natgillin/translations-raw huggingface dataset:
4. víta dlhodobý cieľ Komisie zlepšiť individuálne jazykové znalosti, s odkazom na cieľ stanovený v roku 2002 na zasadnutí Európskej rady v Barcelone, podľa ktorého by sa občania mali učiť okrem materinského jazyka aspoň dva cudzie jazyky;
Welcomes the Commission's long-term objective to improve individual language skills, referring to the target set in 2002 in the Barcelona European Council whereby citizens should learn at least two foreign languages in addition to their mother tongue;
9. domnieva sa, že v súlade s oznámením Komisie Rade a Európskemu parlamentu, ktoré sa týka používania jazykov pri informovaní spotrebiteľov v Spoločenstve ( KOM(1993)0456 ), EÚ musí dodržiavať zásadu subsidiarity v jazykovej politike, ktorou EÚ prostredníctvom uplatňovania vlastného jazykového režimu alebo svojimi sektorovými právnymi predpismi nesmie meniť jazykové právne predpisy existujúce v každom členskom štáte na celom jeho území alebo jeho časti;
Considers that in accordance with the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament concerning languages used for informing consumers in the Community ( COM(1993)0456 ), the EU must respect the principle of subsidiarity in language policy, by which the EU, through the implementation of its own language regime or in the way of his sectoral law, shall not modify the language legislation existing in every Member State on all or part of its territory;
11. domnieva sa, že je potrebné vytvoriť čo najviac príležitostí pre migrantov, aby sa učili jazyk alebo jazyky hostiteľských krajín, ako ich určujú právne predpisy týchto krajín, s ohľadom na ich sociálnu a kultúrnu integráciu, pokiaľ je to nevyhnutné, s použitím metód, ktoré sa v jazykovej výučbe a pre integráciu migrantov ukázali ako účinné, a umožniť im vyučovanie v ich materinskom jazyku ako spôsob zachovania ich väzieb s krajinou pôvodu;
Considers that the widest opportunities should be provided for migrants to learn the language or languages of host countries, as defined by the legislation of those countries, with a view to their social and cultural integration in so far as this is necessary, using methods which have proved effective in language learning and for the integration of migrant citizens and to enable them to be taught in their mother tongue as a way of preserving their ties with their country of origin;
17. domnieva sa, že jazyk používaný v kurzoch Erasmus by mal byť úradným jazykom vzdelávacieho systému hostiteľskej krajiny alebo regiónu, a že by sa malo zabezpečiť, aby študenti kurzu Erasmus dosiahli takú úroveň znalosti jazyka, ktorá im umožní riadne študovať v kurzoch v danom jazyku;
Considers that the language used in Erasmus courses should be the official language of the host country's or region's educational system, and that it should be ensured that Erasmus students attain a level of proficiency in that language which enables them to properly follow courses provided in that language;
19. podporuje návrhy pre viacjazyčnosť v informačnej spoločnosti a vytvorenie a šírenie viacjazyčného obsahu a znalostí; narastá ponuka technológií, ktoré podporia zvýšené používanie všetkých jazykov vrátane menej rozšírených; technológia ponúka najväčší potenciál pre zabezpečenie sociálneho jazykového priestoru pre všetky jazyky Európy;
Supports the proposals for multilingualism in the information society and the creation and circulation of multilingual content and knowledge; there is an increasing array of technologies that will help a greater use of all languages, including those less widely used; technology offers the greatest potential for ensuring social linguistic space for all of Europe’s languages;
23. vyzýva európske inštitúcie a orgány, aby zlepšili svoju komunikáciu s občanmi v ich vlastnom národnom jazyku bez ohľadu na to, či daný jazyk je úradným jazykom na úrovni členského štátu alebo EÚ;
Calls on the European institutions and bodies to improve their communication with citizens in their own national language, regardless of whether the language in question has official status at Member State or EU level;
Zhrnutie oznámenia
Summary of the Communication
Oznámenie opäť potvrdzuje záväzok Komisie v oblasti viacjazyčnosti a navrhuje osobitné činnosti.
