natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Siedmy rámcový program Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 až 2013). ;
Seventh Framework Programme of the European Community for Research, Technological Development and Demonstration Activities (2007-2013). ,
Q. so zreteľom na finančné iniciatívy Jeremie
Q. having regard to the Jeremie
(Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises/Spoločné európske zdroje pre mikropodniky až stredné podniky) a Jessica
Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises. and Jessica
(Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas/Spoločná európska podpora pre trvalo udržateľné investície v mestských oblastiach), ktoré sa zaviedli v spolupráci s Európskym investičným fondom (EIF) a Európskou investičnou bankou (EIB);
Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas. financial initiatives established in cooperation with the European Investment Fund (EIF) and the European Investment Bank (EIB) respectively ,
R. keďže sektor bývania je dôležitým zdrojom zamestnanosti v oblasti výstavby, ako aj v oblastiach renovovania, prestavby a miestnych finančných služieb;
R. whereas the housing sector is an important source of employment in the field of construction, but also in the fields of renovation, conversion and local and financial services,
S. keďže Rada pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské veci v rámci stratégie EÚ pre sociálne začlenenie a ochranu vyzdvihla otázku bezdomovcov a vylúčenia spojeného s bývaním ako prioritnú otázku;
S. whereas the Employment, Social Policy, Health and Consumer Affairs Council has raised the issue of the homeless and of housing-related exclusion to the level of a priority in the EU strategy for social inclusion and social protection,
T. keďže investície do sociálneho bývania hrajú, a aj naďalej budú hrať podstatnú rolu pri sprístupňovaní bývania pre množstvo ľudí, pre ktorých by inak trh s bývaním nebol prístupný;
T. Whereas investment in social housing plays, and will continue to play, an essential role in providing housing for many people for whom the housing market is not otherwise accessible,
3. žiada, aby sa na európskej úrovni uznala séria ukazovateľov kvality, ktoré by definovali pojem „primeraného bývania“;
3 Calls for the identification, at European level, of a series of quality indicators defining the concept of ‘adequate housing’;
(Netýka sa slovenskej verzie
Calls on the Commission to include housing in the debate on cities and the sustainable development of the regions, and in the work programme of the inter-services task force set up to coordinate policies affecting the urban dimension;
· v súvislosti s kriminalitou, najmä v znevýhodnených štvrtiach,
· relating to crime, especially in underprivileged areas
· v súvislosti s budovami (stavebné a užívacie normy),
· relating to buildings (construction and operating standards)
· v súvislosti s infraštruktúrami elektriny a plynu, vody, kanalizácie a kúrenia (bezpečnosť jestvujúcich systémov a renovačných technológií a výmena zastaranej kanalizácie);
● relating to electricity and gas infrastructure, water, sewerage and heating (the safety of existing systems and of upgrading technologies and the replacement of outdated pipes);
12. poukazuje aj na špecifickosť otázok súvisiacich s bývaním v malých mestách; domnieva sa, že malé mestá priťahujú obyvateľstvo z vidieka nie iba pre pracovné príležitosti, ktoré ponúkajú, ale aj preto, lebo umožňujú dosiahnuť vyššiu vzdelanostnú a kvalifikačnú úroveň a lepšie uspokojujú potreby v oblasti zdravotníctva a kultúry; zdôrazňuje, že treba podporiť rozvoj tejto roly malých miest, lebo je úzko spätá s reštrukturalizáciou vidieckych oblastí, najmä pokiaľ ide o zdravotnícke služby, stredoškolské vzdelávanie, rozvoj MSP, cestovný ruch, kúpeľníctvo a tak ďalej;
Points also to the specificity of housing issues within small towns; considers that the latter attract the rural population not only because of the jobs they offer but also because they offer the opportunity to acquire a higher level of education and qualifications and because they meet needs relating to health and culture; stresses the need to support the development of this role of small towns because it is closely connected to the restructuring of rural areas, in particular with regard to healthcare services, secondary education, the development of SMEs, tourism, health resorts and so on;
15. zdôrazňuje, že problémy súvisiace s bývaním sa so zreteľom na princíp subsidiarity majú riešiť ako vnútroštátna otázka predovšetkým na miestnej úrovni a že v tomto smere treba pomáhať miestnym samosprávam;
Emphasises that, with regard to the principle of subsidiarity, housing-related problems, as a national issue, should be dealt with predominantly at local level and from this perspective municipalities should be supported;
