natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1. víta skutočnosť, že obchodné vzťahy medzi EÚ a Tureckom sú na pokročilej úrovni; vyzýva Turecko, aby zjednodušilo postupy a byrokraciu a odstránilo zostávajúce tarifné a netarifné prekážky; zdôrazňuje význam konštruktívneho dialógu medzi obidvoma stranami v záujme ďalšieho zlepšenia týchto vzťahov;
Welcomes the fact that the EU’s trade relations with Turkey are at an advanced level; calls on Turkey to simplify procedures and bureaucracy and remove remaining tariff and non-tariff barriers; stresses the importance of constructive dialogue between the two parties in order to further improve these relations;
10. víta zosúladenie tureckých colných právnych predpisov s colnými právnymi predpismi EÚ, a najmä prijatie všeobecného systému preferencií; žiada väčšie zosúladenie tureckých právnych predpisov s acquis Spoločenstva, pokiaľ ide o voľný obchod, boj proti falšovaniu a kontroly po colnom konaní a povolenia obchodov bez colnej prirážky;
Welcomes the alignment of the Turkish Customs Code with that of the EU and, in particular, the adoption of the Generalised System of Preferences (GSP); calls for greater alignment of Turkish legislation with the Community acquis as regards free trade, combating counterfeiting, and post-clearance checks and authorisations for duty-free shops;
12. opätovne zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby Turecko plne dodržiavalo svoje záväzky v rámci colnej únie; domnieva sa tiež, že je potrebná ďalšia harmonizácia s acquis Spoločenstva v určitých odvetviach, ako sú zóny voľného obchodu a oslobodenie od cla;
Reiterates that Turkey’s full compliance with its undertakings under the customs union is essential; considers also that there is a need for further harmonisation with the Community acquis in certain sectors such as free trade zones and customs duty relief;
14. žiada, aby sa v súlade s pravidlami WTO odstránili všetky nepotrebné prekážky obchodu medzi EÚ a Tureckom vrátane technických prekážok ako neuznávanie osvedčení, duplicitné skúšky, duplicitné kontroly alebo povinné technické predpisy a normy; vyzýva Komisiu, aby sa podelila o osvedčené postupy v tejto oblasti;
Calls for the removal of all unnecessary barriers to trade between the EU and Turkey, including technical ones such as non-recognition of certification, duplicative testing, duplicative inspections, mandatory technical regulations and standards, in compliance with the WTO; also calls on the Commission to share good practice in this area;
18. vyzýva Turecko, aby zrušilo komplikované dovozné postupy a zosúladilo svoj systém bezcolných kvót na spracované poľnohospodárske výrobky, ktoré nie sú v súlade s colnou úniou;
Calls on Turkey to withdraw the burdensome import procedures and to align its duty‑free quota system for processed agricultural products which do not comply with the Customs Union;
20. vyzýva Turecko, aby pozastavilo nové požiadavky na osvedčené výrobné postupy, pretože de facto zakazujú dovoz niektorých farmaceutických výrobkov, a aby sa zúčastňovalo na medzinárodných iniciatívach na zosúladenie osvedčených výrobných postupov a noriem, ako sú iniciatívy WTO a EÚ, a pristúpilo k nim;
Calls on Turkey to suspend the new requirements on Good Manufacturing Practices as they de facto ban imports of certain pharmaceutical products, as well as to participate in, and adhere to, international initiatives for harmonising Good Manufacturing Practices procedures and standards such as those of the WHO and the EU;
28. vyjadruje poľutovanie nad tým, že ešte neboli dokončené právne predpisy zabezpečujúce plné dodržiavanie práv odborov v súlade s normami EÚ a príslušných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce, najmä pokiaľ ide o práva odborových organizácií, právo na kolektívne vyjednávanie a právo na štrajk;
Finds it regrettable that the legislation ensuring full respect for trade union rights in line with EU standards and the relevant International Labour Organisation conventions has not yet been completed, particularly with regard to the rights of trade union organisation and collective bargaining and the right to strike;
Úloha Turecka ako aktéra svetového obchodu za posledné roky vzrástla, najmä vďaka tomu, že lepšie využíva svoje unikátne geopolitické postavenie.
