natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V rámci zásady subsidiarity majú poskytovať finančné stimuly zásadne členské štáty.
Financial incentives should, as a matter of principle, be provided by the Member States, in accordance with the principle of subsidiarity.
Režimy podpory jednotlivých členských štátov však musia pri dosahovaní svojich cieľov dodržiavať tieto zásady:
However, national support schemes must comply with the following principles in attaining their objective:
a) podpora by mala byť časovo obmedzená a postupne znižovaná;
a) support should be limited in time and be gradually reduced;
b) bezpečnosť investícií by sa mala dosiahnuť podporou podmienok, ktoré sú zo strednodobého hľadiska bezpečné a stabilné;
b) security of investments should be achieved by support conditions which are reliable and consistent in the medium term;
c) zabránenie kolísaniu trhu vytvorením bezpečných podmienok pre režimy podpory;
c) avoidance of stop-and-go market developments by providing for reliable terms for the support schemes;
d) účinná a systematická podpora využívania existujúceho potenciálu a dosahovania cieľov;
d) efficient and systematic support to exploit existing potentials and to achieve the objectives;
e) zvýšenie ekonomickej efektívnosti technológií týkajúcich sa obnoviteľnej energie prostredníctvom rozšírenia hromadnej výroby;
e) economic feasibility of renewable energy technologies to be speeded up by extending mass production;
f) zohľadnenie osobitných potrieb použitých technológií a dlhodobého cieľa plného využívania potenciálu jednotlivých technológií;
f) account to be taken of the special needs of the technologies involved and long- term objective of fully exploiting the potential of the various technologies;
g) podpora nákladovo efektívnych obnoviteľných technológií bez ohľadu na ich rozsah.
g) cost-effective renewable technologies to be supported regardless of their size .
V prípade, že technológie týkajúce sa obnoviteľnej energie na základe konkurenčných cien a vývoja ešte hlboko neprenikli na trh, môžu členské štáty zvážiť využitie motivačných mechanizmov, akými sú:
Where renewable technologies have not yet achieved a high degree of market penetration at competitive prices and development, Member States may consider incentive mechanisms, such as the following:
a) daňové výhody/zníženia pre systémy týkajúce sa obnoviteľnej energie a s nimi súvisiace siete výroby tepla a chladu;
a) tax advantages/derogations for RE systems and associated heating and cooling networks;
b) podpora priamych investícií;
b) direct investment aid;
c) regulačné opatrenia, akými je v prípade novostavieb alebo rekonštrukčných prác podpora používania a alebo povinného používania systémov týkajúcich sa obnoviteľnej energie, kogenerácie a miestneho alebo diaľkového blokového ústredného kúrenia a chladenia energiou vyrobenou z obnoviteľných zdrojov;
c) regulatory measures, such as the promotion of the utilisation and/or the mandatory utilisation of RE systems, CHP and local and remote district heating/cooling from renewable energies, in the case of new buildings or renovation work;
d) rozdelenie financovania nákladov v rámci podpory systémov na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov alebo vyrobeného tepla/chladu z obnoviteľných zdrojov energie, napríklad v súvislosti s kvótou, ktorá je v súlade s cieľmi jednotlivých členských štátov; palivá využívané vo vysoko účinných zariadeniach na kombinovanú výrobu tepla a elektriny a v zariadeniach na diaľkové vykurovanie a chladenie by nemali byť finančne zaťažené.
d) pay-as-you-go arrangements to cover the costs of subsidized RE systems or of the RE heating/cooling produced, for example, in connection with a quota which is compatible with national objectives;,fuels for use in highly efficient CHP systems and remote district heating and cooling systems should not be burdened financially;
e) iné mechanizmy v rámci jednotného trhu a pravidiel týkajúcich sa štátnej pomoci pre ochranu životného prostredia, pre inovácie a pre regionálny rozvoj..
e) other mechanisms within the framework of the single market and of the Rules on State aid for the Environment, State aid for innovation and State aid for regional development.
