natgillin/translations-raw huggingface dataset:
11. domnieva sa, že vzhľadom na aktuálny stav systému zdrojov Európskej únie by bolo zložité financovať ďalšie rozšírenie bez toho, aby bola ohrozená účinnosť súčasných kohéznych politík;
Considers that, in view of the current state of the EU's resources system, it would be difficult to finance any future enlargement without jeopardising the effectiveness of current cohesion policies;
14. konštatuje, že postupná koncepcia v regionálnej politike, závislá od politického pokroku kandidátskej krajiny, sa môže vyjadriť aj ako osobitná forma členstva v EÚ alebo ako „EHP + členstvo“;
Notes that a graduated approach to regional policy dependent on the political progress of the candidate state could be presented as a special form of EU membership or an enhanced 'EEA+' membership;
24. konštatuje, že úspech kohéznej politiky súvisí s národnými hospodárskymi politikami a že v tejto súvislosti má najmä realizácia národných akčných plánov Lisabonskej stratégie vplyv na úspech kohéznej politiky;
Notes that the success of cohesion policy is linked to national economic policies and that in this connection the implementation of the National Action Plans for the Lisbon Strategy has a particular influence on the success of cohesion policy;
26. žiada Komisiu zabezpečiť, aby sa v rámci budúcich programov zameraných na konkurencieschopnosť regiónov a územnú spoluprácu financovanie viac sústreďovalo na europeizáciu regionálneho hospodárstva a infraštruktúry európskeho významu;
Urges the Commission to ensure that, in the framework of future programmes for regional competitiveness and for territorial cooperation, funding is concentrated more closely on the Europeanisation of the regional economy and on infrastructures of European importance;
I. Parametre a vymedzenie pojmu „budúce rozšírenia“
I. Parameters and definition of the term "future enlargements"
Táto iniciatívna správa sa zaoberá otázkou, ako sa budúce rozšírenia EÚ prejavia na účinnosti kohéznej politiky a ako by mala v budúcnosti vyzerať, aby naďalej dosahovala želané výsledky v oblasti rovnováhy a rastu.
This own-initiative report is concerned with how future enlargements of the EU will impact on the effectiveness of the cohesion policy and how that policy should be shaped in future to continue to achieve the desired effects in terms of equilibrium and growth.
Európsky parlament vo svojej poslednej správe o stratégii rozšírenia požadoval spolu s viacerými politickými skupinami, aby sa pri budúcich rozšíreniach väčšmi brala do úvahy schopnosť Spoločenstva prijímať nových členov.
In its recent report on enlargement strategy the European Parliament issued an appeal, with the support of a number of political groups, for greater account to be taken of the Community's absorption capacity in connection with further enlargements.
Správa o strategickom dokumente Komisie o rozšírení 2005, P6_TA-PROV(2006)0096 , plenárne hlasovanie 16.3.2006; Uznesenie o oznámení Komisie o strategickom rozširovaní a hlavných výzvach 2006 – 2007, P6 _TA-PROV(2006)568 založené na A6-0436/2006 , plenárne hlasovanie 13. decembra 2006; Uznesenie o inštitucionálnych aspektoch schopnosti Európskej únie integrovať nové členské štáty P6-TA-PROV(2006)569 založené na A6-0393/2006 , plenárne hlasovanie 13. decembra 2006.
“Report on the Commission's 2005 enlargement strategy paper” P6_TA(2006)0096 , plenary vote of 16 March 2006; “Resolution on the Commission communication on Enlargement Strategy and Main Challenges 2006 – 2007”, P6_TA-PROV(2006)0568 , based on A6-0436/2006 , plenary vote of 13 December 2006; Resolution on the institutional aspects of the European Union's capacity to integrate new Member States P6_TA-PROV(2006)0569 , based on A6-0393/2006 , plenary vote of 13 December 2006.
Táto skutočnosť musí zahŕňať aj schopnosť Únie sledovať ciele sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti v rámci rozpočtu.
This must be taken to include the Union’s ability to pursue the objective of social, economic and territorial cohesion in the light of budgetary realities.