26. podporuje kampaň Komisie na podporu trvalo využiteľnej energie, ktorej cieľom je informovať európskych občanov o potrebe znižovania domácej spotreby; takisto vyzýva Komisiu, aby v rámci akčného plánu energetickej účinnosti podporila širokú informačnú kampaň;
Supports the Commission’s campaign for sustainable energy, which is aimed at making European citizens aware of the need to reduce domestic consumption; also encourages the Commission to promote a wide-ranging information campaign, as part of its energy efficiency action plan;
29. zdôrazňuje dôležitosť výmeny osvedčených postupov v oblasti politiky bývania a vyzýva Komisiu, aby rozvinula tematické siete pre bývanie, podobné sieťam zavedeným v rámci programu URBACT; v tomto kontexte so záujmom víta iniciatívu Komisie nazvanú „Regióny pre ekonomickú zmenu“ ( KOM(2006)0675 ) a očakáva predloženie spôsobov zavádzania tejto iniciatívy;
Stresses the importance of exchanging best practices in housing policy and encourages the Commission to develop thematic networks for housing along the lines of those established under the URBACT programme; welcomes with interest, therefore, the Commission’s initiative ‘Regions for economic change’ ( COM(2006)0675 ) and awaits the submission of the implementing arrangements for this initiative;
33. zdôrazňuje dôležitosť vzdelávania subjektov od základov vrátane špecifickej prípravy v oblastiach mestského plánovania , výstavby, obnovy, riadenia a ochrany jestvujúcich budov a víta financovanie školení v rámci Európskeho sociálneho fondu (ESF);
Stresses the importance of the training of operators at grass-roots level, including specific training in urban planning, construction, redevelopment, management and the preservation of existing buildings, and welcomes the funding of training courses under the European Social Fund (ESF);
36. vyzýva vnútroštátne, regionálne a miestne orgány, aby určili rozmanitosť situácií, v akých sa nachádzajú mestá a územia v členských štátoch a aby vypracovali a revidovali svoju politiku bývania v súlade s princípom dlhodobej udržateľnosti;
Encourages national, regional and local authorities to identify the different circumstances of the cities and territories in the Member States and to draw up and review their housing policies in accordance with the principle of sustainability;
Aj keď Zmluva o ES neposkytuje Európskej únii špecifické právomoci v oblasti bývania, veľký počet politík Spoločenstva (najmä v oblasti životného prostredia, energie, dopravy, sociálnej politiky, alebo opatrení na zabezpečenie spoločného trhu) má priamy alebo nepriamy vplyv na podmienky bývania v rôznych členských štátoch Európskej únie.
Although the Treaty does not vest the European Union with any specific powers with regard to housing, a large number of Community policies (in particular those concerning the environment, energy, transport, social affairs and measures to benefit the common market) have a direct or indirect impact on housing conditions in the various EU Member States.
Zároveň treba poznamenať, že podľa nariadenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja (EFRR) je v niektorých prípadoch (článok 7 bod 2 + odôvodnenie 5, 6 a 9) bývanie v nových členských štátoch spôsobilé na financovanie, čím sa na EÚ prenáša časť zodpovednosti v danej oblasti.
Nevertheless, the ERDF regulation for the period 2007-2013 has made housing eligible for funding in the new Member States in a number of cases set out in Article 7(2) and Recitals 5 and 6, thereby de facto giving some of the responsibility to the EU.
Bývanie by sa malo chápať zo širšej perspektívy príťažlivosti miest v kontexte posilňovania ich rastového potenciálu a potenciálu vytvárania pracovných miest, čiže v kontexte prispievania k realizácii Lisabonskej agendy.
Housing should also be seen from the wider perspective of the attractiveness of cities in terms of strengthening their growth and job creation potential, which thus also helps to implement the Lisbon Agenda.
Príspevok miest k rastu a zamestnanosti je takisto zhodnotený v rámci strategických usmernení Spoločenstva o súdržnosti.
The contribution of cities to growth and employment has also been highlighted in the Community Strategic Guidelines on cohesion.
Európsky parlament sa v rámci tejto témy vo viacerých vyhláseniach
The European Parliament has expressed its views on this matter in a number of resolutions
Uznesenie Európskeho parlamentu o tematickej stratégii pre životné prostredie v mestách ( 2006/2061(INI) ) a Uznesenie Európskeho parlamentu o urbanistickom rozmere v súvislosti s rozšírením ( 2004/2258(INI) ). vyjadril v prospech konkrétnych opatrení stimulujúcich rozvoj mestského prostredia a väčšej zodpovednosti prijímateľov rozhodnutí na miestnej úrovni, ktorí sú zodpovední za vypracovanie plánov hospodárenia a mestskej dopravy na zlepšenie každodenného života vo svojich mestách.