V súvislosti s motivačnými mechanizmami treba dbať na to, aby nedošlo k neúmernému zvýšeniu nákladov na vykurovanie a chladenie na strane konečného spotrebiteľa
In connection with incentive mechanisms, care should be taken to ensure that there is no disproportionate increase in heating and cooling costs for the final consumer.
Sprievodné opatrenia
Accompanying measures
Členské štáty zabezpečia, aby bola verejnosť plošne informovaná o možnostiach využitia obnoviteľných zdrojov energie pri výrobe tepla a chladu.
Member States should seek to ensure that the public is fully informed about possible applications of renewable sources of energy for heating and cooling.
Členské štáty zabezpečia uverejnenie štúdií týkajúcich sa výhod, ktoré pre spotrebiteľov vyplývajú z využívania obnoviteľných zdrojov energie pri vykurovaní a chladení
Member States shall ensure the publication of studies concerning the benefits to consumers from the use of renewable sources of energy for heating and cooling.
Členské štáty zabezpečia, aby realizačné profesijné skupiny poznali a ovládali príslušné technológie.
Member States should seek to ensure that the professional groups concerned are familiar with and master the appropriate technologies.
V rámci odborného a ďalšieho vzdelávania sa zabezpečí, aby sa technológie výroby energie z obnoviteľných zdrojov dostali na primeranú úroveň.
Care should be taken to ensure that renewable energy technologies are accorded the importance they deserve in training and further training.
Členské štáty podporujú vysokú kvalitu príslušných produktov a služieb primeranými prostriedkami.
Member States shall encourage the high quality of the products and services concerned by taking appropriate measures.
Členské štáty povzbudzujú verejný sektor, aby sa prioritou verejného sektora v rámci zásobovania stali dodávky tepla a chladu vyrobeného z obnoviteľných zdrojov energie pri náležitom zohľadnení nákladovej efektívnosti, najmä pokiaľ ide o novostavby alebo budovy v rekonštrukcii.
Members shall encourage the public sector to accord priority to heating and cooling from renewable sources of energy as part of procurement policy, taking due account of cost-effectiveness, particularly as regards newly constructed buildings or buildings being renovated.
EÚ podporí začatie informačných kampaní na úrovni EÚ, zameraných na využitie energie z obnoviteľných zdrojov pri vykurovaní a chladení
The EU shall encourage the launching of EU-wide information campaigns for existing budgetary lines to highlight the use of renewable energies in heating and cooling.
EÚ podporí využívanie štrukturálnych a kohéznych fondov na pomoc a podporu výroby tepla a chladu z obnoviteľných zdrojov energie.
The EU shall encourage the utilisation of structural and cohesion funds for the support and promotion of renewable heating and cooling.
Je treba zintenzívniť výskumnú činnosť s cieľom uľahčiť väčší prienik využívania energie vyrobenej z obnoviteľných zdrojov na výrobu tepla a chladu na trh.
Research efforts shall be increased in order to facilitate greater market penetration of renewable energy for heating and cooling.
Na úrovni EÚ by sa malo zaviesť označovanie ekologickej výroby tepla a chladu.
Eco-labels for heating and cooling systems should be developed at European level.
L 52, 21.2.2004, s.
OJ L 52, 21.2.2004, p.
L 1, 4.1.2003, s.
OJ L 1, 4.1.2003, p.
65. rozšírila na všetky budovy s plochou väčšou ako 200 m², so zreteľom na celkovú energetickú účinnosť a využívanie obnoviteľných zdrojov energie
65. to all buildings of more than 200 m 2 with regard to total energy efficiency and the use of renewable energies.
Komisia je vyzvaná, aby spolupracovala s členskými štátmi s cieľom zaviesť pre všetky domácnosti najneskôr do roku 2012 minimálne stavebné normy, vychádzajúce z noriem pre pasívnu energiu (menej ako 10 kW/m2).
The Commission is asked to work with Member States to introduce by 2012, at the latest, minimum building standards for all private homes, based on passive energy (below 10 kW/m2) standards.