Štrukturálna politika sa musí tiež preskúmať v zmysle dohodnutej revízie rozpočtu EÚ na rok 2008/2009 (revízna správa Komisie naplánovaná na začiatok roka 2009).
Structural policy also needs to be considered in the light of the review of the EU budget scheduled for 2008/2009 (Commission review report due in early 2009).
V súčasnosti, kedy sa otázka účinnosti pojala do medziinštitucionálnej dohody o rozpočtovej disciplíne na roky 2007 až 2013, sa o štrukturálnej a regionálnej politike bude mimoriadne intenzívne diskutovať ako o jednej z najväčších rozpočtových položiek.
Now that efficiency has been made an issue in the Interinstitutional Agreement on the budget 2007-2013, structural and regional policy, as one of the largest budget items, will be subject to particularly intensive discussion.
Preto je dôležité začať uvažovať o spôsoboch a možnostiach, ako zvýšiť účinnosť kohéznej politiky.
It is therefore important to start thinking of ways and means to boost the efficiency of cohesion policy.
Ako budúce výzvy analyzuje správa najprv vstup Rumunska a Bulharska 1. januára 2007.
This report will start by looking at the accession of Romania and Bulgaria on 1 January 2007 as challenges for the future.
Oba vstupy formálne nespadajú do „budúceho rozšírenia“, keďže toto kolo rozšírenia sa už zohľadnilo v novom finančnom výhľade na programové obdobie 2007 – 2013.
These accessions do not strictly speaking count as “future enlargement”, since this round of enlargement has already been incorporated in the new financial perspective for the 2007-2013 programming period.
Z hľadiska regionálnej a štrukturálnej politiky je však dôležité, že štatistický účinok týchto hospodársky slabých krajín na nárok ostatných regiónov na pomoc doteraz ešte nebol vypočítaný a citeľne sa prejaví až od roku 2014.
However, it is significant from the point of view of regional and structural policy that the statistical effect of these economically weak countries regarding the eligibility of other regions has not yet been calculated and will only make itself felt from 2014 onwards.
Pojem „budúce“ rozšírenia sa vzťahuje aj na tie štáty, ktoré majú oficiálne štatút kandidátskych krajín a s ktorými EÚ už začala prístupové rokovania, i keď s otvoreným koncom, konkrétne sú to Turecko a Chorvátsko.
The term “future” enlargements also covers those countries with official candidate status with which the European Union has already begun accession negotiations, albeit on an open-ended basis, namely Turkey and Croatia .
Ostatné štáty západného Balkánu (Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, Albánsko, Bosna a Hercegovina, Čierna Hora, Srbsko (vrátane Kosova)) sú potenciálnymi kandidátskymi krajinami a už poberajú, rovnako ako kandidátske krajiny, prostriedky nástroja predvstupovej pomoci (IPA).
The other countries of the Western Balkans (the former Yugoslav Republic of Macedonia, Albania, Bosnia-Herzegovina, Montenegro and Serbia (including Kosovo)) also count as potential candidates, and are also – like the candidate countries – in receipt of the IPA (Instrument for Pre-accession Assistance).
Macedónsko podalo 22. marca 2004 žiadosť o vstup do Európskej únie a v súčasnosti je jedinou krajinou západného Balkánu so štatútom kandidátskej krajiny.
Macedonia applied on 22 March 2004 for accession to the European Union and is currently the only country of the Western Balkans to enjoy candidate status.
Všetkých vyššie spomenutých deväť pristupujúcich a kandidátskych krajín sa ďalej označuje ako 9 PKK.
The above-mentioned nine acceding and candidate countries will hereafter be referred to collectively as the ACC-9.
Táto správa sa zaoberá všetkými deviatimi PKK ako takými, ktoré by mohli vstúpiť do Únie v strednodobom termíne, i keď nie bezpodmienečne zároveň.
This report concerns the ACC-9 as a whole, all of which could become members of the EU in the medium term, though not necessarily at the same time.
Údaje, z ktorých táto správa vychádza, rozlišujú medzi rôznymi PKK, ktoré sú zahrnuté do blokov podľa stavu rokovaní.
However, the material on which this report is based distinguishes between the various ACCs, which are dealt with together in groups depending on their negotiating status.