The Communication reaffirms the Commission’s commitment to multilingualism and proposes specific actions.
Uvádza sa v ňom, že EÚ je založená na „jednote v rozmanitosti“, a že okrem 21 „úradných jazykov“ EÚ existuje približne 60 indigénnych jazykov a jazykov migrantov.
They note that the EU is founded on ‘unity in diversity’ and that besides the 21 ‘official’ languages of the EU there are around 60 indigenous languages plus migrant languages.
Táto rozmanitosť sa považuje za „zdroj bohatstva“ a tým aj „väčšej solidarity“ a „vzájomného porozumenia“.
This diversity is considered a ‘source of wealth’ leading to ‘greater solidarity’ and ‘mutual understanding’.
S ohľadom na definíciu viacjazyčnosti, ktorá obsahuje „spolužitie rôznych jazykových spoločenstiev na jednom geografickom území“ sa navrhujú politiky „podporujúce atmosféru priaznivú pre všetky jazyky, v ktorej sa môžu pozitívne vyvíjať výučba a štúdium rôznych jazykov“.
Referring to their definition of multilingualism which includes ‘the co-existence of different language communities in one geographical area’ they propose policies which seek to ‘promote a climate that is conducive to the full expression of all languages, in which the teaching and learning of a variety of languages can flourish.’
S ohľadom na menej používané jazyky Komisia poznamenáva, že poskytuje hlavnú finančnú podporu Európskemu výboru pre menej používané jazyky (EBLUL) a sieti Mercator.
Referring to lesser-used languages, the Commission notes that it has been the main financial support for the European Bureau for Lesser-Used Languages (EBLUL) and the Mercator network.
Poukazuje na štúdiu vypracovanú pre Agentúru pre jazykové vzdelávanie a jazykovú rozmanitosť, ktorá získala úplnú podporu EP, ale Komisia sa rozhodla pre sieť centier jazykovej rozmanitosti, pre ktorú – trochu nepresvedčivo – „preskúma možnosť jej financovania na viacročnom základe v rámci navrhovaného programu celoživotného vzdelávania“.
It notes the study conducted for an Agency for Language Learning and Linguistic Diversity, this had the full support of the EP, but the Commission has opted for a Network of Language Diversity Centres for which it will, somewhat unconvincingly, ‘examine the possibility of financing on a multi-annual basis through the proposed Lifelong Learning programme’.
Z prejavu pána Figeľa na nedávnej konferencii o regionálnych a menšinových jazykoch vo vzdelávaní však vyplynulo, že je teraz pravdepodobnejšie, že sa tak stane.
However, Mr Figel’s speech at the recent conference on RMLs in education suggested that this was now more likely to go ahead.
V rámci návrhov sa zdôrazňuje, že na podporu viacjazyčnosti budú potrebné „národné plány“, a pomerne nesmelo sa priznáva, že „vyučovanie regionálnych jazykov a jazykov menšín by sa tiež vhodným spôsobom malo vziať do úvahy“.
Amongst the proposals they outline that ‘national plans’ will be needed to promote multilingualism and rather half-heartedly that ‘the teaching of regional or minority languages should also be taken into account as appropriate’.
Okrem toho sa uvádza zoznam vítaných opatrení vrátane využívania nových technológií, nového európskeho ukazovateľa jazykových zručností, štúdie o najlepších postupoch, výskumu a väčšieho využívania integrovanej výučby obsahu a jazyka (CLIL).
In addition, they list a number of welcome measures including the use of new technologies, a new EU Indicator of Language competence, a best practice study, research, and the greater usage of Content and Language Integrated Learning (CLIL).
Oddiel III sa zaoberá viacjazyčnou ekonomikou a prínosom jazykových zručností k lepšej konkurencieschopnosti EÚ a uznáva, že ovládanie jazyka nášho zákazníka je výhodné pre obchod.
Section III turns to the multilingual economy and how language skills make the EU more competitive and recognising that speaking your customer's language is good for business.
