natgillin/translations-raw huggingface dataset:
40. zdôrazňuje význam prístupu výrobných odvetví na trh; naliehavo žiada Komisiu, aby v spolupráci s postihnutými odvetviami pokračovala vo svojom úsilí odhaľovať medzinárodné praktiky, ktoré môžu mať negatívny dosah na konkurencieschopnosť európskych podnikov, najmä v súvislosti s predpismi a subvenciami, a aby odstraňovala obchodné a investičné bariéry, ktoré sú v rozpore s medzinárodnými pravidlami; v bilaterálnych dohodách vidí dobrú príležitosť, ako prekonať tieto problémy spravodlivým, transparentným a prezieravým spôsobom, tak aby sa zásada reciprocity stala všeobecným pravidlom v obchodných vzťahoch Únie;
Stresses the importance of market access for the manufacturing industries; urges the Commission to continue its efforts, working in tandem with the sectors affected, to identify international practices which can adversely affect the competitiveness of European undertakings, particularly regulations and subsidies, and tackle barriers to trade and investment that are in breach of international rules; sees in bilateral agreements a good opportunity to overcome these challenges in a fair, transparent and forward-thinking manner and hence to make the principle of reciprocity the general rule in the Union’s trading relations;
42. je presvedčený, že pokiaľ ide o opatrenia, ktoré treba prijať, najmä v rámci WTO, je nevyhnutné prihliadať na kontext a osobitné charakteristiky každého sektora, na príležitosti a výzvy, ktoré môžu vzniknúť, a na ťažkosti, ktorým čelia jednotlivé členské štáty;
Believes that, as regards the measures to be taken, especially in the WTO, it is necessary to allow for the context obtaining in, and the specific characteristics of, each sector, the opportunities and challenges that may arise, and the difficulties posed for individual Member States;
Silný a zdravý výrobný sektor je dôležitý z hľadiska úplného vyčerpania potenciálu EÚ.
A strong and healthy manufacturing sector is essential to fully exploit EU's potential.
Priemyselná výroba v EÚ zabezpečuje približne 20% produkcie EÚ a zamestnáva približne 34 miliónov ľudí.
EU manufacturing industry provides around 20% of EU output and employs some 34 million people.
Viac než 80% výdavkov EÚ do výskumu a rozvoja v súkromnom sektore sa vynaloží do výroby.
Over 80% of EU private sector R&D expenditures are spent in manufacturing.
Z výrobných odvetví pochádzajú nové a inovatívne výrobky, ktoré sa podieľajú približne 75% na vývoze EÚ.
Manufacturing generates new and innovative products that provide some 75% of EU exports.
Výrobné odvetvie sa skladá z mnohých MSP: vyše 90% podnikov a 58% pracovných pozícií vo výrobe tvoria MSP.
Manufacturing consists of many SMEs: over 99% of companies and 58% of manufacturing employment are SMEs.
Hoci priemyselná výroba v Európe má obrovský potenciál pre tvorbu bohatstva a pracovných miest, čelí aj rýchlym technologickým zmenám a rastúcemu tlaku konkurencie tak v špičkových technológiách, ako aj v zrelších odvetviach.
Although European manufacturing has a huge potential for generating wealth and jobs, it faces rapid technological change and intense and growing competitive pressure, both in the high-tech, and in the more mature sectors.
Hoci väčšine výrobných odvetví sa darí dobre, všeobecná podoba priemyselnej výroby v EÚ ju posúva na nie práve ideálnu pozíciu v celosvetovom kontexte.
Though a majority of individual manufacturing sectors perform well, the general make-up of EU manufacturing industry leaves it less than ideally positioned in the global context.
Aj keď vo väčšine výrobných odvetví sa obmedzila relokácia pracovných miest do krajín s nižšími nákladmi, rastúca medzinárodná konkurencia vo výdajoch a priamych zahraničných investíciách do výskumu a rozvoja vyvoláva vážne obavy.