STANOVISKO VÝBORU PRE PRÁVNE VECI O PRÁVNOM ZÁKLADE
OPINION OF THE COMMITTEE ON LEGAL AFFAIRS ON THE LEGAL BASIS
Vážený pán Giles Chichester
Mr Giles Chichester
Vec: Právny základ správy z vlastnej iniciatívy týkajúca sa výroby tepla a chladu z obnoviteľných zdrojov energie (2005/2122INI))
Subject: Legal basis of the own-initiative report on Heating and Cooling from Renewable Energy Sources ( 2005/2122(INI) )
listom z 2. decembra 2005 ste podľa článku 35 odseku 2 rokovacieho poriadku poverili Výbor pre právne veci preskúmaním platnosti a vhodnosti právneho základu uvedenej správy z vlastnej iniciatívy.
By letter of 2 December 2005 you asked the Committee on Legal Affairs pursuant to Rule 35(2) to consider whether the legal basis of the above own-initiative report was valid and appropriate.
Výbor preskúmal túto vec na schôdzi dňa 16. januára 2006.
The Committee considered that question at its meeting of 16 January 2006.
Článok 175 odsek 1 Zmluvy o ES
Article 175(1) of the EC Treaty
Výbor ITRE navrhuje, že by sa ako právny základ mal brať článok 175 odsek 1 Zmluvy o ES:
ITRE proposes that Article 175(1) of the EC Treaty should be taken as the legal basis:
Článok 175 odsek 1
Article 175(1)
Rada v súlade s postupom uvedeným v článku 251 a po porade s Hospodárskym a sociálnym výborom a Výborom regiónov rozhodne o postupoch, ktoré má Spoločenstvo prijať na dosiahnutie cieľov uvedených v článku 174.
The Council, acting in accordance with the procedure referred to in Article 251 and after consulting the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, shall decide what action is to be taken by the Community in order to achieve the objectives referred to in Article 174.
Článok 174, na ktorý odkazuje článok 175 odsek 1, stanovuje toto:
Article 174, to which Article 175(1) refers, provides as follows:
Článok 174 odsek 1
Article 174(1)
Politika Spoločenstva v oblasti životného prostredia prispieva k uskutočňovaniu nasledujúcich cieľov:
Community policy on the environment shall contribute to pursuit of the following objectives:
— udržiavanie, ochrana a zlepšovanie kvality životného prostredia,
— preserving, protecting and improving the quality of the environment,
— ochrana ľudského zdravia ,
— protecting human health,
— rozvážne a racionálne využívanie prírodných zdrojov ,
— prudent and rational utilisation of natural resources,
— podpora opatrení na medzinárodnej úrovni pri riešení regionálnych alebo celosvetových problémov životného prostredia.
— promoting measures at international level to deal with regional or worldwide environmental problems.
Článok 3 ods. 1 písm. u) Zmluvy o ES stanovuje, že činnosti Spoločenstva zahŕňajú „opatrenia v oblasti energetiky...“.
Article 3(1)(u) of the EC Treaty provides that the activities of the Community are to include "measures in the sphere of energy ...".
Pre oblasť energetiky však nie je k dispozícii osobitný právny základ a v deklarácii (č.1) o civilnej ochrane, energetike a cestovnom ruchu, ktorá je pripojená k Zmluve o ES, Komisia vyhlásila, že činnosť Spoločenstva v týchto oblastiach sa má riadiť súčasnými ustanoveniami zmlúv o založení Európskych spoločenstiev.
But there is no specific legal basis for energy and in Declaration (No 1) on civil protection, energy and tourism annexed to the EU Treaty the Commission declared that Community action in those spheres would be pursued on the basis of the present provisions of the Treaties establishing the European Communities.
Ani zmluva z Amsterdamu a ani zmluva z Nice neuviedli v platnosť deklaráciu medzivládnej konferencie z roku 1992 v tom zmysle, že následným pozmenením a doplnením zmluvy by sa do nej mohli zahrnúť hlavy týkajúce sa týchto oblastí
Neither the Amsterdam Treaty nor the Treaty of Nice gave effect to the declaration of the 1992 Intergovernmental Conference that, upon a subsequent amendment of the Treaty, titles on those spheres might be included
Pozri Lenaerts a Van Nuffel, Constitutional Law of the EU, Sweet & Maxwell, Londýn, 2005, para.
