natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kartagenský protokol k Dohovoru o biologickej diverzite (CBD) bol čiastočne zriadený na poskytovanie ochrany krajinám pred dovozom geneticky modifikovaných potravín/krmív a výrobkov na spracovanie, kým neboli vykonané príslušné vyhodnotenia biologickej bezpečnosti.
The Cartagena protocol of the CBD was partly established in order to provide protection for countries from importation of GM foods/feeds and products for processing where relevant biosafety evaluations had not been conducted.
Oprávňuje dovážajúcu krajinu prehlásiť prostredníctvom Informačného strediska pre biologickú bezpečnosť, že sa chce pred schválením uznania dovozu rozhodnúť na základe informácií z vyhodnotenia rizika.
It enables an importing country to declare, via the Biosafety Clearing House, that it wishes to take a decision based on risk assessment information before agreeing to accept an import.
V Európskej únii
In the European Union
Vo februári 2001 prijal Európsky parlament smernicu 2001/18/ES stanovujúcu nové pravidlá pre geneticky modifikované plodiny, ktorá nadobudla platnosť v októbri 2002.
In February 2001, the EP adopted Directive 2001/18/EC, which defined new GM crop rules which came into force in October 2002.
Predstavuje výrazne prepracovanú verziu predchádzajúcich smerníc.
It presents a substantially revised version of the previous Directives.
Najdôležitejšie v týchto nariadeniach je to, že genetické modifikácie sa považujú za niečo nové a výnimočné, a súčasné právne predpisy pre ne nie sú dostatočné.
Central in these regulations is that GM is considered something new and special for which existing legislation is not sufficient.
Regulačný systém EÚ je preto skôr založený na postupoch, ako na výrobkoch: spôsob, akým je niečo vyrobené, určuje regulačný rámec.
The EU regulatory system is therefore process-based rather than product-based: the way something is made determines the regulatory framework.
Hlavný filozofický posun v smernici 2001/18/ES spočíva v porovnaní s jej predchodcami v otvorenom prijatí preventívneho prístupu ako usmerňujúceho prvku, a nie ako konceptu oboznámenosti a skutočnej zhody alebo ich doplnku.
The major philosophical shift in Directive 2001/18/EC compared to its predecessors is the explicit adoption of the precautionary approach as a guide, rather than or in addition to the concepts of familiarity and substantial equivalence.
Európske spoločenstvo si uvedomuje, že preventívny prístup sa bude možno ťažko uplatňovať.
The EC realises that the precautionary approach may be difficult to apply.
Preto sa uvádza, že spoľahnutie na preventívny prístup nie je zámienkou zmiernenia všeobecných princípov riadenia rizík, ako napríklad primeranosť, nediskriminácia, zhoda, preskúmanie príjmov a nákladov na činnosť alebo nedostatočná činnosť a preskúmanie vedeckého vývoja (CEC, 2000).
Therefore, it is stated that reliance on the precautionary approach is no excuse for detracting from the general principles of risk management such as proportionality, non discrimination, consistency, examination of the benefits and costs of action or lack of action and examination of scientific developments (CEC, 2000).
Rozdielne to vysvetľujú členské štáty a rozdielne generálne riaditeľstvá Európskej komisie.
This is being interpreted in different ways by member states and also different EC Directorate Generals.
Verejný zoznam všetkých schválených výrobkov umožní spotrebiteľom zistiť pôvod geneticky modifikovaných výrobkov.
A public registry of all approved products will allow consumers to trace GM products.
Hoci je základná filozofia nariadenia úplne odlišná, požiadavky na údaje pre vyhodnotenie bezpečnosti geneticky modifikovaných rastlín a rastlinných výrobkov sú podobné ako v USA.
Although the basic philosophy of the regulation is quite different, the data requirements for assessing safety of GM plants and plant products are similar to the USA.
Informácie potrebné v EÚ sú skôr rozsiahlejšie, hlavne pokiaľ ide o molekulárnu charakteristiku, účinky konkrétneho pestovania a riadiace požiadavky geneticky modifikovaných plodín, sledovanie a vystopovateľnosť po umiestnení na trh.