Even if relocations of jobs to low-cost countries have been limited in most manufacturing sectors, the mounting international competition for R&D spending and foreign direct investment is a matter of considerable concern.
Vytvorenie správnych podmienok, za ktorých by európska priemyselná výroba mohla prekvitať, je preto zásadnou, ale zároveň aj zložitou úlohou.
Creating the right conditions in which the manufacturing industry can flourish in Europe is therefore an essential, but also a complex challenge.
Čo chýbalo v palete nových programov v rámci lisabonskej agendy je snaha zamerať sa na sektorové záležitosti, najmä v priemyselnej výrobe, a poskytnúť základy sektorových opatrení alebo vertikálnej podpory.
What has been missing in the palette of new programmes in the framework of the Lissabon-programme is an effort to target sectoral industry issues, particularly in manufacturing industry, and provide a basis for sectoral or vertical support measures.
Týmto oznámením sa Komisia vydala na cestu plnenia tejto potreby.
With this communication the Commission sets out to meet this need.
Toto oznámenie načrtáva prácu pre priemyselnú politiku vo výrobných odvetviach na nadchádzajúce roky.
This Communication sets out an outline of work for industrial policy in manufacturing industries for the coming years.
Analyzované výrobné odvetvia sú zoskupené do štyroch širokých priemyselných odvetví: potravinársky priemysel a bioveda, strojárenský a systémový priemysel, módny a dizajnérsky priemysel a priemysel základných a výrobných tovarov.
The analysed manufacturing sectors are grouped into four broad industry areas: Food and life science industries, Machine and system industries, Fashion and design industries, and Basic and intermediate goods industries.
V rámci týchto oblastí sa podrobne preskúmalo 27 jednotlivých sektorov výroby a stavebníctva, pričom sa používali kľúčové faktory na podporu konkurencieschopnosti a rozvoja, ako napr.: poznatky, lepšia regulácia, životné prostredie a energetika, obchod a štrukturálne zmeny.
Within those areas, 27 individual sectors of manufacturing and the construction industry are screened in detail, using key factors for furthering competitiveness and development, such as: knowledge, better regulation, environment and energy, trade and structural change.
Na základe tejto previerky boli prijaté konkrétne odporúčania pre sektorové opatrenia s cieľom podporiť rast, produktivitu a konkurencieschopnosť každého analyzovaného sektora.
On the basis of this screening, concrete recommendations for sectoral actions are made to promote growth, productivity and competitiveness in each of the sectors analysed.
Okrem toho bolo navrhnutých 7 hlavných medzisektorových politických iniciatív, pomocou ktorých sa majú plniť spoločné úlohy a posilniť vzájomné vzťahy:
In addition, 7 major cross-sectoral policy initiatives are proposed, in order to meet the common challenges and reinforce the synergies:
· Iniciatíva pre práva duševného vlastníctva a proti falšovaniu
· Intellectual Property Rights and Counterfeiting Initiative
· Vysoká skupina pre konkurencieschopnosť, energetiku a životné prostredie
· High-Level Group on Competitiveness, Energy and the Environment
· Vonkajšie aspekty konkurencieschopnosti a prístupu na trh
· External Aspects of Competitiveness and Market Access
· Nový program zjednodušenia legislatívy
· New Legislative Simplification Programme
· Zlepšenie sektorových zručností
· Improving Sectoral Skills
· Zvládnutie štrukturálnych zmien vo výrobe
· Managing Structural Change in Manufacturing
· Integrovaný európsky prístup k priemyselnému výskumu a inovácii
· Integrated European approach to Industrial Research and Innovation.
Okrem toho Komisia navrhuje zriadiť viacero sektorových iniciatív:
Furthermore, the Commission proposes to set up a number of new sector-specific initiatives:
· Farmaceutické fórum
· Pharmaceuticals Forum
· Strednodobý prehľad biovednej biotechnologickej stratégie
· Mid-Term Review of Life Sciences and Biotechnology Strategy
· Vysokú skupinu pre chemický priemysel
· High-Level Group on the Chemicals Industry
· Vysokú skupinu pre obranný priemysel
· High-Level Group on the Defence Industry
· Európsky vesmírny program
· European Space Programme
· Pracovné skupina pre konkurencieschopnosť v oblasti informačných a komunikačných technológií
· Taskforce on ICT Competitiveness
· Dialóg o politike mechanického inžinierstva
· Mechanical Engineering Policy Dialogue.