See Lenaerts and Van Nuffel, Constitutional Law of the EU, Sweet & Maxwell, London., 2005, para.
Cieľ a obsah správy z vlastnej iniciatívy
The aim and content of the own-initiative report
Podľa prílohy k návrhu uznesenia sa zdá, že hlavným cieľom návrhu je životné prostredie (porovnaj predovšetkým s treťou zarážkou článku 174 ods. 1 Zmluvy o ES: „rozvážne a racionálne využívanie prírodných zdrojov“).
It appears from the Annex to the draft motion for a resolution that the prime aim of the proposal is environmental (see, in particular, the third indent of Article 174(1) of the EC Treaty: "the prudent and rational utilisation of natural resources").
Odseky 1 a 2 časti A uvádzajú toto: „Cieľom návrhu je zvýšiť podiel obnoviteľnej energie využívanej na vykurovanie a chladenie v EÚ zo súčasnej úrovne približne 10 % na 25 % do roku 2020“ a „vzrast podielu obnoviteľnej energie používanej na vykurovanie a chladenie by mal významne prispieť k zabezpečeniu dodávok energií v Európe a výrazne znížiť závislosť Európy predovšetkým od ropy a zemného plynu“.
Paragraphs 1 and 2 of Section A state as follows: "The objective of the proposal is to increase the share of renewable energy used for heating and cooling in the EU from the present level of approximately 10% to 25% by 2020" and "An increase in the share of renewable energy used for heating and cooling should make a substantive contribution to securing European energy supplies and significantly reduce Europe's dependence on oil and gas in particular".
Tieto ciele sa majú dosiahnuť využitím potenciálu obnoviteľných zdrojov energie na vykurovanie a chladenie a umožnením toho, aby príslušné technológie dosiahli vysokú úroveň prieniku na trh a rozvoja, čo má uľahčiť masová výroba a masové uvádzanie na trh (časť A, odseky 4,5 a 6).
Those aims are to be secured by exploiting the potential of renewable sources of energy for heating and cooling and allowing the relevant technologies to achieve a high degree of market penetration and development, which is to be facilitated by mass production and mass marketing (Section A, paragraphs 4, 5 and 6).
Cieľom návrhu je stanoviť cieľovú úroveň pre EÚ a vnútroštátne ciele tak, aby sa podiel obnoviteľnej energie pri kúrení a chladení zvýšil zo súčasných 10 % na 25 % do roku 2020 (časť B1, odseky 1 a 2).
The proposal seeks to have EU and national targets set to increase the share of renewable heating and cooling from the present 10% to 25% by 2020 (Section B1, paragraphs 1 and 2).
Príslušné formy energie sa uvádzajú ako geotermálna energia, solárna energia a energia z biomasy.
The forms of energy concerned are defined as geothermal, solar thermal and biomass.
Ďalšími cieľmi sú akčný plán dohodnutý členskými štátmi a celoeurópsky monitorovací systém navrhnutý tak, aby hodnotil požiadavky na kúrenie a chladenie a monitoroval rast podielu obnoviteľnej energie (časť B1, odseky 4 a 5).
Other aims include an action plan agreed as between the Member States and a Europe-wide monitoring system designed to assess requirements for heating and cooling and monitor the growth of the renewable share (Section B1, paragraphs 4 and 5).
V časti BII navrhuje výbor ITRE odstrániť administratívne bariéry, ktoré bránia výstavbe elektrární založených na obnoviteľných zdrojoch.
Under Section BII, ITRE proposes to remove administrative barriers to building renewable energy plants.
V časti BIII sa uvádza niekoľko zásad, ktoré musia spĺňať vnútroštátne finančné nástroje.