Ďalšie štáty, s ktorými EÚ uzatvorila Dohodu o partnerstve (Ukrajina, Rusko), resp. ktoré sú zahrnuté do nástroja európskeho susedstva a partnerstva (ENPI), nie sú predmetom tejto správy, keďže sa považujú za potenciálne kandidátske krajiny len vo veľmi dlhodobej perspektíve.
Other states with which the EU has concluded partnership agreements (Ukraine, Russia) or which are included in the European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI), are not covered in this report, since they only have a very long-term prospect of being potential candidate countries.
Rámcové podmienky pre budúcu regionálnu politiku
Framework for future regional policy
Pokrok v zbližovaní v EÚ
Progress on convergence in the EU
Európska kohézna politika dosiahla značné úspechy, najmä v podpore rozširovania EÚ smerom na juh.
European cohesion policy has achieved major successes, most notably in its support for the southern enlargement of the EU.
Kumulatívne účinky štrukturálnych fondov prispeli k tomu, že HDP v Grécku, Portugalsku a Írsku medzi rokmi 1989 a 1999 vzrástol o 10% zo 63,5% na viac ako 70 % priemeru EÚ.
Thanks to the cumulative effects of the Structural Fund, GDP in Greece, Portugal and Ireland rose between 1989 and 1999 by 10% from 63.5% to over 70% of the EU average.
Mnohé z bývalých kandidátskych regiónov už dnes prekročili prah 75 %, resp. 90 %.
Many of the former candidate regions have now passed the 75% or 90% thresholds.
Bilancie rozšírenia smerom na východ sú skromnejšie.
The results of eastward enlargement are rather more modest.
Išlo však aj neporovnateľne väčšiu úlohu, pretože počiatočná hospodárska úroveň týchto krajín bola nižšia a zároveň sa musela uskutočniť radikálna zmena politického systému.
However, it also represented an incomparably larger challenge: the point of departure for economic convergence was lower and at the same time a radical change had to be made to the political system.
Rozšírením z 15 na 25 členských štátov sa rozloha EÚ zväčšila o 23 %, počet obyvateľstva stúpol o 20 %, pridaná hodnota však stúpla len o 5 %.
The enlargement from 15 to 25 Member States meant that the EU grew by 23% in area and by 20% in population, but by only 5% in terms of added value.
Keďže priemerný príjem štátov EÚ 10 dokázal vzrásť od roku 1997 zo 44 % na 50 % v roku 2005 priemerného príjmu štátov EÚ 15
While the average income of the EU-10 managed to rise from 44% of EU-15 average income in 1997 to 50% in 2005
Viaceré vedecké inštitúty sa domnievajú, že rast štátov EÚ 10 by sa mohol značne zoslabiť a proces harmonizácie by tak trval ešte dlhšie.
Some economic institutes think that the growth of some EU-10 states may significantly fall off, thus slowing down the convergence process even more.
Aktuálna hospodárska situácia v krajinách strednej, východnej a južnej Európy, Viedenský inštitút pre medzinárodné hospodárske štúdie, júl 2005; údaje: EUROSTAT 2006.
“Die aktuelle Wirtschaftslage in den Länder Mittel-, Ost- und Südeuropas”, [The current economic situation in the countries of Central, Eastern and Southern Europe], Vienna Institute for International Economic Studies, July 2005; data from Eurostat, 2006.
Ani v rámci štátov EÚ 15 sa však ešte nevyriešilo veľa štrukturálnych problémov a v dôsledku globalizácie sa objavujú nové problémy s umiestňovaním sídiel podnikov.
Even within the EU-15, however, many structural problems have still not been resolved, and new problems with business location are arising as a result of globalisation.
Mnohé regióny musia čeliť zatváraniu podnikov a vysokej miere nezamestnanosti.
Many regions have been affected by business closures and high unemployment.
Uvedené zbližovanie hospodárskej výkonnosti štátov EÚ 10 so štátmi EÚ 15 je čiastočne dôsledkom slabého rastu „starej“ EÚ 15.
The above-mentioned convergence of the EU-10's economic performance with that of the EU-15 is partly the result of a relatively weak growth in the “old” EU-15.
Vo väčšine členských štátov spôsobuje harmonizácia hospodárstva rozpočtové problémy.