Váš spravodajca víta oznámenie.
Your Rapporteur welcomes the Communication.
Po zamietnutí návratu k selektívnemu intervenčnému prístupu oznámenie berie do úvahy osobitný kontext jednotlivých sektorov a navrhuje kombináciu politík na mieru, ktorá by vyhovovala špecifickým možnostiam a výzvam, ktorým jednotlivé sektory čelia.
While rejecting a return to a selective interventionist approach, the Communication takes account of the specific context of individual sectors and proposes a tailor-made combination of policies to suit the particular opportunities and challenges they face.
Vzájomným združením do jednej iniciatívy by mohli rozličné politické dimenzie, ktoré majú zásadný význam pre priemysel, a horizontálne iniciatívy zabezpečiť väčšiu koherenciu a integráciu medzi politikami, a tým zvýšiť konkurencieschopnosť.
Through linking together under a single initiative a number of different policy dimensions of key relevance to industry, the horizontal initiatives could provide increased coherence and integration between policies, thereby enhancing competitiveness.
Váš spravodajca by rád zdôraznil dôležitosť nasledujúcich bodov a privítal by dodatočné kroky týmto smerom:
Your Rapporteur wishes to stress the importance of the following and would welcome additional actions in that direction:
· hĺbková analýza situácie a perspektíva priemyselnej výroby v nových členských štátoch,
· an in-depth analysis of the situation and the prospects of manufacturing in the new Member States;
· úloha vzdelávania, odborného výcviku a prenosu poznatkov pri tvorbe súčasnej štruktúry priemyslu smerom k vedomostnej, inovatívnej spoločnosti,
· the role of education, training and knowledge transfer in shaping the current industry structure more towards a knowledge based, innovative society;
· koordinácia medzi národnou (a miestnou) priemyselnou politikou a opatreniami Spoločenstva,
· the coordination between national (and local) industrial policy and Community actions;
· nutné zapojenie všetkých zainteresovaných strán, a najmä sociálnych partnerov, do tvorby budúcnosti sektorov,
· the necessary involvement of all stakeholders, and in particular social partners, in shaping the future of sectors;
· konkrétna realizácia medzisektorových iniciatív, prejavujúca sa v zlepšení rámcových podmienok pre výrobné odvetvia,
· the concrete implementation of the cross-sectoral initiatives, resulting in better framework conditions for the manufacturing industries;
· značný nárast nekalej konkurencie v priemyselnej výrobe pochádza z nekompatibilných a falšovaných výrobkov nachádzajúcich sa na trhu EÚ,
· the significant rise of unfair competition the manufacturing industry is facing from non-compliant or counterfeit products on the EU market;
· úloha EIB a EIF v sektorových iniciatívach, kde bol nedostatok financií označený za slepú uličku.
· the role of the EIB and EIF in the sectoral initiatives, where lack of financing was identified as a bottleneck;
Váš spravodajca je pevne presvedčený, že budúcnosť priemyselnej výroby v EÚ spočíva v nepretržitom zameriavaní sa na hodnotnejšie a kvalitnejšie výrobky.
Your Rapporteur strongly believes that the future of EU manufacturing industry lies in a continuous focus towards higher-value and higher quality products.
Tento prístup si vyžaduje prispôsobenie sa na úrovni podnikov, štruktúrnu úpravu hodnotového reťazca a posun smerom k výrobe viac založenej na poznatkoch a inovatívnejšej výrobe.
This requires adaptability on company level, structural adjustment of the value chain and a shift towards a more knowledge-based, innovative production.