Under Section BIII, a number of principles are set out which national financial instruments must comply with.
Navrhuje sa aj niekoľko stimulačných mechanizmov (vrátane daňových zvýhodnení, priamej investičnej podpory a pod.)
Moreover, a number of incentive mechanisms are proposed (including tax advantages, direct investment aid, etc).
Uvádza sa aj ustanovenie týkajúce sa verejných informačných kampaní a možnosti uplatňovania zníženej sadzby DPH za materiály a služby v oblasti vykurovania a chladenia (časť BIV).
Lastly provision is made for public information campaigns and the possibility of applying a reduced rate of VAT to materials and services for the utilisation of heating and cooling (Section BIV).
Z pohľadu cieľu a obsahu navrhnutého opatrenia sa za vhodný právny základ považuje článok 175 odsek 1.
In the light of the aim and content of the proposed measure, it is considered that the appropriate legal basis is Article 175(1).
Výbor pre právne veci sa preto na schôdzi dňa 16. januára 2006 jednomyseľne
At its meeting of 16 January 2006 the Committee on Legal Affairs accordingly decided, unanimously
Hlasovania sa zúčastnili: Giuseppe Gargani (predseda), Diana Wallis (navrhovateľka), Maria Berger, Bert Doorn, Monica Frassoni, Jean-Paul Gauzčs (za Kurta Lechnera), Klaus-Heiner Lehne, Antonio Masip Hidalgo, Manuel Medina Ortega (za Nicolu Zingarettiho), Aloyzas Sakalas a Jaroslav Zvěřina. rozhodol odporučiť Vám, aby ste ako právny základ ďalej používali článok 175 odsek 1 Zmluvy o ES.
The following were present for the vote Giuseppe Gargani (chairman), Diana Wallis (draftswoman), Maria Berger, Bert Doorn, Monica Frassoni, Jean-Paul Gauzès (for Kurt Lechner), Klaus-Heiner Lehne, Antonio Masip Hidalgo, Manuel Medina Ortega (for Nicola Zingaretti), Aloyzas Sakalas and Jaroslav Zvěřina. , to recommend that you retain Article 175(1) of the EC Treaty as the legal basis.
Výroba tepla a chladu z obnoviteľných zdrojov energie
Heating and cooling from renewable sources of energy
čl. 192 ods. 2 ES
Article 192, second paragraph, EC
čl. 39 a 45
Rules 39 and 45
Dátum oznámenia povolenia na schôdzi článok 45 článok 39
Date authorisation announced in plenary Rule 45 Rule 39
o vplyve globalizácie na vnútorný trh
on the Effects of Globalisation on the Internal Market
STANOVISKO Výboru pre medzinárodný obchod ...............................................8
OPINION of the Committee on International Trade ......................................10
o vplyve globalizácie na vnútorný trh (2004/2225 (INI))
on the Effects of Globalisation on the Internal Market ( 2004/2225(INI) )
– so zreteľom na správu Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa a stanovisko Výboru pre medzinárodný obchod ( A6‑0021/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the opinion of the Committee on International Trade ( A6‑0021/2006 ),
A. keďže globalizácia, definovaná ako „zvýšené celosvetové zabezpečovanie tovarov, služieb, práce a kapitálových tokov, posilnené informačnou revolúciou“, sa vníma ako zásadná výzva pre tradičné európske sociálne, kultúrne a hospodárske modely, modely rozhodovania a hospodársky systém, a najmä ako výzva pre vnútorný trh EÚ,
A. whereas globalisation, defined as "the increased global sourcing of goods, services, labour and capital flows, strengthened by the information revolution", has been perceived as posing fundamental challenges to traditional European social, cultural, decision-making and economic models as well as its economic system, and in particular to the EU internal market,
B. keďže vývoj vnútorného trhu EÚ a svetového hospodárstva je úzko prepojený a keďže globalizácia vďaka technologickému pokroku a odstráneniu politických a technických prekážok obchodu uľahčuje medzinárodnú výmenu tovaru a služieb,
B. whereas the development of the EU internal market and of the world economy is closely interlinked, and whereas globalisation, thanks to technological progress and the removal of political and technical barriers to trade, facilitates international commerce in goods and services,