The information required in the EU tends to be more extensive, mainly with respect to molecular characterisation, impacts of the specific cultivation and management requirements of the GM crops, post market monitoring and traceability.
Okrem smernice 2001/18/ES sa hľadiskami regulácie geneticky modifikovaných plodín v EÚ zaoberá celý rad iných právnych dokumentov.
In addition to Directive 2001/18/EC, a range of other legislative documents deals with aspects of GM crop regulation in the EU.
Umiestnenie GMO na trh určených ako potraviny alebo krmivá a potravinové alebo krmivové výrobky obsahujúce, skladajúce sa alebo vyrobené z GMO sa riadi nariadením (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách.
The placing on the market of GMOs intended for food or feed and of food or feed products containing, consisting of or produced from GMOs is governed by Regulation (EC) 1829/2003 on genetically modified food and feed.
Ak potravinový výrobok obsahuje alebo sa skladá z GMO, žiadateľ má nasledujúce možnosti: buď spadá žiadosť ako celok výhradne pod nariadenie (ES) č.1829/2003, použitím princípu „jedny dvere, jeden kľúč“, aby získala povolenie na zámerné uvoľňovanie geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia – v súlade s kritériom stanoveným smernicou 2001/18/ES – a na použitie týchto GMO v potravinových výrobkoch – v súlade s kritériom stanoveným nariadením (ES) č. 1829/2003; alebo žiadosť (jej časť) spadá pod smernicu 2001/18/ES, aj pod nariadenie (ES) č. 1829/2003.
Where a food product contains or consists of GMOs, the applicant has a choice: either the application as a whole is subject solely to Regulation (EC) 1829/2003, in application of the principle of "one door, one key", in order to obtain authorisation for the deliberate release of a GMO into the environment - in accordance with the criteria laid down by Directive 2001/18/EC - and for the use of this GMO in food products - in accordance with the criteria laid down by Regulation (EC) 1829/2003; or the application - or part of it - is subject both to Directive 2001/18/EC and to Regulation (EC) 1829/2003.
Okrem toho, geneticky modifikované odrody plodín musia prejsť odrodovou registračnou procedúrou a musia byť zapísané v spoločnom katalógu odrôd Spoločenstva predtým, ako je dovolené pestovať ich komerčne.
In addition, GM crop cultivars must pass a variety registration procedure and be listed in the Community Common Catalogue, before they are allowed to be grown commercially.
V tomto nie je žiadny rozdiel oproti nariadeniu pre akúkoľvek novú odrodu pochádzajúcu z tradičného šľachtenia.
This is no different from the regulation for any new cultivar resulting from traditional breeding.
V nariadení (ES) č. 1139/98 sa používa prítomnosť DNA alebo bielkoviny pochádzajúcej z genetickej modifikácie ako kritérium, ktoré je impulzom na označenie potravín alebo potravinových zložiek pochádzajúcich z geneticky modifikovanej kukurice alebo sójových bôbov.
In Regulation EC/1139/98, the presence of DNA or protein resulting from genetic modification is used as a criterion to trigger labelling of food or food ingredients derived from GM maize and soybean.
Tieto ustanovenia týkajúce sa označovania boli zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 49/2000, aby sa zaistil 0,9 % prah označovania pre „náhodnú”, „nepredvídanú” alebo „technicky neodvrátiteľnú” prítomnosť geneticky modifikovaného materiálu v potravinách (počas pestovania, zberu, manipulácie, prepravy alebo spracovania).
These labelling provisions were amended by Regulation EC/49/2000 to provide a 0.9%-labelling threshold for “adventitious”, “accidental” or “technically unavoidable” presence of GM material in food (during cultivation, harvest, handling, transport or processing).
Okrem toho, nariadenie (ES) č. 50/2000 stanovuje špecifické požiadavky označovania potravín a potravinových zložiek obsahujúcich prísady, farbivá a príchute pochádzajúce z geneticky modifikovaného materiálu.
