economy, notably in terms of employability, further learning, or ICT skills.
Je potrebné prijať opatrenia zabezpečujúce, aby sa vzdelávacia mobilita mladých ľudí a učiteľov stala pravidlom.
Steps should be taken to ensure learning mobility of young people and teachers becomes the norm.
Členské štáty by mali zlepšiť otvorenosť a primeranosť systémov vzdelávania a odbornej prípravy najmä prostredníctvom uplatňovania národných kvalifikačných rámcov poskytujúcich flexibilné možnosti vzdelávania a vytvárania partnerstiev medzi svetom vzdelávania/odbornej prípravy a svetom práce.
Member States should improve the openness and relevance of education and training systems, particularly by implementing national qualification frameworks enabling flexible learning pathways and by developing partnerships between the worlds of education/training and work.
Je potrebné zatraktívniť učiteľské povolanie.
The teaching profession should be made more attractive.
Vyššie vzdelávanie by sa malo stať otvorenejším pre netradičných študentov a mala by sa zvýšiť účasť na vysokoškolskom alebo rovnocennom vzdelávaní.
Higher education should become more open to non-traditional learners and participation in tertiary or equivalent education should be increased.
S cieľom znížiť počet mladých ľudí, ktorí sú nezamestnaní a nezúčastňujú sa na vzdelávaní ani odbornej príprave, by členské štáty mali prijať všetky nevyhnutné opatrenia na predchádzanie predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky.
With a view to reducing the number of young people not in employment, education, or training, Member States should take all necessary steps to prevent early school leaving.
(Usmernenie č. 9 v texte Komisie sa presúva ku druhému odseku usmernenia č. 8 v pozmeňujúcom a doplňujúcim návrhu Parlamentu a zlučuje sa s ním.)
(Guideline 9 in the Commission text is moved to and merged with second paragraph of Guideline 8 in Parliament's amendment.)
Príloha – Usmernenie 9 – odsek 2
Annex – Guideline 9 – paragraph 2
Hlavným cieľom EÚ, na základe ktorého členské štáty stanovia svoje národné ciele, je znížiť mieru predčasného ukončenia školskej dochádzky na 10 % a zároveň zvýšiť podiel obyvateľov vo veku 30 – 34 rokov, ktorí majú ukončené vysokoškolské alebo rovnocenné vzdelanie na minimálne 40 % v roku 2020.
The EU headline target, on the basis of which Member States will set their national targets, is to reduce the drop out rate to 10%, whilst increasing the share of the population aged 30-34 having completed tertiary or equivalent education to at least 40% in 2020.
(Posledný odsek usmernenia č. 9 v texte Komisie sa presúva pred prvý odsek usmernenia č. 8 v pozmeňujúcom a doplňujúcim návrhu Parlamentu.)
(Last paragraph of Guideline 9 in the Commission text is moved before the first paragraph of Guideline 8 in Parliament's amendment.)
Príloha – usmernenie 10 – nadpis
Annex – Guideline 10 – title
Usmernenie 10: Podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe
Guideline 10: Promoting social inclusion and combating poverty
Usmernenie 10: Boj proti chudobe a podpora sociálneho začlenenia a ochrany
Guideline 10: Combating poverty and promoting social inclusion and protection
Príloha – usmernenie 10 – odsek -1 (nový)
Annex – Guideline 10 – paragraph -1 (new)
Členské štáty stanovia svoje vnútroštátne ciele na zníženie podielu Európanov žijúcich pod hranicou chudoby jednotlivých krajín o 25 %, čím by sa viac ako 20 miliónov ľudí vymanilo z chudoby, a to predovšetkým prostredníctvom opatrení v politike vzdelávania a zamestnávania.
The Member States will set their national targets to reduce by 25 % the number of Europeans living below national poverty lines, lifting over 20 million people out of poverty, in particular by employment and education policy measures.
Príloha – usmernenie 10 – odsek 1
Annex – Guideline 10 – paragraph 1
Úsilie členských štátov o zníženie chudoby by malo byť zamerané na podporu plnohodnotného zapojenia sa do spoločnosti a hospodárstva a na rozširovanie podnikateľských možností dôsledným využívaním pomoci z Európskeho sociálneho fondu .
Member States " efforts to reduce poverty should be aimed at promoting full participation in society and economy and extending employment opportunities, making full use of the European Social Fund.
Snahy by sa takisto mali sústrediť na zabezpečenie rovnakých príležitostí prostredníctvom prístupu k dostupným, udržateľným a vysokokvalitným službám vrátane verejných služieb (zahŕňajúcim služby šírené on-line, v súlade s usmernením 4), a najmä zdravotnej starostlivosti.
Efforts should also concentrate on ensuring equal opportunities, including through access to affordable, sustainable and high quality services and public services (including online services, in line with guideline 4) and in particular health care .
Členské štáty by mali zaviesť účinné antidiskriminačné opatrenia .
Member States should put in place effective anti-discrimination measures .