In most Member States, economic convergence is fraught with budgetary problems.
Šesť nových členských štátov (Poľsko, Česká republika, Maďarsko, Slovensko, Malta a Cyprus) porušilo Pakt rastu a stability
Six of the new Member States (Poland, Czech Republic, Hungary, Slovakia, Malta and Cyprus) have infringed the Stability and Growth Pact
Nové členské štáty a pakt rastu a stability: vyžaduje si úpravu sa vzhľadom na budúce členstvo v eurozóne?, príloha správy EUROFRAME-EFN, jar 2006. , pričom aj veľké členské štáty, ako sú Nemecko a Francúzsko, zaznamenali v posledných rokoch rozpočtový deficit, čím prekročili obmedzenia paktu stability.
"The new Member States and the Stability and Growth Pact: needs for adapting in the prospect of euro area membership?", Appendix EUROFRAME-EFN report, spring 2006. , while the larger Member States, such as Germany and France, have in recent years been running budget deficits exceeding Stability Pact limits.
Táto skutočnosť negatívne ovplyvní možnosti a pripravenosť mnohých členských štátov prispievať do rozpočtu EÚ, a tým aj do kohéznej politiky.
This will have a negative impact on the extent to which many Member States are able and willing to make contributions to the EU budget and thus to cohesion policy.
Sem patria aj budúce verejné výdavky, ktoré vyvolali demografické zmeny.
This is compounded by the prospect of the public expenditure occasioned by demographic change.
V oznámení Rady ministrov hospodárstva a financií z 13. februára 2006
A communication of the Council of Economic and Finance Ministers of 13 February 2006
Vplyv starnúceho obyvateľstva na verejné výdavky: odhady pre EÚ-25 týkajúce sa dôchodkovej, zdravotnej a dlhodobej starostlivosti, vzdelávania a nezamestnanosti (2004-2050), Európska komisia, GR pre hospodárske a finančné záležitosti, osobitná správa č. 1/2006, 13.2.2006. sa predpokladá 4% nárast priemerných výdavkov EÚ na staršie obyvateľstvo pomerne k HDP a značný pokles priemerného rastu v EÚ 25 z 2,2 % v období 2004 – 2010 na 1,4 % v období 2030 – 2050.
"The impact of ageing on public expenditure: projections for the EU-25 Member States on pensions, health care, long-term care, education and unemployment transfers (2004-2050)", European Commission, Directorate-General for Economic and financial Affairs, Special Report n° 1/2006, 13.2.2006. predicts a 4% increase in average EU expenditure on the elderly as a proportion of GDP accompanied by significant fall in the average growth rate for the EU-25 from 2.2% in the 2004-2010 period to 1.4% between 2030 and 2050.
Schopnosť prijatia nových členov a výzva budúcich rozšírení
Absorption capacity and the challenge of future enlargements
V rozhodnutí predsedníctva Rady EÚ
A decision of the EU Presidency
Schopnosť prijať nových členov teda vzhľadom na kohéznu politiku znamená, že „staré“ regióny/krajiny Spoločenstva na základe „štatistického účinku“ by nemali stratiť nárok na podporu bez toho, aby sa zlepšila ich konkurencieschopnosť a štrukturálna situácia.
In other words, in relation to cohesion policy, absorption capacity means that "old” regions/countries should not lose their eligibility for funding as a result of the statistical effect without improvements in their competitiveness and structural situation have changed for the better.
Strata alebo možná strata štrukturálnej podpory už bola problémom pre mnoho regiónov štátov EÚ 15 v dôsledku rozšírenia smerom na východ.
The loss or prospective loss of structural funding was already a problem for many regions of the EU-15 as a result of the eastward enlargement.
Ak by teraz pristúpilo 9 PKK, stratila by podľa odhadov oddelenia pre výskum Európskeho parlamentu viac ako jedna tretina doterajších dotovaných regiónov svoj štatút podľa cieľa 1.
If the ACC-9 joined today, the European Parliament’s research unit estimates that more than a third of the current regions eligible for structural funding would lose their Objective 1 status.