In addition, Regulation EC/50/2000 defines specific labelling requirements for food and food ingredients containing additives, colourings and flavourings derived from GM material.
Európske spoločenstvo predložilo právne predpisy o vystopovateľnosti a označovaní geneticky modifikovaných organizmov a výrobkov pochádzajúcich z geneticky modifikovaných organizmov a pre geneticky modifikované potraviny a krmivá.
The EC has presented legislation on traceability and labelling of GM organisms and products derived from GM organisms and for GM food and feed.
Tie vyžadujú vystopovateľnosť počas celého výrobného reťazca na všetkých úsekoch trhu.
These require traceability throughout the whole production chain at all stages of the market.
Označením všetkých geneticky modifikovaných potravín a krmív sa poskytnú spotrebiteľom informácie.
It will provide consumers with information by labelling all GM food and feed.
Všetky potraviny, ktoré obsahujú geneticky modifikované organizmy, alebo boli vyrobené z geneticky modifikovaných organizmov, sa musia označiť.
All foods in which GM organisms are contained, or have been produced from GM organisms, should be labelled.
V Spojených štátoch amerických
In the United States
V USA je regulácia zameraná hlavne na vlastnosti výrobku, a nie na spôsob, akým bol výrobok vyrobený.
In the USA the regulation focuses primarily on the characteristics of the product, rather than the way in which the product is produced.
Toto hodnotenie založené na výrobku je hlavným rozdielom vo filozofii regulácie, napríklad v porovnaní s Európskou úniou, kde je regulácia založená na postupe.
This product-based assessment is a major difference with the philosophy of regulation in for example the European Union, which is process-based.
Tento rozdiel vo filozofii založenej na výrobku vyvolal v posledných rokoch významnú polemiku.
This process-product difference of philosophy has sparked considerable controversy over recent years.
V USA je regulácia uvoľňovania do životného prostredia založená na koncepte „oboznámenosti“.
In the USA regulation of the environmental release is based on the concept of “familiarity”.
Tento koncept môže byť považovaný za ekologický náprotivok konceptu „skutočnej zhody”, hoci v niektorých publikáciách sú tieto dva koncepty pre uvoľňovanie do životného prostredia posudzované aj samostatne.
This concept can be considered the ecological counterpart of the concept of “substantial equivalence”, although in some publications these two concepts are also considered separately for environmental release.
Oboznámenosť zvažuje, či je geneticky modifikovaná rastlina porovnateľná s tradične vyšľachteným náprotivkom v oblasti bezpečnosti životného prostredia.
Familiarity considers whether the GM plant is comparable to its traditionally bred counterpart in environmental safety.
Takéto porovnanie môže vyhodnotiť príslušné otázky v oblasti geneticky modifikovaných plodín bez priamej skúsenosti.
Such comparison may assess the relevant issues in a GM crop without direct experience.
Oboznámenosť berie do úvahy biológiu rastlinných druhov, uvedených vlastností, poľnohospodárskych postupov a životného prostredia použitého na výrobu plodiny.
Familiarity considers the biology of the plant species, the trait introduced, and the agricultural practices and environment used for crop production.
USA má samostatné nariadenia určujúce uvoľňovanie rastlín na farmaceutické a biozdravotnícke účely, ale nemá žiadne nariadenia týkajúce sa označovania a vystopovateľnosti geneticky modifikovaných plodín.
USA has separate regulations governing releases of plants for pharmaceutical and bioremediation purposes but has no regulations concerning labelling and traceability of GM crops.
Poľnohospodárstvo geneticky modifikovaných plodín
Farming of GM crops
Schválenie geneticky modifikovaných plodín je dlhodobé a zložité.
The approval of GM crops is quite long-lasting and complex.
Ale praktické pestovanie takisto čelí mnohým pravidlám a obmedzeniam.
But the practical farming also faces many rules and restrictions.
Týkajú sa označovania, vystopovateľnosti, koexistencie, zodpovednosti a náhrad škôd.
They concern labelling, traceability, co-existence, liability and compensations.
