natgillin/translations-raw huggingface dataset:
H. keďže strednodobá revízia naznačuje, že v dosahovaní cieľov stanovených v dokumente Biologické vedy a biotechnológia – Stratégia pre Európu sa dosiahol pokrok vzhľadom na zriadenie regulačných princípov a presadzovanie intenzívnej verejnej výskumnej základne v oblasti biologických vied a zdravotníckych aplikácií; keďže pokrok v oblasti konkrétnych cieľov zavedených pre biotechnologické poľnohospodárske aplikácie za týmito úspechmi zaostáva a doteraz nie je hmatateľný,
H. whereas the mid-term review shows that progress has been made towards achieving the goals set out in “Life Sciences and Biotechnology — A strategy for Europe” with respect to establishing regulatory principles and promoting a strong public life sciences research base and healthcare applications; whereas progress towards the specific goals established for the agricultural biotechnology applications is lagging behind these achievements and so far is not very tangible,
I. keďže právne predpisy Spoločenstva sú jednotlivými členskými štátmi vykladané rôzne, a preto nimi nie sú zhodne zavedené a existuje zreteľná potreba vypracovať spoločný prístup, najmä pokiaľ ide o koexistenciu geneticky modifikovaných plodín s konvenčnými a ekologickými plodinami, ktorá poskytuje základné východisko voľby pre poľnohospodárov, ako aj pre spotrebiteľov,
I.whereas Community legislation is interpreted differently by Member States and its implementation is therefore not consistent across all Member States; whereas there is a clear need to develop a common approach, particularly with regard to the coexistence of genetically modified crops and conventional and organic crops which provides the basis for choice for both farmers and consumers,
J. keďže moderná biotechnológia pravdepodobne môže pomôcť reagovať na výzvy spôsobené chudobou, populačným rastom a meniacimi sa podmienkami životného prostredia v rozvojovom svete,
J. whereas modern biotechnology could help to respond to the challenges brought about by poverty, population growth and changing environmental conditions in the developing world,
K. keďže využívanie nových technológií, napríklad na pestovanie nových plodín na medicínske alebo iné, nepotravinové účely, poskytuje nové možnosti výroby najmä v sektoroch, kde tradičná výroba už nie je ekonomicky rentabilná,
K. whereas the use of new technologies, for example in new crops for medicinal or other non-food purposes, offers new production opportunities, particularly in sectors where conventional production has ceased to be economically profitable,
L. keďže geneticky modifikované výrobky musia na použitie v poľnohospodárstve nevyhnutne prejsť veľmi prísnymi posudkami a súčasný schvaľovací proces je pomalý a byrokratický, čím prispieva k tomu, že EÚ zaostáva za svojimi globálnymi konkurentmi,
L. whereas GM products for use in agriculture necessarily have to pass very stringent assessments and the present authorisation process is slow and bureaucratic, contributing to the EU lagging behind its global competitors,
M. keďže strategickým cieľom EÚ je zvýšiť podiel obnoviteľných energií na svojej celkovej spotrebe a práve bioenergia a niektoré energetické plodiny predstavujú podnetné možnosti takéhoto zvýšenia,
M.whereas bioenergy offers the possibility of increasing the share of renewable energy in overall EU energy consumption, which is a strategic goal of the Union, and some energy crops can present challenging opportunities,
N. keďže úspešnosť výroby biopalív druhej generácie z biomasy závisí od podpory biotechnologického výskumu v oblasti ich spracovania,
N. whereas the success of the production of second-generation biomass-based biofuels is conditional on support for biotechnological research into processing,
Q. keďže poľnohospodári EÚ majú právo ťažiť z pokroku modernej biotechnológie úplne rovnako ako poľnohospodári z tretích krajín,
Q. whereas farmers in the EU have the right to benefit from advances in modern biotechnology in exactly the same way as farmers in third states,
1. uvedomuje si, že biotechnológia má pre rôzne osoby rôzny význam; zahŕňa celý rad vedeckých techník používaných na vytváranie alebo modifikáciu rastlín, zvierat a organizmov, z ktorých môžu krížením vzniknúť moderné geneticky modifikované kultúry; na účely tohto uznesenia termín „biotechnológia“ znamená uplatňovanie vedeckej technológie na živé organizmy a ich časti, na výrobky a modely živých organizmov, pomocou ktorej sa modifikujú živé alebo neživé materiály s cieľom získať poznatky, tovary a služby; ide o sústavu metód a techník, ktoré využívajú živé bunky organizmov alebo časti či produkty týchto buniek (gény a enzýmy) ako nástroj; biotechnológia zahŕňa moderné biotechnologické techniky ako genetické inžinierstvo, ale nemá súvis výlučne s transgénovou technológiou, ktorá sa používa na vytváranie geneticky modifikovaných organizmov;
