natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Len Európska únia založená na hospodárskej a sociálnej súdržnosti, ktorá bráni svoje spoločné hodnoty, bude dostatočne silná na to, aby obhájila svoje záujmy, udržala a prehĺbila hodnoty spojené s európskym sociálnym modelom (rovnosť, solidarita, práva a povinnosti jednotlivcov, nediskriminácia a prerozdelenie s dostupnosťou vysokokvalitných služieb pre všetkých občanov), ako aj dosiahnutú vysokú úroveň sociálneho štandardu.
However, only an EU based on economic and social cohesion that defends its common values can be strong enough to defend its interests and preserve and enhance the values associated with the European social model – equality, solidarity, individual rights and responsibilities, non-discrimination and redistribution with access for all citizens to high-quality public services - and the high social standards already achieved.
Zjednotenie Európy vždy postupovalo na základe kombinácie európskych právnych predpisov a reforiem na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni.
European integration has always progressed via the combination of European legislation and reforms on the national, regional and local levels.
Európsky rámec ponúka jedinečnú možnosť rámcovo upraviť právne predpisy jednotlivých členských štátov a vývoj vnútorného trhu.
The European framework offers an inestimable opportunity to frame national legislation and the evolution of the Internal Market.
Rámec na koordináciu sociálnych politík jednotlivých členských štátov tvoria na jednej strane acquis EÚ pre sociálnu oblasť a otvorená metóda koordinácie spolu s národnými programami reforiem na strane druhej.
The EU acquis in the social field on one hand and the Open Method of Coordination together with the National Reform Programs on the other have created the framework for the coordination of Member States' social policies.
Diskusia o flexiistote sa môže stať súčasťou tohto rámca a jednotlivé časti prístupu k reformám sa budú musieť realizovať na najvhodnejšej úrovni.
The flexicurity debate can be part of this framework and the different parts of the reforms for the pathways will have to be carried through at the most appropriate level.
Hoci v dôsledku odlišných vlastností pracovných trhov a sociálnych politík európskych členských štátov nie je možné nájsť jediné riešenie vhodné pre všetkých, v rámci vnútorného trhu sa vytvárajú a naďalej budú vznikať spoločné výzvy, ktoré sa dajú najlepšie riešiť na úrovni EÚ.
Although no one-size-fits-all solution can achieved due to the differing characteristics of the European Member States labour markets and social policies, our internal market also created and continues to create common challenges that can best be best tackled at the EU level.
EÚ bude rešpektovať kompetencie členských štátov a jej úlohou bude nielen slúžiť ako platforma na výmenu najlepších skúseností, ale aj dávať rámec rokovaniam pri schvaľovaní právnych predpisov, usmernení a štandardov na realizáciu na úrovni členských štátov.
The role of the EU, while respecting the competence of the Member States, is not simply to be a platform of exchange of best practice, but also to frame the debate by agreeing legislation, guidelines and benchmarks, for implementation at Member States level.
Ako ukázalo niekoľko štúdií, modely flexiistoty môžu fungovať len v prostredí naplnenom dôverou.
As several studies have indicated, flexicurity models can only function in an environment which fosters trust.
Je veľmi dôležité myslieť na dôsledky pre všetky zúčastnené strany vrátane zamestnávateľov, zamestnancov a širokej spoločnosti.
It is crucial to reflect upon the consequences for all stakeholders including employers, employees and the society at large.
Obyvateľstvo prijme prichádzajúce zmeny, ak ich budú sprevádzať záruky a kompenzačné mechanizmy.
People will accept recurring change if they have guarantees and compensating mechanisms.
Pôjde o to, aby jednotlivci mohli rozhodovať o svojom živote a nebudú pritom čeliť vážnemu riziku ohrozujúcemu ich kariéru či dôchodky.
This involves the empowerment of individuals to make choices over their lives without facing major risks for their carriers/pensions.
Pôjde o posilnenie sociálnej ochrany a systémov pracovného trhu, kvalitnú sociálnu infraštruktúru a základné práva s rozvinutými poradenskými postupmi.
This involves strengthened social protection and labour market systems, a quality social infrastructure and core rights with developed consultation processes.
Existuje niekoľko spôsobov budovania takejto dôvery, ktoré môžu členské štáty využiť, funkčné však budú len vtedy, ak budú zasadené do pevného európskeho rámca, ktorý sa zameriava na základné sociálne a zamestnanecké práva pre všetkých (potenciálnych) zamestnancov.