Turkey’s role as a world trade actor has grown in recent years, particularly as the country is capitalizing more on its unique geopolitical position.
Turecko vystupuje ako spojujúci článok medzi Stredozemím, Blízkym Východom a regiónmi Ázie, Čierneho mora a Kaukazu.
It acts as a link amongst the Mediterranean, the Middle East, the Asian, the Black Sea and the Caucasus regions.
Jediný najdôležitejší obchodný vzťah, ktorý podporil rast Turecka na svetovej obchodnej scéne, je však jeho výsadný vzťah s Európskou úniou.
The single most important trade relation that underpinned Turkey’s growth on the world trade scene, however, has been its privileged relation with the European Union (EU).
Colná únia (CÚ)
The Customs Union (CU)
Zárodky colnej únie siahajú do roku 1963, keď Turecko a EHS uzavreli dohodu o pridružení, ktorá umožnila dosiahnuť colnú úniu do roku 1996.
The roots of the CU date back to 1963, when Turkey and the EEC entered into an association agreement that provided for the attainment of a custom union by 1996.
Táto skutočnosť umožnila prehĺbenie hospodárskych vzťahov vytvorením colnej únie – jednej z troch, do ktorých EÚ vstúpila, a jedinej, ktorú uzavrela s kandidátskou krajinou uchádzajúcou sa o pristúpenie.
This allowed for the deepening of economic relations with the establishment of CU - one of the only three, the EU has entered into and the only one with a candidate for accession.
Odvtedy sa dosiahol značný stupeň integrácie trhu, najmä pokiaľ ide o slobodný pohyb tovaru.
A considerable degree of market integration has been achieved since, especially concerning the free movement of goods.
Z nedávnych osobitných úspechov integrácie stojí za zmienku prijatie nových tureckých colných právnych predpisov a prijatie všeobecného systému preferencií.
A particular recent noteworthy achievement towards integration has been the adoption of the new Turkish Customs Code and the adoption of the Generalized System of Preferences.
Medzi výrobky, na ktoré sa vzťahuje colná únia, patria všetky priemyselné výrobky a spracované poľnohospodárske produkty.
Products covered by the CU include all industrial products and processed agricultural goods.
Úspech colnej únie dokazujú čísla: Turecko sa stalo kľúčovým obchodným partnerom EÚ, pričom je na 7. mieste na dovozových trhoch a 5. mieste na vývozných trhoch.
The success of the CU can be seen numerically: Turkey has become a key commercial partner of the EU, ranking 7th in the EU’s top import markets and 5th in the export markets.
S dvoma tretinami celkových priamych zahraničných investícií pochádzajúcimi z EÚ sa Turecko stalo investičnou základňou pre európske podniky, pričom jeho integrácia do dodávateľského a výrobného reťazca EÚ sa posilňuje, a to často v súvislosti so sektormi s vysokou pridanou hodnotou.
With two-thirds of overall FDI coming from the EU, Turkey has become an investment base for European business with increasing integration into the EU’s supply and production chain, often in high value added segments.
V roku 2009 Turecko vyviezlo do EÚ výrobky v hodnote 33,6 miliárd EUR a z EÚ doviezlo výrobky v hodnote 40,4 miliárd EUR.
In 2009 Turkey exported € 33, 6 billion worth of products to the EU and imported € 40,4 billion worth of products from the Union.
Stalo sa tiež 15. najväčším hospodárstvom sveta.
Turkey has also become 15th largest economy in the world.
Hoci bola colná únia vytvorená v roku 1996, ešte nie je dokončená.
Although the CU was established in 1996 CU, it is not, as yet, complete.