Zdá sa, že text je zameraný na „úradné jazyky“.
The text appears to be aimed at ‘official languages only’.
Oddiel IV zdôrazňuje viacjazyčnosť vo vzťahoch Komisie s občanmi.
Section IV highlights multilingualism in the Commission’s relations with citizens.
Keďže EÚ prijíma právne predpisy, ktoré sú priamo záväzné pre jej občanov, je nevyhnutným predpokladom pre legitímnosť a transparentnosť, aby občania mohli komunikovať s jej inštitúciami a čítať právne predpisy EÚ vo vlastnom jazyku, ktorý označujú ako „národný“, a aby sa „bez prekonávania jazykových bariér“ mohli zúčastniť na európskom projekte.
Because the EU adopts legislation that is directly binding on its citizens, it is therefore pre-requisite for the Unions’ legitimacy and transparency that citizens should be able to communicate with its institutions and read EU law in their own, what they term, ‘national’ language, and be able to take part in the European project ‘without encountering any language barriers.’
Hoci je to chvályhodné, zdá sa, že táto koncepcia zahŕňa len „úradné jazyky“.
However, while commendable, this appears to only include ‘official’ languages.
Nie je správne tvrdenie, že všetci občania majú všeobecný prístup k projektu EÚ, ak sú v skutočnosti vylúčené jazyky, ktoré nie sú štátnymi jazykmi, a regionálne jazyky, pričom niektorými z nich hovorí viac ľudí ako jazykmi členských štátov.
It is mistake when they say that all citizens have universal access to the EU project when stateless and regional languages, some of which have more speakers than member state languages, are in fact excluded.
Je neuveriteľné, že v čase, keď sa EÚ chce priblížiť k svojim občanom, hneď z počiatku vylúči 10 %
It is incredible that when the EU is seeking to get closer to its citizens it excludes to exclude 10%
V Európe je približne 46 miliónov ľudí používajúcich regionálne alebo menšinové jazyky, čo je približne 10 % populácie EÚ. z nich, pretože chýba jazyková politika zahŕňajúca všetky jazyky.
There are around 46 million RML speakers in Europe, making up some 10% of the EU population. of them at the outset because of the lack of an inclusive language policy.
Inak sú uvedené návrhy vítané, ale iba vtedy, ak zahŕňajú „regionálne“ alebo menšinové jazyky (RML).
Otherwise the proposals outlined are welcome, but only if they include 'Regional' or Minority Language (RMLs).
Úvahy o skutočnej viacjazyčnosti
Considerations on real multilingualism
Jazyková rozmanitosť je v súčasnosti v Európe oficiálne uznaná (napr. v Charte základných práv EÚ, v navrhovanej ústave) a podporovaná (napr. Kodanské kritériá z roku 1993), ale v skutočnosti v prípade mnohých jazykov sa znižuje počet ľudí, ktorí nimi hovoria, je narušený prenos medzi generáciami, chýba mediálne vzdelávanie v cudzom jazyku a mnoho ľudí nemá právo úradne používať svoj jazyk.
Linguistic diversity in Europe is now officially recognised (e.g. in the EU Charter of Fundamental Rights, the draft constitution) and supported (e.g. the 1993 Copenhagen criteria), but on the ground there are many languages losing speakers, a breakdown in inter-generational transmission, lack of language medium education and many speakers with no rights at all to use their language in any official capacity.
Okrem toho neprijatie ústavy EÚ, ktorá obsahovala niekoľko ustanovení zabezpečujúcich podporu menej používaným jazykom (LUL), nebolo dostatočne docenené z hľadiska svojho vplyvu na podporu menej používaných jazykov a poskytnutie práv týmto jazykom.
Furthermore, the failure of the EU Constitution, which contained several clauses ensuring support for Lesser-Used Language (LUL), has not been sufficiently recognised for its impact on the promotion of LUL languages and achieving rights for those languages.
Je načase znovu zhodnotiť taktiku bez návrhu ústavy – scenára, v ktorom menej používané jazyky ostali bez riadneho právneho základu pre vedenie kampaní alebo financovanie.