Budúce rozšírenie a kohézna politika, poznámka oddelenia pre štrukturálnu a kohéznu politiku IP/B/REGI/NT/2006_08, november 2006, pozri tabuľku 3 v prílohe.
"Future Enlargement and Cohesion Policy", Note by Specialist Unit on Structural and Cohesion Policy (Policy Department) IP/B/REGI/NT/2006_08, November 2006, see Table 3 in Annex.
Len pobaltské krajiny a Slovensko by neutrpeli stratu nároku na podporu regiónov.
Only the Baltic states and Slovakia would escape the loss of eligible regions.
Najviac postihnuté by bolo Taliansko, Nemecko, Malta, Španielsko, Grécko a Francúzsko.
The worst affected would be Italy, Germany, Malta, Spain, Greece and France.
Z kohéznych fondov (90 %) by sa vylúčili Grécko, Cyprus a Slovinsko.
Greece, Cyprus and Slovenia would be excluded from the Cohesion Fund (90%).
Česká republika by tesne neprekročila hranicu 90 %.
The Czech Republic would not fall far short of the 90% threshold.
Odborné výpočty však ukazujú, že keby dnes všetkých 9 PKK pristúpilo k EÚ, tieto krajiny by museli mať k dispozícii rozpočet 150,2 miliardy EUR, aby sa mohli uskutočniť potrebné investície do štrukturálnych fondov, ktoré sa v súčasnosti považujú za potrebné.
However, expert calculations have shown that, if all the ACC-9 joined the EU now, a budget of EUR 150.2 billion would have to be made available to them to permit the structural fund investments which are presently regarded as essential to take place.
Zvýšenie prostriedkov štrukturálneho fondu je politicky nereálne.
An increase of this magnitude in the structural fund appropriations is politically unrealistic.
Zmysel by nemala ani dôsledná lineárna redukcia podporných prostriedkov pre doterajších príjemcov: napríklad Poľsko by tak muselo prijať zníženie o takmer 50 % súčasných štrukturálnych prostriedkov.
A consequent linear reduction in funding for existing recipients would also make little sense: this would mean Poland, for example, having to accept a reduction of nearly 50% in its current structural funding.
Tieto scenáre rozšírenia samozrejme nenastanú súčasne.
These enlargement scenarios will not, of course, all take place at the same time.
Isté je dnes iba to, že štatistické účinky vstupu Rumunska a Bulharska v roku 2007 sa prejavia v nasledujúcom finančnom období.
The only thing which is certain at present is that the statistical effects of Romania’s and Bulgaria’s accession in 2007 will be felt in the next funding period.
Ale aj všetky krajiny využívajúce predvstupovú pomoc majú cieľ skorého členstva v EÚ.
But all the countries receiving pre-accession assistance are seeking early EU membership.
Dnes sa nedá presne predpovedať ani časový horizont pristúpenia jednotlivých krajín ani hospodársky rozvoj EÚ.
Neither the time-frame for the accession of the individual countries nor the economic development of the EU can be precisely predicted at present.
Pravdepodobné nie je ani predpokladané 4 % čerpanie štrukturálnych prostriedkov vo všetkých krajinách.
The assumed 4% absorption of structural funds is also not likely to take place immediately for every country.
Napriek tomu treba zdôrazniť rozmery budúcich pristúpení podľa platných pravidiel o štrukturálnej pomoci.
Nevertheless, the scale of the forthcoming accessions, given existing structural policy regulations, needs to be made clear.
Už z tohto zjednodušeného znázornenia je zrejmé, že ak by sa perspektívni noví členovia prijali naraz podľa súčasných podmienok štrukturálnej politiky, Spoločenstvo by túto situáciu nezvládlo.
Even this simplified picture shows that the Community would be overwhelmed by the prospective new members taken as a whole, under current structural policy conditions.
Výpočty poukazujú aj na skutočnosť, že jednotlivé pristúpenia by sa značne líšili vo svojich dôsledkoch na Úniu.
However, the calculations also show that the individual accessions would differ significantly in their effects on the EU.
Osobitný prípad predstavuje v každom ohľade Turecko.
Turkey is a special case in every respect.