Berúc do úvahy prístupové rokovania, colná únia sa môže rozšíriť na poľnohospodárske výrobky a oblasti, ako sú služby a verejné obstarávanie, a môže sa pretvoriť tak, aby sa odstránili súčasné nedostatky.
Taking into account the accession negotiations, the CU can be deepened with the coverage of agricultural products and areas such as services and public procurement and can be redesigned to remove the current deficiencies.
Colná únia je zjavným prínosom pre úspech hospodárskej a obchodnej integrácie medzi EÚ a Tureckom.
The Customs Union is evidence on its own merits for the success of EU-Turkey economic and trade integration.
Colná únia prispela k posilneniu tohto rastu začlenením Turecka do európskeho trhového a výrobného systému.
The Customs Union contributed to enhance this growth spiral by anchoring Turkey to the European market and production system.
Na úspechu hospodárskej integrácie a zvýšení obchodu a investícií vo vzťahu k EÚ má veľký podiel colná únia a začatie prístupových rokovaní v roku 2005.
Economic integration and enhanced trade and investment with the EU owe a significant share of their success to the CU and to the launching of the accession negotiations in 2005.
Zdá sa však, že colná únia trpí opakujúcimi sa problémami, ktoré sa týkajú zostávajúcich technických prekážok obchodu a nadmerného využívania ochranných opatrení.
However, the CU seems to be suffering from recurrent issues concerning remaining technical barriers to trade and excessive use of safeguard measures.
Na ochranu domácich trhov sa aj naďalej používajú postupy hodnotenia súladu a technické predpisy a normy.
Conformity assessment processes, and the use of technical regulations and standards as a means to protect domestic markets still remain in place.
Problémy s vízami pre tureckých obchodníkov vstupujúcich na územie EÚ, ako to ukazuje niekoľko po sebe idúcich rozhodnutí Súdneho dvora Európskej únie, a nedostatok súbežnosti pri rokovaniach a uzatváraní dohôd o voľnom obchode medzi EÚ a tretími krajinami, ako aj nedostatočné uplatňovanie práv duševného vlastníctva, sú ďalšími problémami, ktoré sa vyskytli v rámci colnej únie medzi EÚ a Tureckom.
The visa problems for Turkish traders entering the EU, as embodied by successive ECJ rulings, and the lack of parallelism in the negotiation and conclusion of Free Trade Agreements with third countries, and the lack of enforcement of intellectual property rights are other problems encountered in the framework of the Customs Union between the EU and Turkey.
Vzhľadom na prístupové rokovania by prehĺbenie obchodných vzťahov a integrácia trhu boli určite vhodným prostriedkom na rozšírenie a posilnenie colnej únie.
Taking into account the accession negotiations, deepening trade relations and market integration would certainly a way forward to making the CU wider and stronger.
Colnej únii by výrazne prospel účinný mechanizmus urovnávania sporov.
The CU could greatly benefit from the establishment of an effective Dispute Settlement Mechanism.
Akákoľvek podstatná reforma colnej únie je však zjavne ťažko realizovateľná, keďže jej realizácii bráni kandidatúra Turecka na členstvo v Európskej únii.
Any substantial reform to the CU appears, however, to be difficult to carry out as it is being hindered by the issue of Turkey’s candidacy to the European Union.
Turecko a medzinárodný obchod
Turkey and International Trade
Turecko je členom Svetovej obchodnej organizácie od roku 1995, hoci nie je stranou Dohody o vládnom obstarávaní.
Turkey has been a WTO member since 1995, although it is not party to the Government Procurement Agreement.
Nedávne hodnotenie obchodnej politiky ocenilo reformy Turecka, keďže podporujú rast, negatívnu infláciu a zníženie verejného a vonkajšieho dlhu.
The recent Trade Policy Review Mechanism has praised Turkey’s reforms as they favoured growth, disinflation and the decline of public and external debt burdens.
Napriek tomu aj naďalej pretrvávajú problémy týkajúce sa prehlbovania schodku bežného účtu, ako aj prekážky na strane dovozu (napr. clá a vnútroštátne dane), čo hodnotenie obchodnej politiky veľmi kritizuje.