Tento proces by sa mal uskutočniť prostredníctvom úzkej spolupráce so sociálnymi partnermi, a finančný príspevok z fondu na prispôsobenie sa globalizácii by sa mal podľa možnosti zamerať na tento druh reštrukturalizácie a modernizácie európskych výrobných odvetví.
This process should be done in close cooperation with the social partners and, where possible, financial contribution from the Globalisation Adjustment Fund should be aimed towards this kind of restructuring and modernization of European manufacturing sectors.
Rámcová politika posilnenia výroby v EÚ - smerom k integrovanejšiemu prístupu k priemyselnej politike
on a policy framework to strengthen EU manufacturing – towards a more integrated approach for industrial policy
Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci žiada Výbor pre priemysel, výskum a energetiku, aby ako gestorský výbor zaradil do svojho návrhu uznesenia tieto návrhy:
The Committee on Employment and Social Affairs calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. zastáva názor, že na sektorovej úrovni sa musia do diskusie zapojiť zamestnanecké odbory, organizácie spotrebiteľov a zamestnávateľské organizácie, aby sa zabezpečilo, že riešenia priemyselnej politiky budú primeranejšie a komplexnejšie;
Is of the opinion that, as far as individual sectors are concerned, workers’ trade unions, consumer associations, and employers’ organisations must be involved in the debate so as to help ensure that industrial policy solutions will be better suited to their purpose and more comprehensive;
7. je presvedčený, že pokiaľ ide o opatrenia, ktoré treba prijať, najmä v rámci WTO, je nevyhnutné prihliadať na kontext a osobitné charakteristiky každého sektora, na možnosti a výzvy a na ťažkosti, ktorým čelí každý členský štát ;
Believes that, as regards the measures to be taken, especially in the WTO, it is necessary to allow for the context obtaining in, and the specific characteristics of, each sector, the opportunities and challenges that may arise, and the difficulties posed for individual Member States;
15. domnieva sa, že Spoločenstvo by malo dohliadať na spoločný rozvoj stratégií konkurencieschopnosti v oblasti priemyslu a služieb a na podporu osvedčených postupov v rámci podnikateľského prostredia a podnikania vrátane sociálnej zodpovednosti podnikov a rovnakých príležitostí pre mužov a ženy;
Considers that the Community should take care to ensure the joint development of competitiveness strategies in the industrial and service sectors and promote good practice as regards the entrepreneurial environment and entrepreneurship, including corporate social responsibility and equal opportunities for men and women;
17. zdôrazňuje dôležitosť spolupráce medzi členskými štátmi s cieľom zvýšiť investície vo výskume a vývoji; pripomína, že ciele lisabonskej stratégie sú minimálne a členské štáty by sa mali zaviazať, že ich budú dodržiavať;
Stresses the importance of cooperation between the Member States with a view to increasing investment in R&D; recalls that the objectives of the Lisbon strategy are minimum objectives which the Member States should commit themselves to upholding;
20. žiada, aby boli v reštrukturalizačnom procese výrobných podnikov chránené práva pracovníkov, a teda aj v plnej miere zabezpečená dostupnosť informácií, aby zastupiteľské orgány pracovníkov, najmä európske zamestnanecké rady, mali v celom procese rozhodujúci vplyv vrátane práva veta a aby sa stanovili kritériá na určenie odškodnenia pracovníkov v prípade, že podnik nebude rešpektovať svoje zmluvné záväzky;
Calls for the rights of workers to be protected when manufacturing companies are restructured and hence for the availability of information to be fully guaranteed, for workers’ representative bodies, especially European Works Councils, to wield decisive influence throughout the process, including the right of veto, and for criteria to be laid down to determine what compensation should be paid to workers if a company fails to honour its commitments;
Rámcová politika posilnenia výroby v EÚ - smerom k integrovanejšiemu prístupu v priemyselnej politike
A policy framework to strengthen EU manufacturing – towards a more integrated approach for industrial policy
Rámcová politika posilnenia výroby v EÚ - smerom k integrovanejšiemu prístupu v priemyselnej politike
A policy framework to strengthen EU manufacturing - towards a more integrated approach for industrial policy
o spravodlivom obchode a rozvoji
on Fair Trade and Development
STANOVISKO Výboru pre medzinárodný obchod .............................................17
OPINION of the Committee on International Trade ......................................17
ES C 226, 20.7.1998, s.