It is now time to reassess tactics without the draft constitution, a scenario which has left LUL without any proper legal base for campaigning or for funding.
Znamená to, že mimovládne organizácie ako EBLUL sa musia teraz zamerať na nové spôsoby zabezpečenia zmysluplnej jazykovej rozmanitosti.
It means that NGOs such as EBLUL now has to focus on new ways to ensure meaningful linguistic diversity.
Nad rámec súčasných medzinárodných zmlúv, ako napríklad Európska charta regionálnych alebo menšinových jazykov predložená Radou Európy a Rámcový dohovor na ochranu národnostných menšín predložený Radou Európy, sú teraz potrebné záväzné právne predpisy, ktoré zahŕňajú práva užívateľov menej používaných jazykov, a to na individuálnej aj kolektívnej úrovni, aby mali právo viesť svoj život v svojom jazyku, právo na vzdelanie vo vlastnom jazyku a právo na ochranu pred nepriateľskými členskými štátmi, ktorých politiky ohrozujú menej používané jazyky a vedú k asimilácii národa bez vlastného štátu a/alebo národnostných menšín.
What is needed above and beyond existing international treaties such as the Council of Europe European Charter for Regional or Minority Languages and Council of Europe Framework Convention for the Protection of National Minorities, is binding legislation that enshrines the rights LUL speakers, both individually and collectively, to conduct their lives in their language, the right to receive education in their language and the right to protection from hostile member states who's policies threaten LULs and act to assimilate the stateless nation and/or national minority.
Z nedávneho výskumu vyplýva, že prítomnosť regionálnych a menšinových jazykov je pre štát ekonomicky výhodná.
Recent research illustrates that having a RML in a state is economically beneficial to that state.
Výskum na základe prínosu menej používaných jazykov a dvojjazyčnosti z hľadiska úradných jazykov ukazuje, že ľudia hovoriaci dvomi jazykmi majú väčšie kognitívne schopnosti a tvoria populáciu s lepšími zručnosťami.
Based on the advantages of LUL / official language bilingualism, the research shows how bilingual people have greater cognitive abilities and give a population with enhanced skills.
Investícia do dvojjazyčnosti a viacjazyčnosti je preto investíciou do sociálneho kapitálu.
Investing in bilingualism and multilingualism is therefore a social capital investment.
Aj keď je oznámenie dobre myslené a má niekoľko vítaných inovačných návrhov, stále je prinajlepšom nejasné v otázke neúradných jazykov a v najhoršom prípade zanedbáva neutešenú situáciu niektorých ohrozených európskych jazykov.
The Communication, while well meaning and with several welcome innovative proposals, remains ambiguous on the issue of non-official languages at best and at worst neglects the plight of several European languages that are endangered .
Okrem toho, s ohľadom na plánovanie a rozvoj jazyka nebol zaznamenaný žiadny pokrok vo veci stanovenia zmysluplnej jazykovej rozmanitosti, ktorá je ako základná hodnota EÚ nevyhnutná, ak EÚ chce dosiahnuť skutočnú viacjazyčnosť .
In addition, from the point of view of language planning and development it fails to make any clear progress on the matter of establishing meaningful linguistic diversity which, as a core EU value, is essential if the EU is aiming to achieve real multilingualism .
Súčasné predpisy na získanie dotácií z EÚ vylučujú menšie jazykové skupiny, členský štát alebo iné.
The actual rules to gain EU funding act to exclude smaller language groups, member state or otherwise.
Z akčného plánu vyplýva, že oznámenie o viacjazyčnosti signalizuje jasný koniec so všetkými predstavami ohraničených dotácií pre projekty v oblasti menej používaných jazykov, čo je scenár, ktorý bude ďalej účinne vytláčať na okraj menej používané jazyky, predovšetkým tie, ktoré sú najviac ohrozené.
Following from the Action Plan, the Communication on Multilingualism signals a final clean break with any notion of ring-fenced funding for lesser-used language projects , a scenario that will effectively further marginalise lesser-used languages, especially those most endangered.