Predpokladá sa, že ak by už dnes bolo členom EÚ, poberalo by 27,3 % prostriedkov zo štrukturálnych fondov, čo predstavuje ročne podľa odhadov Komisie 16 miliárd EUR pri miere rastu 4, 5 % na rok 2024 a 4 % čerpaní z ročného príspevku 22,4 miliardy EUR.
It is estimated that, if Turkey were now an EU Member State, it would be receiving 27.3% of Structural Fund appropriations, an annual amount of € 16 billion, corresponding to Commission estimates – based on growth rates of 4.5% for 2024 accompanied by a 4% absorption rate – of an annual contribution of € 22.4 billion.
Záležitosti týkajúce sa možného členstva Turecka v Európskej únii, pracovný dokument útvarov Komisie SEK(2004) 1202, október 2004.
"Issues arising from Turkey’s Membership perspective ", Commission Staff Working Document SEC(2004) 1202, October 2004.
Podľa iných odhadov by Turecko do roku 2025 získalo len zo štrukturálnych fondov až takmer 26 miliárd EUR ročne.
According to other estimates, by 2025 Turkey would be receiving up to € 26 billion annually for Structural Policy measures alone.
Úvahy spravodajcu
Rapporteur’s observations
Uvedené predpovede rozvoja ukazujú, že prijatím potenciálnych prístupových krajín by sa rozdiely v prosperite regiónov v rámci rozšírenej EÚ znovu extrémne prehĺbili.
The development forecasts set out above show that the accession of the potential candidate countries would once more greatly widen regional discrepancies in terms of wealth within the enlarged EU.
Z toho vyplývajúca úloha kohéznej politiky zameranej na rovnováhu regiónov sa zhoršuje preťažením rozpočtu a narastajúcou globálnou konkurenciou aj v rámci štátov EÚ 27.
The resulting challenge for a cohesion policy seeking to achieve regional equilibrium will be compounded by an overstretched budget and increasing global competition even within the EU-27.
Zároveň narastajú očakávania na európsku štrukturálnu politiku, aby účinne prispela k Lisabonskej stratégii.
At the same time, expectations are growing for European structural policy to make an effective contribution to the Lisbon strategy.
Pre európsku regionálnu politiku tak vo väčšej miere pribudnú výzvy, rovnako ako prostriedky, poskytnuté pre regionálnu politiku.
As a result the challenges to European Regional Policy will outstrip the funds available.
Súčasné kohézne ciele možno dosiahnuť len prostredníctvom postupného rozširovania a reformami na zvýšenie účinnosti existujúcich nástrojov.
The current aims of cohesion policy can only be achieved by a graduated approach to the enlargement process and by reforms to boost the efficiency of existing instruments.
Odstupňované modely regionálnej politiky
Graduated regional policy models
Aby sa zmiernili následky pre Úniu a zároveň ponúkli potenciálnym prístupovým krajinám zaujímavé perspektívy bez ohľadu na plné členstvo v Únii, mala by Komisia vytvoriť odstupňované koncepcie, ktoré by v rámci kohéznej politiky umožnili ďalšie rozlíšenie medzi predvstupovou pomocou a plným členstvom, najmä pre Turecko.
In order to cushion the impact on the EU and at the same time to hold out to potential candidate countries an attractive prospect independent of full EU membership, the Commission should develop graduated models permitting a further differentiation between pre-accession assistance and full membership of the cohesion policy, particularly for Turkey.
Treba vytvoriť príslušné koncepcie štrukturálnych fondov v závislosti od hospodárskeho a politického pokroku kandidátskych krajín, ktoré môžu byť výrazom osobitnej formy členstva v EÚ resp. ako EHP + členstvo.
Structural funding plans to this effect should be drawn up in the light of the economic and political progress made by the candidate countries and could reflect a special type of EU membership or an enhanced EEA+ membership.
Musí byť však možné aj pozastaviť resp. zrušiť štrukturálne opatrenia.
It must also be possible to reverse or suspend structural policy measures.
Okrem toho treba podrobnejšie definovať aj štrukturálne komponenty v rámci „posilnenej politiky susedstva“.
In addition, the structural policy component of the “reinforced neighbourhood policy” should be more defined, in greater detail.
Zložky účinnej regionálnej politiky
Components of an efficient regional policy