To foster this trust there are several 'pathways' which Member States could follow, but this can only function if they are embedded in a substantial European framework which cares for a core of social and employment rights for all (potential) workers.
Nevyhnutnou podmienkou realizácie prístupov flexiistoty založených na dôvere v členských štátoch je pevný európsky rámec s plným zapojením sociálnych partnerov na úrovni jednotlivých štátov, sektorov a celej Európy.
A strong European framework with the full participation of the social partners on national, sectoral and European level is an absolute precondition to allow Member States to implement flexicurity pathways based on trust.
To znamená, že európski sociálni partneri a ich náprotivky v členských štátoch musia zohrať hlavnú úlohu pri tvorbe potrebného európskeho legislatívneho rámca, ktorý poskytne európskym podnikom a zamestnancom záruky a istoty nutné pre ich flexibilitu a istotu.
This means that European social partners, along with their national counterparts, need to play a leading role in designing the necessary European legislative framework which would provide European businesses and workers with the guarantees needed for their flexibility and security.
Flexiistota zahŕňa posilnenie sociálnej Európy, čo zas zvýši produktivitu a konkurencieschopnosť našich podnikov.
Flexicurity is about enhancing Social Europe, which in turn enhances the productivity and the competitiveness of our companies.
Európsky sociálny model vrátane vysoko konkurencieschopných podnikov a vysokokvalifikovanej prispôsobivej pracovnej sily by sa mal budovať súčasne na vnútroštátnej a európskej úrovni formou zbližovania a harmonizácie európskych právnych predpisov v oblasti hospodárstva, zamestnanosti, sociálnych vecí a životného prostredia.
The European Social Model, including highly competitive businesses and a highly-skilled adaptable workforce, should be constructed simultaneously at the national and the European levels by bringing closer and harmonising European legislation in the economic, employment, social and environmental fields.
Na zvýšenie efektivity potrebuje EÚ nielen rýchlu reformu svojich inštitúcií, ale musí taktiež sformovať politiky pre svojich obyvateľov a podniky, ktoré zmiernia nežiaduce účinky rastúcej konkurencie a otvárania trhu, čo niekedy vytvára nové druhy rizika pre zamestnávateľov i zamestnancov.
Not only does the EU need to quickly reform its institutional setup to be more effective, it must provide policies to its citizens and businesses which mitigate the side effects of increased competition and market opening which sometimes create new types of risk for both employers and employees.
Flexiistota je navrhnutá ako cesta k spravodlivejšiemu rozdeleniu týchto rizík, avšak diskusia týkajúca sa flexiistoty je často zatienená predsudkami a podozrievaním.
Flexicurity has been proposed as a way of more evenly distributing these risks but the debate over it has been clouded by prejudice and suspicion.
Členské štáty, ktoré realizovali komplexné politiky flexiistoty (severské štáty a Holandsko), ukázali, že ide o dobre fungujúci prístup so širokou podporou, ktorý vedie k zosúladeniu cieľov dynamického hospodárstva s istotou pre zamestnancov.
Member States which implemented comprehensive flexicurity policies (Nordic and The Netherlands), it is a well-functioning and widely supported approach to reconciling the objectives of a dynamic economy and a secure workforce.
Na európskej úrovni prevládajú obavy, že tento termín bol použitý na to, aby zakryl v podstate deregulačné smerovanie, v ktorom sa uprednostňujú potreby zamestnávateľov na úkor ich zamestnancov.
At European level, there are widespread fears that the term has been hijacked to provide cover for what is essentially a deregulatory drive, giving priority to the needs of employers over those of employees.
Preto by sa východiskom diskusie malo stať jasné a jednoznačné vymedzenie flexiistoty.
Therefore the starting point of the debate should be a clear and unambiguous definition of flexicurity.
V Európe existuje niekoľko modelov flexiistoty, ktoré v rôznej miere spájajú vnútropodnikovú flexibilitu a istotu s vonkajšou flexibilitou a istotou v súlade s historickým vývojom jednotlivých členských štátov, ich právnymi zvyklosťami, hospodárskou situáciou, verejnými financiami a systémom výrobných vzťahov.
There are various models of flexicurity in Europe, combining to different degrees internal flexibility and security within enterprises, and external flexibility and security in accordance with the Member States' historical pasts, legal traditions, economic situations, public finances and industrial relations systems.
Všetky však vychádzajú zo spoločných zásad solidarity, rovnosti, práv a povinností.
However, they are based on common principles of solidarity, equity, rights and responsibilities.
Takže požiadavky flexibility a istoty nie sú v rozpore – naopak, navzájom sa posilňujú.