Yet, problems relating to the widening current account deficit, and barriers to imports (i.e. customs duties and internal taxes) remain which is much criticised by the TPR.
Turecko je taktiež zakladajúcim členom barcelonského procesu a kľúčovým hráčom pri zriaďovaní euro-stredozemskej zóny voľného obchodu.
Turkey is also a founding partner of the Barcelona Process and a key player in the establishment of a Euro-Mediterranean Free Trade Area.
V skutočnosti má Turecko do dnešného dňa najkompletnejšiu sieť dohôd o voľnom obchode typu Juh – Juh s partnermi Euromedu.
In fact, to date, Turkey has the most complete network of South-South FTAs with Euromed partners.
Napriek zjavnej úlohe Turecka v oblasti Stredozemia je jeho objem obchodu s krajinami Euromedu aj naďalej nízky, či už v absolútnom alebo relatívnom vyjadrení.
Despite the obvious role of Turkey in the Mediterranean region trade with Euromed countries remains rather low in absolute and relative terms.
V skutočnosti tvorí objem obchodu s partnermi z oblasti Stredozemia len 4 % tureckého dovozu a 7 % tureckého vývozu.
In fact, trade with Mediterranean partners only makes up 4% of Turkish imports and 7% of its exports.
Turecko je zakladajúcim členom Organizácie pre hospodársku spoluprácu v oblasti Čierneho mora a podpísalo dohody o voľnom obchode s Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko, Chorvátskom, Bosnou a Hercegovinou a Albánskom.
Turkey is a founding member of the Black Sea Economic Cooperation, and has signed FTAs with the Former Yugoslavian Republic of Macedonia, Croatia, Bosnia-Herzegovina and Albania.
Je tiež členom Procesu spolupráce v juhovýchodnej Európe.
Turkey is also a member of the South East European Co-operation Process.
EÚ je zďaleka najväčším obchodným partnerom Turecka, no jej podiel na jeho obchode klesá.
The EU is the major trade partner of Turkey by far but with a decreasing share.
Podiel Ruska a Číny na obchode Turecka sa zvýšil.
Russia and China have been increasing their shares in Turkey’s trade.
Hlavnými obchodnými partnermi Turecka mimo EÚ sú Rusko, Čína, Spojené arabské emiráty, USA a Irán.
Turkey’s top non-EU trade partners are Russia, China, United Arab Emirates, the US and Iran.
Štatistiky ukazujú, že turecký vývoz do EÚ v roku 2008 vzrástol len o 5 % a že len 48 % vývozu Turecka smerovalo do EÚ (v porovnaní s 56 % z predošlého roku).
Statistics show that Turkish exports to the EU rose by only 5% and that only 48% of Turkey’s exports went to the EU in 2008, compared to 56% last year.
Na druhej strane, dovoz Turecka z EÚ vzrástol o 9 %, pričom dovoz z iných krajín než EÚ vzrástol počas rovnakého obdobia o 25 %.
On the other hand, Turkish imports from the EU rose by 9% while imports from other countries rose by 25% during the same period.
Turecko čelí silnej konkurencii vo svojich tradične kľúčových sektoroch priemyslu, ako je textilný priemysel.
Turkey faces stiff competition in its traditional key industries, such as textiles.
Najväčšia konkurencia pochádza z rozvojových ekonomík, ako sú India a Čína.
The biggest competition comes from the developing economies such as India and China.
Zlepšujú sa obchodné vzťahy Turecka s Čínou, najmä v energetickom sektore, a obidve krajiny sa dohodli na niekoľkých hospodárskych opatreniach a uzatvorili dohody o bilaterálnej spolupráci v oblasti obchodu, diplomacie, cestovného ruchu, energetiky, kultúry a médií.
Trade relations with China are increasing, particularly in the energy sector and the two countries have agreed on a number of economic measures and bilateral cooperation agreements covering trade, diplomacy, tourism, energy, culture and the media.