V oblasti pestovania tradične vyšľachtených plodín takéto pravidlá neexistujú.
These rules have no counterparts if you grow conventionally bred crops.
Označovaním a vystopovateľnosťou sme sa zaoberali už predtým.
Labelling and traceability have already been dealt with previously.
Od zverejnenia odporúčaní Komisie a usmernení pre koexistenciu geneticky modifikovaného, konvenčného a ekologického poľnohospodárstva v júli 2003 všetky členské štáty vypracúvajú stratégie koexistencie podľa zásady subsidiarity.
Since the publication of the Commission Recommendations and guidelines for co-existence of genetically modified, conventional and organic farming in July 2003 all Member States are developing co-existence strategies under the subsidiarity principle.
Pokiaľ ide o koexistenciu, existujú významné požiadavky na vytvorenie regiónov alebo členských štátov EÚ bez geneticky modifikovaných plodín.
Concerning co-existence there are great demands to create GM-free regions or member states in the EU.
Doposiaľ platí všeobecné stanovisko, že ak neexistuje vedecký dôkaz, nie sú zákonom povolené ani podľa práva EÚ, ani podľa medzinárodných dohôd.
Until now the general position has been that these are not legal, if there is no scientific evidence, not according to the EU law or under international agreements.
Na Európskom súdnom dvore čaká na rozhodnutie niekoľko prípadov.
There are some cases in the Court of European Justice waiting for decision.
Možno stojí za zmienku, že v rovnakom čase, keď niekoľko regiónov oznámilo svoj zámer stať sa regiónom bez geneticky modifikovaných plodín, používa sa dovezené geneticky modifikované krmivo na chov dobytka.
It might be worth mentioning that at the same time when several regions have announced their intention to be a GM- free region, imported GM – feed is used in animal husbandry.
Existujú aj rozličné druhy použitia koexistencie v rôznych členských štátoch.
There is also a diverse variety of applications of the co-existence in different member states.
Neexistuje jednotný európsky model, čo pravdepodobne spôsobí spory a ťažkosti na jednotlivých trhoch.
A single European model does not exist, which will probably cause disputes and difficulties in the single markets.
Komisia ponechala túto problematiku ako vedľajšiu v rukách členských štátov a pokúša sa v tejto záležitosti podporiť najlepšiu prax.
The Commission has left the issue as a matter of subsidiary to the hands of member states and tries to promote best practices in this matter.
Výsledky nie sú veľmi sľubné.
The results are not very promising.
Závažnou otázkou zostáva zodpovednosť vo veci koexistencie.
A big issue is liability re co-existence.
Hlavnou otázkou je to, kto je zodpovedný, kto si môže uplatniť nárok, na čo je možné uplatniť nárok a za akých okolností a či existuje kompenzačný fond alebo poistenie na pokrytie takýchto nárokov.
The main issue is who is liable, who can claim, what can be claimed and under what circumstances and whether there is a compensation fund or insurance to cover any claims.
V minulosti zaviedlo všeobecný zákon v oblasti zodpovednosti iba Španielsko, ale v súčasnosti takmer všetky členské štáty pristupujú k tejto otázke na základe spôsobu šľachtenia oddelením geneticky modifikovaných plodín od konvenčne vyšľachtených plodín.
Only Spain has previously applied general law to liability, but now nearly all member states are approaching the issue on the bases of the way of breeding separating GM crops from conventionally bred crops.
Ak je spôsobená škoda, pri pestovaní konvenčne vyšľachtených plodín platí všeobecný zákon o zodpovednosti a kompenzáciách.
When conventionally bred crops are grown, general law is applied on liability and compensations, if damage has been causes.
Trochu nejasná otázka zodpovednosti môže vyvolať sťažnosti, ktorých prešetrenie je nákladné, a to niektorých poľnohospodárov odrádza od zavedenia pestovania geneticky modifikovaných plodín.
The somewhat unclear question of liability may provoke complaints that are expensive to investigate and in that way discourage some farmers from starting the cultivation of GM crops.