Návrhy Komisie sú príkladom posunu od predchádzajúcej politiky EÚ pred rokom 2000 týkajúcej sa priamej podpory menej rozšírených jazykov (z rozpočtových položiek B) k politike, v rámci ktorej musia spoločenstvá menšinových jazykov súťažiť na „otvorenom trhu“ s veľkými jazykmi.
The Commission's proposals signal a paradigm shift away from earlier pre-2000 EU policy of direct support for lesser-used languages (with the B-line budget) to one where minoritised language communities have to compete on the ‘open market’ with the big languages.
Ostáva nejasné, ako to majú tieto jazyky dosiahnuť.
How they are meant to achieve this remains unclear.
Väčšie jazyky majú k dispozícii významné organizácie s väčšími rozpočtami, napr. v roku 2005 mala Britská rada k dispozícii 750 miliónov EUR na propagáciu anglického jazyka – oveľa viac ako bol rozpočet pre estónsky, švédsky, waleský alebo škótsky galský jazyk.
Larger languages have substantial organisations with large budgets, e.g. the British Council had 750 million euros in 2005 to promote English-far more than the budget for the Estonian, Swedish, Welsh or Scottish Gaelic.
Je potrebné administratívne zjednodušiť žiadosti o udelenie grantoví primerane k veľkosti grantu, taktiež vytvoriť proaktívnu politiku v prospech menej používaných jazykov pri prideľovaní dotácií a navrátení ohraničených priamych dotácií (vrátane predfinancovania) bez spolufinancovania.
There needs to be administrative simplification over grant applications proportionate to grant size, a proactive policy in favour of LULs in the allocation of funds and the return of ring-fenced, direct funding (including pre-funding) without co-financing.
Okrem toho, s rozvojom informačných technológií všetky menej rozšírené jazyky prídu o zdroje, pretože sú zdôrazňované rozšírenejšie jazyky.
In addition, with IT developments, all Less Widely Used Language (LWULs) miss out on funding because of the emphasis on the more widely spoken languages.
Ak „jazyk z nás robí ľudí“, ako uviedol komisár Figeľ, menej používané jazyky a ich užívatelia si zaslúžia postavenie v súlade s týmto vyhlásením.
If 'language make us human' as Commissioner Figel states, LULs and their speakers need the status that goes with that statement.
Ak EÚ verí heslu „jednota v rozmanitosti“ a tomu, že všetky jazyky sú si rovné, potom je potrebné vytvoriť súdržnú, zmysluplnú jazykovú politiku a právne predpisy EÚ zahŕňajúce jazykové práva, s cieľom zabezpečiť ochranu pre všetky európske jazyky a sociálno-lingvistický priestor pre ich rozvoj.
If the EU believes in the slogans Unity in Diversity and that all languages are equal then there is a need for a coherent, meaningful EU language policy and legislation enshrined language rights to ensure all European languages are protected and are given the social linguistic space in which to thrive.
Hoci existujú jazykové predpisy a nariadenia, v súčasnosti neexistuje na úrovni inštitúcií ani v členských štátoch právne záväzná jazyková politika pre EÚ.
While there are language rules and regulations there is to date no coherent legally binding language policy for the EU either at the level of the institutions or in member states.
Ustanovenia o ľudských jazykových právach v EÚ nie sú jednotné.
Human language rights provision is uneven across the EU.
Táto nepravidelnosť sa ďalej rozširuje tak, že pristupujúce štáty musia dodržiavať minimálne práva menej používaných jazykov a spĺňať národné kritériá pre menšiny.
This anomaly is further enhanced in the way that the accession states have to satisfy minimal lesser used language rights and national minority criteria.
Predsa sú tu „staré“ členské štáty, ktoré, ak by žiadali o vstup do EÚ dnes, by tieto kritériá vôbec nesplnili.
Yet, there are ‘old’ member states who, if they were in the process of applying for the EU today, would completely fail to meet these criteria.