European Parliament resolution on the thematic strategy on the urban environment ( 2006/2061(INI) ) and European Parliament resolution on the urban dimension in the context of enlargement ( 2004/2258(INI) ). , advocating practical measures to boost the development of the urban environment and a greater sense of responsibility on the part of the local decision-makers responsible for drawing up management and urban transport plans to improve quality of life in their cities.
Okrem toho Európska charta o bývaní prijatá 26. apríla 2006 pracovnou skupinou Európskeho parlamentu URBAN-Logement definuje bývanie ako základnú časť života, ako základné sociálne právo na základe európskeho sociálneho modelu a ako prvok ľudskej dôstojnosti.
Furthermore, the European Housing Charter, adopted by the 'URBAN-Housing' Intergroup of the European Parliament on 26 April 2006, defines housing as a staple part of life, a fundamental social right underpinning the European social model and a source of human dignity.
V tomto kontexte je dôležité určiť faktory, ktoré majú vplyv na bývanie, s cieľom realizovať „sociálne zodpovednú“ politiku a sprístupniť bývanie pre všetkých.
We must therefore identify those factors which have an impact on housing, in order to implement a 'socially responsible' policy and make housing accessible to all.
Je potrebné nájsť riešenie problémov priestorovej segregácie a vytvárania get, ako aj o odpoveď na sociálno-ekonomické výzvy spojené so starnutím obyvateľstva a zároveň o zaradiť bývanie do širšej perspektívy trvalo udržateľného rozvoja miest.
We have to find a solution to the problems of spatial segregation and 'ghettoisation' and meet the social and economic challenges relating to the ageing population, whilst placing housing in the broader context of the sustainable development of towns and cities.
Cieľom tejto správy je sústrediť úvahy o bývaní okolo troch kľúčových osí:
This report seeks to focus the housing debate on three key issues:
1) sociálny rozmer,
1. the social dimension
2) environmentálny a energetický rozmer,
2. the environmental and energy dimension
3) koordinačný rozmer.
3. the coordination dimension.
Sociálny rozmer
Social dimension
Nedostatok vhodných ponúk na bývanie za prijateľnú cenu, napriek tomu, že Európska charta o bývaní považuje bývanie za základné právo, priamo vplýva na život obyvateľov a obmedzuje ich možnosti na sociálne začlenenie sa, ako aj ich výber v oblasti štúdia, vzdelávania sa a profesionálneho rozvoja.
The lack of decent housing at affordable prices, when housing is considered to be a fundamental right by the European Housing Charter, directly affects the lives of citizens, restricting their options for social integration and their choices in education, training and professional development.
Toto má potom vplyv na konkurencieschopnosť, zamestnanosť a hospodársky rozvoj vo všeobecnosti.
This, in turn, has an impact on competitiveness, employment and economic development in general.
Ceny bývania sa v poslednom desaťročí takmer vo všetkých štátoch EÚ neprestajne zvyšujú.
Over the past ten years, housing prices have constantly increased in nearly all EU countries.
Toto zvyšovanie viedlo k zníženiu schopnosti domácností spotrebovávať iné druhy tovarov, čo z dlhodobého hľadiska predstavuje prekážku pre trvalo udržateľný rast.
This rise has led to a reduction in families’ capacity to consume other goods, which, in the long term, curbs sustainable growth.
Problémy dostupnosti bývania a jeho kvality vytvárajú problémy sociálnej segregácie: najmenej majetní zostávajú v problémových oblastiach, zatiaľ čo bohatí odchádzajú do iných štvrtí.
In particular, problems relating to housing accessibility and quality cause problems of social segregation – the most underprivileged continue flocking to problematic areas, while the better-off move to other areas.
Tieto problémy tiež prispievajú k problému bezdomovcov a k problémom so sociálnym začlenením migrantov, ktorí pochádzajú z iných regiónov Európskej únie a z tretích krajín, ako aj problém predmestí, ktorý sa prejavuje postupným nárastom násilností v mestách viacerých členských štátov.
They are also a contributory factor to homelessness and problems relating to the social integration of migrants from both other regions of the EU and non-member states, not to mention the problem of the suburbs, which manifests itself in repeated violent upsurges in the cities of several Member States.
V tomto kontexte môže kultúra predstavovať cenný nástroj na podporu integrácie rôznych komunít, ktoré tvoria mestá a ich predmestia.
In this context, culture can be a precious tool for encouraging the integration of the various communities which make up the cities and their suburbs.
Vytváranie kultúrnych centier alebo realizácia projektov na spoluprácu rôznych mestských častí pomôže zaviesť medzikultúrny dialóg predovšetkým v mestách so silnou koncentráciou prisťahovalcov, kde sú problémy s integráciou najvýraznejšie.