Thus flexibility and security requirements are not contradictory but rather mutually reinforcing.
Ich kombináciu treba chápať ako príležitosť.
Therefore, the combination of these two should be seen as an opportunity.
Flexiistota spája schopnosť podnikov a zamestnancov, aby sa adaptovali s vysokou mierou sociálnej ochrany, sociálneho zabezpečenia a podpory v nezamestnanosti, ochrany zdravia a bezpečnosti, aktívnej politiky trhu práce i celoživotného vzdelávania a odbornej profesionálnej prípravy.
Flexicurity combines the ability firms and workers to adapt with a high level of social protection, social security and unemployment benefits, health and safety protection, active labour market policies and life long learning and vocational training opportunities.
To podporuje pravidelné a efektívne kolektívne vyjednávanie v rámci tripartity so silnými a reprezentatívnymi sociálnymi partnermi, ako aj široký systém sociálneho zabezpečenia a všeobecná dostupnosť kvalitných služieb, napríklad starostlivosť o deti a iné závislé osoby.
This is supported by recurrent and effective collective bargaining taking place in a tri-partite structure with strong and representative social partners as well as broad welfare provisions and universal access to good quality services such as childcare and care for other dependents.
Z tohto hľadiska je vymedzenie pojmu flexiistoty v Zelenej knihe Komisie o pracovnom práve a jej oznámení o flexiistote príliš úzke a neorientuje sa v dostatočnej miere na politiku.
In this respect, the definition of flexicurity in the Commission's Green Paper on labour law and its Communication on Flexicurity is too narrow and is not adequately policy-oriented.
Základný predpoklad Komisie, že riziká a výhody je potrebné rozdeliť medzi zamestnancov s chránenými zmluvami a tých, ktorí takéto zmluvy neuzavreli (tzv. začlenení a vylúčení), je poľutovaniahodný.
The basic assumption by the Commission that the risks and benefits need to be spread among workers with protected contracts and those who do not have such contracts (insiders and outsiders) is regrettable.
Segmentáciu práce je možné zastaviť len vtedy, ak sa obaja sociálni partneri (zamestnávatelia a zamestnanci) dohodnú na rovnováhe práv a povinností.
Segmentation of the labour can be ended only if the social partners, both employers and employees agree on the balance of rights and obligations.
Preto je mimoriadne dôležité zapojiť sociálnych partnerov do diskusie o flexiistote, a malo sa to urobiť už skôr.
It is therefore crucial to include the social partners in the debate on flexicurity and this should have been done earlier.
Aj keď Komisia v zásade podporuje pevné sociálne partnerstvo, oznámenie nešpecifikuje stratégiu podpory a posilnenia sociálneho partnerstva na európskej a vnútroštátnej úrovni.
Although the Commission supports strong social partnership in principle, the communication does not specify a strategy for promoting and strengthening social partnership on the European and national levels.
Okrem toho tvrdenie Komisie, že dôsledná ochrana zamestnanosti je príčinou nezamestnanosti, nepodporuje ani organizácia OECD vo svojom dokumente Výhľady zamestnanosti (2006)
Moreover, the Commission's claim that strict employment protection creates unemployment is not supported by the OECD's 2006 Employment Outlook
http://www.oecd.org/document/38/0,2340,en_2649_201185_36261286_1_1_1_1,00.html , v ktorom sa uvádza, že právne predpisy na ochranu zamestnanosti nemajú žiadny vplyv na celkovú mieru zamestnanosti.
http://www.oecd.org/document/38/0,2340,en_2649_201185_36261286_1_1_1_1,00.html report which claims that employment protection legislation has no influence on the total employment rate.
Preto tí, ktorí prichádzajú na trh práce prvýkrát, alebo sa naň vracajú, potrebujú východiskové pracovné miesta pre ľahší prístup, ktoré však musia poskytovať základné práva na ochranu zamestnancov pred nespravodlivým zaobchádzaním.
Thus new-comers or returnees to the labour-market need stepping-stone jobs for easier access, but these need to include a core of rights which protect these workers from unfair treatment.
Z tohto hľadiska Komisia primerane nevysvetlila, čo myslela „dostatočnou“ pružnosťou pri prijímaní do zamestnania.
In this respect, the Commission did not adequately explain what it meant by 'sufficient' flexibility in recruitment.
Je potrebné jasné rozdelenie činností medzi EÚ a členskými štátmi; čo je potrebné urobiť na európskej úrovni a čo na úrovni jednotlivých členských štátov.