OJ C 226, 20.7.1998, p.
EÚ C 64 E, 12.3.2004, s.
OJ C 64E, 12.3.2004, p.
– so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 12. februára 2004 pod názvom Reťazce poľnohospodárskych komodít, závislosť a chudoba – návrh akčného plánu EÚ ( KOM(2004)0089 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament of 12 February 2004, entitled "Agricultural Commodity Chains, Dependence and Poverty - A proposal for an EU Action Plan" ( COM(2004)0089 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie Rade z 29. novembra 1999 pod názvom Spravodlivý obchod ( KOM(1999)0619 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council of 29 November 1999 on Fair Trade ( COM(1999)0619 ),
– so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 27. októbra 2005 o etickom obchode a systémoch záruk pre spotrebiteľov (REX/196),
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of 27 October 2005 on Ethical Trade and Consumer Assurance Schemes (REX/196),
– so zreteľom na vyhlásenie a akčný plán pre africké komodity prijaté na konferencii ministrov obchodu Africkej únie, ktorá sa uskutočnila 21. – 23. novembra 2005 v meste Arusha,
– having regard to the Declaration and plan of action on African Commodities adopted by the Conference of Ministers of Trade of the African Union, held in Arusha, 21 - 23 November 2005,
– so zreteľom na konsenzus dosiahnutý na jedenástom zasadnutí Konferencie OSN o obchode a rozvoji, ktoré sa uskutočnilo v Sao Paule 13. – 18. júna 2004,
– having regard to São Paulo Consensus, Eleventh Session of the United Nations Conference on Trade and Development, held in São Paulo, 13-18 June 2004,
– so zreteľom na články 177 až 181 Zmluvy o ES,
– having regard to Articles 177 to 181 of the EC Treaty,
3. , zmenenú a doplnenú v Luxemburgu 25. júna 2005, najmä na jej článok 23 písm. g),
3. and amended in Luxembourg on 25 June 2005, particularly Article 23 (g) thereof,
– so zreteľom na kompendium o stratégiách spolupráce k Dohode z Cotonou, ktoré vydala Komisia v roku 2001,
– having regard to the Compendium on co-operation strategies to the Cotonou Agreement, issued by the Commission in 2001,
– so zreteľom na príručku Európskej komisie o verejnom obstarávaní v oblasti životného prostredia pod názvom Buying Green (Zelený nákup) z roku 2004,
– having regard to the Handbook on environmental public procurement of the European Commission, entitled "Buying Green", 2004,
– so zreteľom na projekt francúzskej asociácie pre normalizáciu AFNOR pod názvom Les critères applicables à la démarche de commerce équitable (Kritériá fungovania spravodlivého trhu) z 9. decembra 2005,
– having regard to AFNOR project, entitled "Les critères applicables à la démarche de commerce équitable", 9 December 2005,
– so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj a stanovisko Výboru pre medzinárodný obchod ( A6-0207/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Development and the opinion of the Committee on International Trade ( A6‑0207/2006 ),
A. keďže spravodlivý obchod sa ukázal ako účinný spôsob podpory trvalo udržateľného rozvoja,
A. whereas Fair Trade has proved to be an effective way of promoting sustainable development,
B. keďže spravodlivý obchod a iné nezávisle monitorované obchodné iniciatívy, ktoré prispievajú k zvyšovaniu sociálnej a environmentálnej úrovne, majú spoločne za cieľ uvádzať na trh a predávať výrobky, ktoré vyhovujú určitým sociálnym, environmentálnym a rozvojovým kritériám, a propagovať obchodovanie s nimi,
B. whereas Fair Trade and other independently monitored trading initiatives contributing to raising social and environmental standards have in common their ambition to market, sell and promote trade in products which comply with certain social, environmental and development criteria,