The establishment of cultural centres or the implementation of cooperation projects between districts can thus foster intercultural dialogue, especially in the cities and suburbs with a high concentration of immigrants and in areas where integration problems are more marked.
Je teda dôležité, aby sa kultúrne aktivity boli začlenili do integrovaného prístupu mestského plánovania a obnovy.
It is therefore important to include cultural activities in an integrated approach to planning and urban regeneration.
Sociálne vylúčenie odporuje európskemu sociálnemu modelu, ktorý má poskytovať perspektívu do budúcnosti pre všetkých obyvateľov.
Social exclusion runs counter to the European social model, which is supposed to offer all citizens future prospects.
Z tohto dôvodu je nevyhnutné zabezpečiť väčšiu sociálnu súdržnosť a zvlášť podporovať začleňovanie mladých a starších osôb.
We therefore need to ensure greater social cohesion and encourage, in particular, the integration of the young and the elderly.
Toto je potrebné zohľadniť v rámci prehodnocovania vzťahov medzi historickým centrom a okrajovými oblasťami, medzi bohatými a znevýhodnenými mestskými časťami a medzi mestskými oblasťami a ostatným územím.
A key aspect of this is also to improve the relationship between historic centres and suburbs, between wealthy and underprivileged areas, between urban territory and the hinterland.
Takisto je potrebné poznamenať, že samotný sektor bývania predstavuje dôležitý zdroj pracovných miest, či už v oblasti výstavby, alebo renovácie, zariaďovania, občianskych a finančných služieb.
Moreover, the housing sector in itself is an importance source of employment in the field of construction, but also of renovation, conversion and local and financial services.
Environmentálny a energetický rozmer
Environmental and energy dimension
Stratégia rozvoja mestského bývania je súčasťou širšieho kontextu všeobecnej stratégie mestského rozvoja.
The development strategy for urban housing should be seen against the wider background of a general urban development strategy.
Nárast chudoby spôsobujú aj energetické problémy.
This impoverishment is often exacerbated by energy problems.
Stúpajúce ceny energií vedú na jednej strane k racionalizácii jej využívania (zavádzanie opatrení a technológií v prospech obmedzovania spotreby energie a zavádzania trvalo udržateľnej energie, vývoja nových zdrojov energie atď.), ale na druhej strane kombinácia nízkych príjmov, vysokých cien za energiu a nevhodných vykurovacích a izolačných systémov vedie k fenoménu „energetickej chudoby“
Although growing energy prices may result in a rationalisation of use (the establishment of measures and technologies to help save energy and the introduction of sustainable energy, development of new energy sources, etc.), the combination of low income, high energy prices and inadequate heating and insulation systems result in 'fuel poverty'
O „energetickej chudobe“ hovoríme vtedy, ak je viac ako 10 % príjmu určených na zaplatenie faktúr za energie. a energetickému vylúčeniu.
'Fuel poverty' is when more than 10% of income is devoted to paying energy bills. and energy exclusion.
Je dôležité uvedomiť si, že najväčší potenciál energetických úspor je práve v sektore bývania, kde sa odhaduje na 27 % spotrebovanej energie, ako to zdôraznila Európska komisia vo svojom akčnom pláne o energetike.
It is important to consider that the greatest potential for energy savings can be found in the housing sector, where this potential is estimated at 27% of energy used, as pointed out by the Commission in its energy action plan.
Aj rozrastanie miest má vplyv na situáciu v nich.
We should also consider the impact of the urban sprawl on the condition of cities.
Opúšťanie mestských centier a sťahovanie sa na predmestia vytvára mnoho organizačných problémov spojených s dopravou (preťaženie prostriedkov hromadnej dopravy, závislosť na súkromných automobiloch), ochranou životného prostredia (zvýšená spotreba energie, znečistenie vytvárané osobnými automobilmi) a prístupom k službám, čo má vplyv na sociálnu a hospodársku situáciu mesta a jeho obyvateľov.
The abandonment of city centres and peri-urbanisation are causing numerous organisational problems which affect, amongst others, transport (congestion of public transport, dependence on private cars), environmental protection (increased energy consumption, pollution caused by individual cars) and accessibility of services; all this has an impact on the social and economic situation of the city and its inhabitants.
Atraktivita bývania je podmienená existenciou efektívnych, málo nákladných a funkčných prostriedkov dopravy, ktoré umožnia prepojenie bydlísk s pracoviskami.
To make housing attractive, it is first necessary to have efficient, cheap and functional means of transport linking homes to workplaces.