There is a need for a clear division of labour between the EU and the Member States; what needs to be done on the European level and what on the national one.
Oznámenie Komisie je možné doplniť objasnením úlohy Európskej únie pri formovaní politík flexiistoty.
The Commission's communication can be complemented by exposing the role of the European Union in the flexicurity policy-making process.
Neuvádzajú sa základné európske právne predpisy, ktorých prijatie či revízia sa oneskoruje.
Key European legislation whose adoption or revision is lagging behind is not mentioned.
Smernice (napríklad o pracovnom čase, agentúre dočasného zamestnávania, o európskej zamestnaneckej rade a informovaní a poradenstve pre zamestnancov) musia zaručiť a zlepšiť ochranu zamestnancov v celej Európe s cieľom prehĺbiť ich dôveru a vyvážiť riziká súvisiace s tlakom zvýšenej konkurencie, reštrukturalizácie a flexibility pracovného trhu.
Directives such as Working Time, Temporary Agency, Posting of Workers and the European Works Council and information and consultation of workers need to guarantee and raise protection to employees across the EU in order to enhance their trust and to balance the risks associated with the pressures of enhanced competition, restructuring and labour market flexibility.
Ide o časť prístupov k flexibilite, ku ktorým patria aj mnohé dohody uzavreté medzi európskymi sociálnymi partnermi o zamestnaní na dobu určitú, o rodičovskej dovolenke, práci na čiastočný úväzok a práci na diaľku.
This is part of the flexicurity pathways as are the numerous agreements concluded by the European social partners on fixed-term work, parental leave, part-time work and teleworking.
Sociálni partneri sa musia na všetkých úrovniach (európskej, vnútroštátnej, sektorovej, regionálnej a miestnej) zapojiť do diskusie o prehĺbení vnútornej i vonkajšej flexibility a istoty.
Social Partners should be convened at all levels (European, national, sectoral, regional and local) to discuss how to enhance the flexibility and security both internally and externally.
Spoločné zásady dohodnuté medzi členskými štátmi sa na vnútroštátnej úrovni musia realizovať prostredníctvom Lisabonskej stratégie, a preto sa musia zahrnúť do revidovaných európskych usmernení politík zamestnanosti, keďže predstavujú rámec, ktorý by mali členské štáty realizovať prostredníctvom svojich národných reformných programov.
On the national level, the common principles agreed between the Member States need to be implemented via the Lisbon strategy and therefore need to be included in the revised European Employment Guidelines as they represent the framework to be implemented by the Member States through their National Reform Programmes.
Oznámenie Komisie sa zmieňuje o potrebe zaručiť „základnú mieru ochrany pracovného miesta“.
The Commission communication mentions the need to guarantee a 'basic level of job protection'.
Znamená to, že každá forma zamestnanosti, či už neštandardná alebo iná, by mala zahŕňať základné práva bez ohľadu na konkrétne postavenie zamestnanca, ku ktorým patrí: rovnaké zaobchádzanie, ochrana zdravia a bezpečnosti práce a ustanovenia o pracovnom čase, sloboda združovania a zastupovania, kolektívne vyjednávanie, kolektívne kroky a prístup k odbornej príprave, ako aj trvalá ochrana získaných práv. Každá reforma pracovnoprávnych predpisov v jednotlivých členských štátoch by sa mala uskutočniť v rámci týchto základných práv.
This means that any form of employment, whether non-standard or otherwise, should carry with it a core of rights regardless of the specific employment status, which should include: equal treatment, workers' health and safety protection and provisions on working time, freedom of association and representation, collective bargaining, collective action, and access to training as well as the protection of acquired rights; Any reform of national labour law should be carried out in the framework of these core rights.
Predpokladom každej politiky flexiistoty sú vyššie investície do celoživotného vzdelávania a odbornej prípravy a väčšie uznanie formálneho, neformálneho a informálneho vzdelávania.
Higher investment into lifelong learning and vocational training and the better recognition of formal, non-formal and informal learning are preconditions of any flexicurity policy.
Štvrtý celoeurópsky prieskum pracovných podmienok (2005)
The fourth European working conditions surveys (2005)
http://www.eurofound.europa.eu/ewco/surveys/EWCS2005/index.htm ukazuje, že úroveň odbornej prípravy v podnikoch sa nezlepšila.
http://www.eurofound.europa.eu/ewco/surveys/EWCS2005/index.htm show that there is no improvement in the levels of training in companies.