C. keďže spravodlivý obchod a iné nezávisle monitorované obchodné iniciatívy, ktoré prispievajú k zvyšovaniu sociálnej a environmentálnej úrovne, sú dôležitými nástrojmi na dosiahnutie rozvojových cieľov milénia, najmä na odstránenie chudoby a vytvorenie celosvetového partnerstva pre rozvoj,
C. whereas Fair Trade and other independently monitored trading initiatives contributing to raising social and environmental standards are important instruments to reach the Millennium Development Goals (MDGs), particularly the eradication of poverty and the global partnership for development,
D. keďže ceny mnohých dôležitých vyvážaných poľnohospodárskych produktov rozvojových krajín ako cukor, bavlna, kakao a káva, klesli v priebehu rokov 1970 až 2000 o 30 až 60 percent, čo prinútilo malých pestovateľov predávať svoj tovar za cenu nižšiu ako sú výrobné náklady a znížilo príjmy mnohých najchudobnejších krajín sveta, pričom môže spravodlivý obchod poskytnúť riešenie,
D. whereas prices for many of the main agricultural exports of developing countries, such as sugar, cotton, cocoa and coffee, fell by 30 to 60 percent between 1970 and 2000, forcing small farmers to sell their goods below the cost of production and reducing the revenue of many of the poorest countries in the world, and Fair Trade can provide solutions,
E. keďže články XXXVI – XXXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) zaväzujú členov Svetovej obchodnej organizácie (WTO) v prípade potreby spoločne konať s cieľom stabilizovať ceny komodít; a keďže Africká únia trvá na tom, aby bola otázka komodít súčasťou prebiehajúcich rokovaní organizácie WTO,
E. whereas Articles XXXVI-XXXVIII of the General Agreement on Tariffs and Trade (GATT) commit members of the World Trade Organization to take joint action, where appropriate, to achieve the stabilisation of commodity prices; and whereas the African Union insists that the commodity issue be part of the ongoing WTO negotiations,
F. keďže článok 23 písm. g) Dohody z Cotonou zaručuje podporu propagácie spravodlivého obchodu a v kompendiu o stratégiách spolupráce k Dohode z Cotonou sa uvádza, že spolupráca podporuje, tak výrobcov v rozvojových krajinách, ako aj mimovládnych organizácií v rámci EÚ, prostredníctvom rozpočtových položiek a prostriedkov fondu ERF; táto podpora sa používa na financovanie uvedenia nových radov výrobkov, kampaní na zvýšenie informovanosti spotrebiteľov, vzdelávacích aktivít a budovania kapacít,
F. whereas Article 23 (g) of the Cotonou Agreement stipulates support for the promotion of Fair Trade and the Compendium on co-operation strategies to the Cotonou agreement specifies that “Co-operation shall provide support to both producer groups in developing countries and NGOs within the EU through budget headings and EDF resources; this support shall be used to finance the launching of new product lines, consumer awareness campaigns, educational activity and capacity building”,
G. keďže spravodlivý obchod sleduje dva neoddeliteľné ciele: poskytovať príležitosť na rozvoj malých výrobcov a pre pracovníkov v rozvojových krajinách a ovplyvňovať systém medzinárodného obchodu a súkromné podniky, aby boli spravodlivejšie a vo väčšej miere prispievali k trvalo udržateľnému rozvoju; keďže medzinárodné Hnutie za spravodlivý obchod presadzuje druhý cieľ uvádzaním príkladov a vyvíjaním tlaku na vlády, medzinárodné organizácie a podniky,
G. whereas Fair Trade pursues two inseparable objectives: to provide opportunities for development for small-scale producers and workers in developing countries and to influence the international trading system and private companies towards becoming more just and conducive to sustainable development; whereas the international Fair Trade movement pursues the latter objective by setting an example and by exerting pressure on governments, international organisations and businesses,