GMO v medzinárodných dohodách
GMO and international agreements
Organizácia WTO zverejnila 29. septembra 2006 rozhodnutie diskusného fóra o šesťročnom moratóriu Európskej únie na dovoz geneticky modifikovaných potravín a krmív.
In 29 September 2006 the WTO made public the dispute panel verdict on the European Union's six-year moratorium on imports of genetically modified food and crops.
Vzhľadom na uvedené moratórium o schválení GMO fórum zistilo, že Európske spoločenstvo v skutočnosti uplatnilo moratórium v období od júna 1999 do augusta 2003.
Regarding the alleged moratorium on the approval of GMOs, the Panel found that the EC had applied a de facto moratorium between June 1999 and August 2003.
Právne toto moratórium bolo považované za nezlučiteľné so záväzkom Európskeho spoločenstva podľa prílohy C odsek 1 písmeno a) Sanitárnej a fytosanitárnej dohody o medzinárodných normách pre harmonizované normy potravinovej bezpečnosti (SFD), ktorá požaduje, aby strany dokončili skúšobné a schvaľovacie postupy bez prílišného oneskorenia.
As a legal matter, this moratorium was considered to be inconsistent with the EC's obligation under Annex C(1)(a) of the SPS (Sanitary and phytosanitary agreement on international standards for harmonised food safety standards), which requires parties to complete testing and approval procedures without undue delay.
Vzhľadom na sťažnosť, že Európske spoločenstvo nevzalo pri schvaľovaní určité GMO do úvahy, fórum rozhodlo, že Európske spoločenstvo konalo v rozpore so svojim záväzkom podľa prílohy C odsek 1 písm. a) zaviazať sa a dokončiť takého postupy bez prílišného oneskorenia vzhľadom na početné geneticky modifikované organizmy.
Regarding the complaint that the EC had failed to consider specific GMOs for approval, the Panel ruled that the EC had acted inconsistently with its obligation under Annex C(1)(a) to undertake and complete such procedures without undue delay with respect to numerous GMOs.
Podľa sťažnosti USA zistilo fórum prílišné oneskorenie v posudzovaní 21 z 25 špecifikovaných GMO.
Under the U.S. complaint, the Panel found undue delay in the EC's consideration of 21 out of 25 specified GMOs.
V prípade Kanady bolo zistené rozporuplné zaobchádzanie u všetkých štyroch zistených GMO.
For Canada, the inconsistent treatment was found for all four GMOs identified.
Vzhľadom na individuálne zákazy európskych krajín na výrobky GMO (vrátane bezpečnostných opatrení) fórum odsúdilo uvalenie zákazu šiestimi členmi EÚ (Rakúskom, Belgickom, Francúzskom, Nemeckom, Talianskom a Luxemburskom) na niekoľko jednotlivých výrobkov.
Regarding the individual European country bans on GMO products ( including Safeguard Measures), the Panel condemned the ban by six EU members (Austria, Belgium, France, Germany, Italy and Luxembourg) on a number of individual products.
Fórum rozhodlo, že zákazy neboli založené na vyhodnoteniach rizika, ako vyžaduje článok 5 ods. 1 Dohody SFD, teda boli v rozpore so záväzkami organizácie WTO príslušných krajín.
The Panel ruled that the bans were not based on risk assessments as required by Article 5.1 of the SPS Agreement, and were therefore inconsistent with the countries' WTO obligations.
Závery dosiahnuté z tohto hľadiska rozhodnutia boli jediné, v ktorých fórum zistilo porušenia skôr podstatných, ako len procedurálnych ustanovení Dohody SFD.
The conclusions reached in this aspect of the decision were the only ones in which the Panel found breaches of substantive, rather than merely procedural, provisions of the SPS Agreement.
Fórum zistilo, že zákazy boli v rozpore s článkom 5 ods. 7 SFD, ktorý stranám dovoľuje prijatie dočasných opatrení (ako napríklad zákaz výrobkov), ak nie je dostatočný vedecký dôkaz na posúdenie rizika výrobku.