Turecko zaznamenalo pri obchodovaní s Čínou v roku 2008 obchodný deficit vo výške takmer 16 miliárd dolárov.
Turkey recorded a trade deficit of nearly 16 billion dollars with China in 2008.
Ďalšia spolupráca a spoločné opatrenia medzi EÚ a Tureckom môžu napomôcť nájsť spoločné riešenia súčasných problémov v oblasti obchodu a investícií.
Further cooperation and concerted action between the EU and Turkey might help in finding common solutions to the current difficulties in both trade and investments.
Pokiaľ ide o priame zahraničné investície smerujúce do Turecka, ich najväčším zdrojom je aj naďalej EÚ.
As regards Foreign Direct Investments, the EU continues to be the biggest source of FDI inflows in Turkey.
V roku 2008 pochádzalo 75 % priamych zahraničných investícií, ktoré sa dostali do Turecka, z krajín EÚ, zatiaľ čo v prvých piatich mesiacoch roku 2009 tento podiel vzrástol na 88 %.
In 2008 75% of FDI inflows in Turkey came from EU countries, while in the first five months of 2009 the figure increased to 88%.
Napriek tomu je úloha priamych zahraničných investícií v tureckom hospodárstve slabá a existujú značné rezervy na jej zlepšenie, najmä prostredníctvom využitia výhod, ktoré prinieslo celosvetové hospodárske oživenie.
Yet, the role of FDI in Turkish economy is low and there is a great scope for improvement in this area, mostly by reaping the benefits of the global economic recovery.
Problém falšovaných výrobkov a nedostatku uplatňovania práv duševného vlastníctva priamo súvisí s prílivom priamych zahraničných investícií, keďže tieto skutočnosti významne ovplyvňujú príťažlivosť Turecka pre priame zahraničné investície.
The issue of counterfeit products and lack of IPR enforcement is directly linked with FDI inflows, as it has a significant impact on Turkey’s attractiveness to FDI.
Za povšimnutie stojí taktiež odolnosť tureckého bankového systému voči finančnej kríze.
The resilience of the Turkish banking system to the financial crisis has been noteworthy.
Je to najmä dôsledok série reforiem, ktoré nasledovali po kríze v Turecku v roku 2001.
This is largely the result of a series of reforms following the 2001 crisis in Turkey.
Existujú dôkazy, že turecké hospodárstvo sa zotavuje z krízy.
Evidence shows that the Turkish economy is bouncing back from the crisis.
Podľa Tureckého štatistického inštitútu sa HDP za posledné tri mesiace roku 2009 zvýšil o 6 %, čo je pozoruhodný obrat oproti 14,5 % poklesu zaznamenanému v prvom štvrťroku toho istého roku.
The Turkish Statistics Institute reported a GDP rise of 6% in the last three months of 2009, which is a remarkable turnaround from the 14.5% drop registered in the first quarter of the year.
Vzhľadom na významný objem obchodu a pevné vzťahy medzi Tureckom a EÚ by sa ich obchodným a hospodárskym vzťahom mala venovať náležitá pozornosť.
Given the important trade volume and rooted relations between Turkey and the EU, their trade and economic relations should be paid due attention.
V tejto súvislosti by sa mali podniknúť nevyhnutné kroky na ich ďalšie zlepšenie.
In this context, necessary steps should be taken to further improve these relations.
Ešte aj dnes pretrváva niekoľko technických problémov, ktoré je potrebné vyriešiť a v súvislosti s ktorými by sa mali podniknúť okamžité kroky.
To date, several technical issues remain to be resolved and immediate actions should be taken in this respect .
Tieto opatrenia pravdepodobne povedú k obojstranne výhodnej situácii, z ktorej budú mať prospech obidve hospodárstva.