Existujú veľké rozdiely v úrovni dostupnosti odbornej prípravy medzi členskými štátmi, medzi nízko a vysokokvalifikovanými zamestnancami, medzi zamestnancami s istými a neistými zmluvami a medzi zamestnancami s kvalitným vzdelaním a tými, ktorí nezískali stredoškolské či vysokoškolské vzdelanie.
There are also significant differences in the level of access to training between Member States, between low and high skilled workers, between workers with secure and those with precarious contracts, and between those with solid basic education and those who did not benefit of secondary/university education.
Preto sú potrebné nové podnety na zvýšenie tejto úrovne v budúcnosti.
Therefore new incentives are needed in order to raise levels in the future.
Je dôležité poukázať na vplyv flexiistoty na rodové otázky a rovnaké príležitosti.
Important to emphasise is the impact of flexicurity on gender issues and equal opportunities.
Usporiadanie pružného pracovného trhu má väčší dosah na znevýhodnené skupiny, napríklad ženy, migrantov, mladších a starších zamestnancov a osoby s telesným postihnutím, preto je dôležité presadzovať základné práva pre všetkých zamestnancov a pevnejšie politiky sociálneho začlenenia a začlenenia na trhu práce.
Flexible labour market arrangements have greater impact on disadvantaged groups such as women, migrant, younger, older workers and those living with a disability, hence the importance of introducing core rights for all workers and stronger social and labour market inclusion policies.
Makroekonomické politiky by mali povzbudiť investície do aktívnych politík pracovného trhu a prehĺbiť partnerstvo s programami odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania, ktoré ponúkajú zamestnávatelia pre adaptabilnú pracovnú silu.
Macroeconomic policies should encourage investment into active labour market policies and enhanced partnership with employers training and lifelong learning programmes for an adaptable workforce.
To sa musí uskutočniť na základe úzkych konzultácií medzi manažmentom a zamestnancami.
This should be done in close consultation between management and workers.
Nezamestnanosť v Európe je naďalej vysoká a členské štáty i Európska únia musia urobiť viac, aby sa situácia zmenila.
Unemployment still remains high in Europe, and more needs to be done both by the Member States and by the European Union to change the situation.
Môžeme dosiahnuť zamestnanie pre každého, ak súkromný sektor spolu s verejným sektorom uskutočnia správne reformy a vhodne investujú.
There can be employment for all if the right reforms and investments are made by the private and the public sectors.
Aby Európa dokázala čeliť výzvam 21. storočia, musí viac investovať do celoživotného vzdelávania, ako aj do výskumu a vývoja.
Europe needs to invest more in lifelong learning as well as in research and development to meet the challenges of the 21st century.
k spoločným zásadám flexiistoty
on Common Principles of Flexicurity
9. vyzýva tiež na opätovný boj proti nelegálnej práci a čiernej ekonomike, ktoré – v členských štátoch v rôznej miere – poškodzujú hospodárstvo, ponechávajú pracovníkov bez ochrany, škodia spotrebiteľom, znižujú príjmy z daní a vedú k nečestnej súťaži medzi podnikmi;
Calls also for a renewed fight against undeclared work and the black economy, which – to a varying degree among the Member States – damages the economy, leaves workers unprotected, is detrimental to consumers, reduces tax revenues and leads to unfair competition between firms;
12. vyzýva sociálnych partnerov, a najmä verejné orgány v členských štátoch, aby zabezpečili investovanie do celoživotného vzdelávania tým, že sa dohodnú na 2 % podiele z HDP (celkové výdavky verejného a súkromného sektora);
Calls on the social partners and the public authorities in the Member States, in particular, to guarantee investment in lifelong learning by agreeing on a 2 % benchmark as a percentage of GDP (total public and private spending);
Náhradníci (podľa čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Substitute(s) under Rule 178(2) present for the final vote
k spoločným zásadám flexiistoty
on common principles of flexicurity
Výbor pre kultúru a vzdelávanie vyzýva Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
The Committee on Culture and Education calls on the Committee on Employment and Social Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. zdôrazňuje, že v rámci komplexného prístupu k flexibilite a mobilite je potrebné realizovať prenosnosť nadobudnutých práv sociálneho zabezpečenia;
Highlights the need, within the framework of a comprehensive approach to flexibility and mobility, to implement the transferability of acquired social security rights;
k téme „K spoločným zásadám flexiistoty: Flexibilitou a istotou k zvýšeniu počtu pracovných miest a zlepšeniu ich kvality“
on 'Towards Common Principles of Flexicurity: More and better jobs through flexibility and security'