Significantly, the Panel found that the bans were not consistent with Article 5.7 of the SPS, which permits parties to adopt provisional measures (such as product bans) where there is insufficient scientific evidence to assess the risk of the product.
Vedecký výbor pre rastliny Európskeho spoločenstva a príslušné vnútroštátne orgány vypracovali vyhodnotenia každého príslušného výrobku a každý z nich bol schválený ako bezpečný.
The EC Scientific Committee on Plants and competent national authorities had carried out assessments of each of the products in question, and each was approved as safe.
Tieto posudky boli považované za náležité vyhodnotenia rizika, ako je stanovené v Dohode SFD.
These assessments were deemed to be proper risk assessments as defined in the SPS Agreement.
Štúdie, na ktoré sa odvolávali jednotlivé krajiny pri svojich zákazoch, sa ukázali ako nedostatočné na vytvorenie vyhodnotení rizika, a pretože prijateľné vyhodnotenia rizika boli k dispozícii, nebolo možné odvolať sa na článok 5 ods. 7.
The studies relied upon by the individual countries for their bans were found not to constitute sufficient risk assessments and, because acceptable risk assessments were available, Article 5.7 could not be relied upon.
Potom fórum dospelo k záveru, že tieto zákazy krajín boli aj v rozpore s článkami 2 ods. 2 a 2 ods. 3 SFD, ktoré zakazujú, aby strana pokračovala v obmedzujúcom opatrení bez dostatočného vedeckého dôkazu na jeho odôvodnenie (článok 2 ods. 2) a aby takého opatrenia uplatňovala spôsobom, ktorý vytvára skryté obmedzenie medzinárodného obchodu (článok 2 ods. 3).
This in turn led the Panel to conclude that these country bans were also inconsistent with Articles 2.2 and 2.3 of the SPS, which prohibit a party from maintaining a restrictive measure without sufficient scientific evidence to justify it (Article 2.2), and from applying such measures in a way to constitute a disguised restriction on international trade (Article 2.3).
Fórum odporučilo, aby jednotlivé krajiny uviedli svoje bezpečnostné opatrenia do súladu a odstránili zákazy špecifikovaných výrobkov GMO.
The Panel recommended that the individual countries bring their safeguard measures into compliance, and remove the bans on the specified GMO products.
Hoci sa fórum organizácie WTO nevyslovilo k platnosti regulačného systému Európskeho spoločenstva pre GMO, rozhodol, že zákazy výrobkov GMO, ktoré nie sú založené na vyhodnoteniach rizika ako je to stanovené v SFD, sú v rozpore s pravidlami organizácie WTO.
While the WTO Panel did not pronounce on the validity of the EC's regulatory system for GMOs, it did rule that bans on GMO products that are not based on risk assessments, as defined in the SPS, are inconsistent with WTO rules.
Na druhej strane, fórum potvrdilo právo jednotlivých krajín uvaliť zákazy, ak vyhodnotenia rizika takéto opatrenia podporujú.
On the other hand, the Panel confirmed the right of individual countries to impose bans if risk assessments support such measures.
Vzhľadom na moratórium na schválenia výrobkov GMO fórum zistilo, že moratórium v rokoch 1999 až 2003 bolo v rozpore s Dohodou SFD, pretože malo účinok prílišného oneskorenia výsledkov schvaľovacieho procesu.
Regarding the moratorium on approvals of GMO products, the Panel did find that the 1999-2003 moratorium was inconsistent with the SPS Agreement, as it had the effect of unduly delaying the results of the approvals process.
Fórum nenavrhlo, aby boli budúce moratóriá tiež nevyhnutne nezlučiteľné.
The Panel did not suggest that future moratoria would necessarily also be inconsistent.
Ak by boli odhalené dodatočné vedecké dôkazy, ktoré by odôvodnili obmedzenia, Európskeho spoločenstva by malo povolenie uvaliť ich za predpokladu, že rozhodnutia boli vykonané bez prílišného oneskorenia.
If additional scientific evidence were brought to light that would justify restrictions, the EC would be permitted to impose them, provided decisions were made without undue delay.