C. keďže zo štatistických údajov vyplýva, že EÚ ako celok v posledných rokoch čelila výzvam v súvislosti s udržaním svojho vedúceho postavenia v kľúčových oblastiach, ako sú hospodársky rast, fungovanie trhu práce, výskum a inovácie, ako sa uvádza v strednodobom hodnotení lisabonskej stratégie
C. whereas statistical data suggest that over the past years the EU as a whole has been facing challenges in terms of retaining its leading position in key areas such as economic growth, labour market performance, research and innovation, as stated in the midterm review of the Lisbon process
KOM(2005)0024 Oznámenie jarnej Európskej rade: Spoločne pracujeme na hospodárskom raste a zamestnanosti - Nový začiatok lisabonskej stratégie; KOM(2005)0330 Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu: Spoločné akcie pre rast a zamestnanosť: Lisabonský program Spoločenstva ,
COM(2005)0024 Communication to the Spring European Council: Working together for growth and jobs - A new start for the Lisbon Strategy ; COM(2005)0330 Communication from the Commission to the Council and the European Parliament: Common Actions for Growth and Employment: The Community Lisbon Programme ,
D. keďže cieľom lisabonskej stratégie, ako to potvrdzuje strednodobé hodnotenie, je vybudovať konkurencieschopnú Európu v globálnom prostredí; keďže ústredným cieľom lisabonskej stratégie je vybudovať do roku 2010 najdynamickejšiu a najkonkurencieschopnejšiu znalostnú ekonomiku s väčším počtom a lepšími pracovnými miestami, vyššími cieľmi v oblasti životného prostredia a posilnenou sociálnou súdržnosťou,
D. whereas the aim of the Lisbon Strategy, as confirmed in the midterm review, is to build a competitive Europe in a global environment; whereas the Lisbon Strategy set as its central goal the construction by 2010 of the world's most dynamic and competitive knowledge-based economy, with more and better jobs, higher environmental aims and enhanced social cohesion,
E. keďže celosvetovú hospodársku súťaž ovplyvnil príchod veľkých, rýchlo rastúcich ekonomík, najmä z Ázie, ktoré sú konkurentmi vo výrobe a obchodovaní s tovarmi a vo zvýšenej miere so službami, čo môže mať nepredvídané dôsledky v rámci EÚ, najmä v súvislosti s ohrozením práv stanovených v acquis communautaire,
E. whereas global competition has been affected by the emergence of large, fast-growing economies, particularly in Asia, competing in the production and trade of goods and increasingly of services, which can lead to unintended consequences within the EU, in particular by threatening the rights laid down in the acquis communautaire ,
F. keďže globalizácia by sa nemala považovať výlučne za negatívny prvok vedúci k sociálnemu rozdrobeniu, ale skôr za rámec poskytujúci na jednej strane nové príležitosti vo forme prístupu na celosvetový trh, no na druhej strane predstavujúci hrozbu vo forme závislosti EÚ od vývoja celosvetového hospodárstva, preto by malo politické usmerňovanie podporovať pozitívne a eliminovať negatívne vplyvy na vnútorný trh,
F. whereas globalisation should not be considered exclusively as a negative factor leading to social fragmentation, but rather as a framework, on the one hand providing new opportunities in the form of access to the worldwide market, but also, on the other, posing the threat of EU dependency on the development of worldwide trade, which is why political management should support positive, and eliminate negative, influences on the internal market,
G. keďže rýchla mnohostranná liberalizácia obchodu s tretími krajinami s nízkymi pracovnými a environmentálnymi normami predstavuje značnú výzvu pre konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva a vyžaduje obrovské prispôsobenie európskych hospodárskych a sociálnych modelov,
G. whereas the rapid multilateral liberalisation of trade with third countries with low labour and environmental standards poses a considerable challenge to the competitiveness of the European economy and requires huge adjustments to the European economic and social models;