Táto nerovnomernosť nie je spravodlivá voči novým členským štátom a voči spoločenstvám, ktoré hovoria regionálnymi a menšinovými jazykmi, a okrem toho dokazuje existenciu dvojitých noriem EÚ.
It is an anomaly that is unfair to the new member states and unfair to RML communities plus it illustrates EU double standards.
Pre väčšiu viacjazyčnosť sú potrebné proaktívne politiky v prospech menej používaných jazykov Európy vrátane jazykov členských štátov, ako napríklad estónskeho a dánskeho, ako aj národných jazykov, ako napríklad baskického a waleského jazyka.
For greater multilingualism is that there are proactive policies in favour of Europe’s less widely used languages including Member State languages such as Estonian and Danish, as well as national languages such as Basque and Welsh.
Komisia uznáva, že nie je veľmi užitočné, aby viac ľudí hovorilo viacerými jazykmi, ak je ich druhým alebo tretím jazykom angličtina.
It's not much use, as the Commission recognises that more people are multilingual but when their second or third language is English.
To spôsobí ešte väčšiu prevahu a zosilnené používanie angličtiny ako lingua franca EÚ.
This will lead to an even greater pre-dominance and reinforcement of the use of English as the EU’s lingua franca .
Malo by sa napríklad podporiť to, aby sa ľudia mohli učiť jazyky nepatriace do ich jazykovej skupiny, napríklad walesky hovoriaci ľudia by sa učili poľský jazyk.
What it should be encouraging, for example, is where people are able learn languages from outside their language group such as Welsh speakers learning Polish.
Okrem toho je potrebné zostaviť zoznam ohrozených európskych jazykov, aby mohli byť identifikované jazyky, ktoré najviac potrebujú pomoc, a aby s pomocou proaktívnej politiky získali najväčšiu podporu.
In addition, an endangered European language list needs to be established so that the languages most in need can be identified and, with proactive policies, receive the most help.
Existuje potreba vytvoriť úrad ombudsmana EÚ pre jazyky, podľa vzoru kanadského komisára pre jazyky.
There is a need for a EU Language Ombudsman to follow the Canadian Language Commissioner model.
Kanadský komisár pre úradné jazyky v Kanade propaguje a podporuje ciele kanadského zákona o úradných jazykoch, prešetruje sťažnosti týkajúce sa jazykových práv, vykonáva audit inštitúcií federálnej vlády s cieľom zabezpečiť ich súlad so zákonom o úradných jazykoch, zabezpečuje, aby jazykové práva zostali primárnym záujmom vládnych predstaviteľov, a vo federálnej vláde a v kanadskej spoločnosti
In Canada the Commissioner of Official Languages promotes and supports the objectives of the Canadian Official Languages Act; investigates complaints about language rights; audits federal government institutions to ensure their compliance with the Official Languages Act; ensures that language rights remain a primary concern of government leaders; and promotes the use of both official languages in the federal government and in Canadian society.
Napriek tomu, že Komisia zamietla A gentúru pre jazykovú rozmanitosť a jazykové vzdelávanie, je vhodné trvať na jej vytvorení s novým názvom Agentúra pre viacjazyčnosť.
Despite the Commission's dismissal of the Agency on Linguistic Diversity and Language Learning, it is worth insisting again in its creation, retitled as an Agency for Multilingualism .
Súčasťou jej kompetencií by bolo vytvorenie siete centier zameraných na výskum a podporu jazykovej rozmanitosti .
Part of its remit would include the setting up of a network on centres specialised in research and promotion of linguistic diversity .
V EÚ by mali byť úradnými všetky európske jazyky.
All European languages should be made official in the EU .
To by bolo súčasťou jazykového plánu EÚ a možno to dosiahnuť prostredníctvom zníženia počtu plne pracovných jazykov v EÚ, ako to de facto už je.
This would be part of an EU language plan and may be achieved by reducing the number of full working languages in the EU as is de facto already the situation.
Nie je prípustné mať len jazyky členských štátov.
Simply having member state languages only is not acceptable.