Je teda nevyhnutné ponúknuť všetkým obyvateľom dopravné prostriedky, ktoré nahradia súkromné autá.
We therefore need to offer the entire population means of transport which replace private cars.
Dobrý prístup bývania k službám (predovšetkým v sociálnej, zdravotnej, vzdelávacej oblasti a v oblasti verejnej správy) je základom.
Moreover, it is essential for housing to have easy access to services (especially with regard to health and social affairs, training, shops and public authorities).
V tomto ohľade je vhodné zvlášť sa zamerať na znevýhodnené mestské časti, ktoré sú často nedostatočne vybavené dostupnými službami a slabo prepojené na vzdialenejšie služby.
Special attention should therefore be paid to underprivileged areas which often have few local services and are badly linked to more distant services.
Napríklad obnova verejných priestranstiev môže zabrániť kriminalite a zaistiť lepšiu bezpečnosť.
The renovation of public areas can, for example, prevent delinquency and provide greater security.
Na realizáciu takýchto politík je potrebné disponovať kvalitnými informáciami a štatistikami, ktoré umožnia lepšie zacieliť dané politiky.
In order to implement such policies, we need to have quality information and statistics so that the relevant policies can be better targeted.
Tiež je dôležité zdôrazniť dôležitosť bezpečnosti infraštruktúr distribúcie elektriny a plynu, ale aj vody a kanalizácie a to tak v oblasti prístupu, ako aj bezpečnosti existujúcich systémov a použitých technológií na obnovu.
The importance of the safety of the electricity and gas distribution infrastructure and the water and sewerage systems should also be stressed, with regard to both access, the safety of existing systems and the upgrading technologies used.
Toto platí zvlášť v nových členských štátoch strednej a východnej Európy, kde si výstavba vo väčšine prípadov vyžaduje uvedenie do stavu, ktorý zodpovedá platným normám týkajúcim sa bezpečnosti.
This is particularly important in the new Member States of Central and Eastern Europe, where in most cases housing needs to be brought up to existing safety standards.
Koordinačný rozmer
Coordination dimension
V tomto kontexte, kde sa vzájomne križujú a do seba prenikajú rôzne problémy, je nevyhnutné zvoliť integrovaný prístup – hlboko prepojený s princípmi subsidiarity a blízkosti k občanom –, ktorý zabezpečí simultánne zavádzanie rôznych určujúcich prvkov na zabezpečenie kvality života a príťažlivosti mestských priestorov prostredníctvom spoločnej metodológie podporujúcej účasť všetkých a ktorá je v súlade s Lisabonskou a Göteborskou agendou.
Given that the various problems are intertwined and pervasive, we therefore need to take an integrated approach, albeit one that is deeply rooted in the principles of subsidiarity and proximity, to ensure that different key factors are introduced simultaneously in order to provide quality of life in urban environments and make them more attractive; this should be done by using a common participative methodology in accordance with the Lisbon/Göteborg agenda.
Takýto prístup môžu lepšie zrealizovať miestne orgány, ktoré sú schopné zabezpečiť ucelený prehľad, optimálnu koordináciu politík a iniciatív realizovaných v aglomerácii a dlhodobú víziu rozvoja mesta.
Such an approach can be better adopted by the local authorities, which can provide an overall view, optimal coordination of the policies and measures implemented in the urban area and a long-term vision of development in the town/city.
Na podporu tohto prístupu je potrebné realizovať horizontálnu koordináciu (medzi všetkými politikami Spoločenstva, ktoré sa týkajú bývania), vertikálnu koordináciu (medzi subjektmi, ktoré sú na rôznej úrovni – európskej, vnútroštátnej, miestnej – zamerané na bývanie) a zmiešanú koordináciu (medzi verejnými orgánmi, sociálno-ekonomickými subjektmi a občianskou spoločnosťou).
In order to support this approach, the following types of coordination need to be implemented: horizontal (between all housing-related Community policies), vertical (between those dealing with housing at various levels – European, national and local) and mixed (between the public authorities, social and economic interest groups and civil society).
Mestá, regióny a členské štáty musia okrem iného disponovať mechanizmom na zdieľanie skúseností a „osvedčených postupov“ v oblasti politiky bývania, na základe skúseností získaných vďaka programu URBACT, ktorý dnes zahŕňa 17 tematických okruhov a viacero pracovných skupín.
In addition, the cities, regions and Member States should have a mechanism whereby they can exchange experiences and best practices with regard to housing policy, based on the lessons learned from the URBACT programme, which now includes 17 thematic networks and several working groups.