Rovnako v snahe bojovať proti sociálnemu vylúčeniu, posilniť postavenie ľudí a zvýšiť účasť na trhu práce je potrebné zlepšiť systémy sociálnej ochrany, politiky celoživotného vzdelávania a aktívneho začlenenia, s cieľom vytvárať pre ľudí príležitosti v rôznych etapách ich života a chrániť ich pred hrozbou vylúčenia.
Equally, to fight social exclusion, empower people and promote labour market participation, social protection systems , lifelong learning and active inclusion policies should be enhanced to create opportunities at different stages of people ' s lives and shield them from the risk of exclusion.
Systémy sociálneho zabezpečenia a dôchodkové systémy sa musia zmodernizovať tak, aby sa zabezpečilo ich využívanie v plnej miere s cieľom poskytnúť primeranú podporu príjmu a zaručiť prístup k zdravotnej starostlivosti – a tým aj posilnenie sociálnej súdržnosti – a aby bola zároveň zabezpečená ich finančná udržateľnosť .
Social security and pension systems must be modernised to ensure that they can be fully deployed to ensure adequate income support and access to healthcare ‐ thus providing social cohesion ‐ whilst at the same time remaining financially sustainable .
Systémy dávok by mali byť zamerané na zaručenie istoty príjmu počas prechodov a znižovanie chudoby, najmä v skupinách s najväčším rizikom sociálneho vylúčenia, napr. rodín s jedným rodičom, menšín, ľudí so zdravotným postihnutím, detí a mladých ľudí, starších žien a mužov, legálnych migrantov a ľudí bez domova.
Benefit systems should focus on ensuring income security during transitions and reducing poverty, in particular among groups most at risk from social exclusion, such as one-parent families, minorities, people with disabilities, children and young people, elderly women and men, legal migrants and the homeless.
Členské štáty by taktiež mali aktívne podporovať sociálne hospodárstvo a sociálnu inováciu v prospech najzraniteľnejších skupín .
Member States should also actively promote the social economy and social innovation in support of the most vulnerable.
Boj proti chudobe a vylúčeniu zostáva naďalej dôležitou otázkou.
Combating poverty and exclusion remains a vital challenge.
Pri uskutočňovaní tohto cieľa je potrebné vytvárať príležitosti na účasť na trhu práce alebo na návrat naň pre všetky sociálne skupiny, bez ohľadu na lokalitu alebo úroveň vzdelania.
In order to pursue this objective, it is necessary to create opportunities to participate in the labour market or to return to it for all social groups, irrespective of locality or level of education.
Je dôležité udržiavať rovnováhu medzi poskytovaním dostatočného pocitu istoty a zachovaním motivácie ľudí pracovať a zarábať peniaze.
It is essential to strike a balance between giving people a sufficient sense of security and preserving their motivation to work and earn income.
V záujme tohto cieľa by členské štáty mali vyvinúť úsilie o zníženie chudoby vrátane chudoby pracujúcich, o podporu plnohodnotného zapojenia sa do politického, spoločenského, kultúrneho a hospodárskeho života na základe vlastného rozhodnutia a o rozširovanie podnikateľských možností , v súvislosti s ktorými sa má využívať Európsky sociálny fond.
To achieve this target, Member States should make an effort to reduce poverty , including in-work poverty, promote full participation , at people's own choosing, in politics, society , the arts and the economy and extend employment opportunities, in regard to which the European Social Fund is to be used .
Členské štáty by mali venovať mimoriadnu pozornosť rastúceho počtu chudobných pracujúcich.
Member States should pay particular attention here to the increasing number of working poor.
Pokiaľ ide o formulovanie konkrétnych cieľov v oblasti boja proti chudobe, bude treba jasne stanoviť, ako sa má chudoba „merať“.
In order to formulate specific objectives to combat poverty it must be made clear how poverty should be measured.
Normu, podľa ktorej sa zárobok vo výške 60 % strednej hodnoty príjmu označuje za chudobu, je nevyhnutné prepracovať.
The standard definition that earning 60% of the median income constitutes poverty must be qualified.
Chudobu nemožno stanoviť prostredníctvom takéhoto jediného ukazovateľa.
Poverty cannot be established by means of such a one-sided indicator.
Musí sa tiež zabezpečiť, že sa zachovajú rovnaké príležitosti, rovnako ako prístup k dostupným, udržateľným a vysokokvalitným službám vrátane verejných služieb (zahŕňajúcim služby šírené on-line, v súlade s usmernením 4), a najmä v sociálnej a zdravotnej oblasti a v oblasti zamestnania a bývania , pričom sa zabezpečí, aby boli dostupné aj pre zraniteľné a slabšie skupiny obyvateľstva.
It has to be ensured that equal opportunities, as well as access to affordable, sustainable and high quality services and public services (including online services, in line with guideline 4) and in particular in the social, employment, health and housing fields, are preserved, ensuring that they are available also to the vulnerable and weaker population groups .