These actions are likely to lead to a win-win situation which will be beneficial to both economies.
k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o uvádzaní biocídnych výrobkov na trh a ich používaní
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council concerning the placing on the market and use of biocidal products
Amalia Sartori , Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa
Amalia Sartori , Committee on the Internal Market and Consumer Protection
(*) Postup pridružených výborov – článok 50 rokovacieho poriadku
(*) Associated committees – Rule 50 of the Rules of Procedure
DÔVODOVÁ SPRÁVA.........................................................................................................180
EXPLANATORY STATEMENT............................................................................................180
STANOVISKO VÝBORU PRE PRÁVNE VECI K PRÁVNEMU ZÁKLADU.....................181
OPINION OF THE COMMITTEE ON LEGAL AFFAIRS ON THE LEGAL BASIS...........182
STANOVISKO Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa .........191
OPINION OF THE COMMITTEE ON THE INTERNAL MARKET AND CONSUMER PROTECTION 193
STANOVISKO Výboru pre priemysel, výskum a energetiku .......................257
OPINION OF THE COMMITTEE ON INDUSTRY, RESEARCH AND ENERGY.............263
o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o uvádzaní biocídnych výrobkov na trh a ich používaní
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Councilconcerning the placing on the market and use of biocidal products
– so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2009/0267),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2009)0267 ),
– so zreteľom na článok 251 ods. 2 a článok 95 Zmluvy o ES, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu ( C7-0036/2009 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 95 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7‑0036/2009 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade s názvom: Dôsledky nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy na prebiehajúce medziinštitucionálne rozhodovacie procesy ( KOM(2009)0665 ),
– having regard to the communication from the Commission to the European Parliament and the Council entitled: 'Consequences of the entry into force of the Treaty of Lisbon for ongoing interinstitutional decision-making procedures' ( COM(2009)0665 ),
– so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 17. februára 2010
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of 17 February 2010
– so zreteľom na správu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a stanoviská Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa a Výboru pre priemysel, výskum a energetiku ( A7‑0239/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the Committee on Industry, Research and Energy ( A7-0239/2010 ),
(3) Účelom tohto nariadenia je zvýšiť voľný pohyb biocídnych výrobkov v rámci Spoločenstva .
(3) The purpose of this Regulation is to increase the free movement of biocidal products within the Community .
S cieľom v čo najväčšej miere odstrániť prekážky obchodu s biocídnymi výrobkami , ktoré vyplývajú z rozličných úrovní ochrany v členských štátoch, by sa mali ustanoviť harmonizované pravidlá schvaľovania účinných látok a umiestňovania na trh a používania biocídnych výrobkov vrátane pravidiel týkajúcich sa vzájomného uznávania povolení a paralelného obchodu.
In order to remove as far as possible obstacles to trade in biocidal products stemming from the different levels of protection in the Member States , harmonised rules should be laid down for the approval of active substances and the placing on the market and use of biocidal products, including the rules on the mutual recognition of authorisations and on parallel trade.
(3) Účelom tohto nariadenia je zvýšiť voľný pohyb biocídnych výrobkov v rámci Únie a zabezpečiť vysokú úroveň ochrany zdravia ľudí a zvierat a životného prostredia.
(3) The purpose of this Regulation is to increase the free movement of biocidal products within the Union and to ensure a high level of protection of both human and animal health and the environment .
Osobitnú pozornosť treba venovať ochrane zraniteľných skupín obyvateľstva vrátane tehotných žien, dojčiat a detí.
Particular attention should be paid to the protection of vulnerable groups of the population, including pregnant women, infants and children.
V tomto nariadení by sa mala uplatniť zásada predbežnej opatrnosti, aby sa zaručilo, že látky alebo výrobky vyrábané alebo uvádzané na trh nebudú mať žiadne škodlivé účinky na ľudské zdravie alebo zdravie zvierat ani žiadne neprijateľné účinky na životné prostredie.
The precautionary principle should be applied to this R egulation in order to ensure that substances or products produced or placed on the market do not have any harmful effect on human or animal health or any unacceptable effects on the environment.