Understands that biotechnology has different meanings for different people; it encompasses a collection of scientific techniques that are used to create or modify plants, animals and organisms, which can range from brewing to modern day transgenic plants; for the purpose of this resolution, the term biotechnology is used to mean the application of scientific technology to living organisms as well as parts, products and models thereof, in order to alter living or non-living materials to obtain knowledge, goods and services; it is a body of methods and techniques that employ as tools the living cells of organisms or part or products of those cells (such as genes and enzymes); biotechnology includes modern biotechnology techniques such as genetic engineering technology, but does not exclusively relate to transgenic technology, which is used to create GMOs;
4. považuje za dôležité oceniť, že biotechnológia má potenciál poskytovať skutočné príležitosti v rôznych oblastiach; domnieva sa, že okrem tradičných poľnohospodárskych potravinárskych výrobkov, krmív a vláken sa objavia celkom neobvyklé poľnohospodárske výrobky vrátane farmaceutických výrobkov, ako napríklad perorálne vakcíny, výrobky s vyššou úrovňou esenciálnych aminokyselín alebo vitamínov, s kvalitnejším obsahom mastných kyselín a že odstránenie alergénov a škodlivých látok z výrobkov sa stane možným;
Considers it important to acknowledge that biotechnology could present real opportunities in various fields; believes that beyond the traditional agricultural products of food, feed and fibre, entirely novel products will emerge, including pharmaceutical products such as oral vaccines, products with higher levels of essential amino acids or vitamins or with improved fatty acid content, and that the removal of allergens and anti-nutrients from products will also become possible;
9. zdôrazňuje potrebu zabezpečiť, aby sa v blízkej budúcnosti mohlo pestovať viac druhov lepších a zdravších potravín a krmív v menej priaznivých oblastiach akými sú napríklad obmedzené klimatické podmienky, suché alebo vlhké podmienky a kyslé pôdy a poukazuje na skutočnosť, že biotechnológia je jedným z kľúčov k takému vývoju;
Emphasises the need to work to ensure that, in the near future, an increased variety of better and healthier food and feedstuffs could also be produced in less favoured areas, such as in restricted climate conditions, in dry or moist conditions and on harsh soil, and notes that the correct use of biotechnology could be one of the keys to these developments;
12. uvedomuje si súčasný, aj potenciálny vplyv biotechnológie na konkurencieschopnosť pestovania plodín, poľnohospodársku a potravinársku výrobu, predovšetkým s ohľadom na veľmi odlišnú mieru prijatia technológie v Európe v porovnaní s jej hlavnými konkurentmi na medzinárodných poľnohospodárskych trhoch, a vyzýva Komisiu, aby vo svojich budúcich štúdiách venovala osobitnú pozornosť tomuto vplyvu, aby o tejto veci podrobne informovala Európsky parlament a, ak je to potrebné, predložila osobitné legislatívne návrhy;
Is aware of the existing as well as the potential impact of biotechnology on the competitiveness of plant breeding, farming and food production, in particular in view of the very different rates of uptake of the technology in Europe, in comparison with its main competitors on the international agricultural markets, and calls on the Commission to pay specific attention to this impact in its forthcoming studies, to inform the European Parliament in detail on this matter and to put forward specific legislative proposals if and where required;
Legislatívny rámec
Legislative framework
14. zdôrazňuje rozhodujúcu dôležitosť ochrany ľudského zdravia a životného prostredia v schvaľovacom procese a súčasne zdôrazňuje použitie objektívnych vedeckých kritérií; poukazuje na to, že zásada prevencie sa nemôže použiť ako zámienka na oneskorenie procesu;
Stresses the decisive importance of protecting human health and the environment in the approval process and underlines the use of objective scientific criteria in this respect; points out that the precautionary principle cannot be used as an excuse to delay the process;
19. vyzýva Komisiu, aby v rozsahu rámca, ktorý už ustanovila vo svojom odporúčaní 2003/556/ES o usmerneniach pre rozvoj národných stratégií a osvedčených postupov s cieľom zabezpečiť koexistenciu geneticky modifikovaných plodín s konvenčnými a ekologickými plodinami
Stresses that there is a need for common labelling rules and better consumer information in accordance with WTO rules;
ES L 189, 29.7.2003, s.
OJ L 189, 29.7.2003, p.
36. , predložila podrobnejšie usmernenia pre jednotlivé plodiny, pokiaľ ide o koexistenčné opatrenia, ktoré členské štáty môžu prijať bez toho, aby presiahli rámec toho, čo je primerané;
36. , to provide more detailed guidelines, on a crop-by crop basis, of the coexistence measures which Member States may take without going beyond what is proportionate;
26. súčasne sa obáva, že tieto faktory môžu prispieť k výraznému sústreďovaniu výskumu, vynálezov a rovnocenných duševných práv v rukách niekoľkých významných svetových činiteľov, teda k zvýšeniu ich vplyvu na úkor menších podnikov a k posilneniu závislosti krajín a národov od nich;
Also suspects that these may be contributing to a strong concentration of research, inventions and immaterial rights among a few large global players, thus increasing their influence and power to the detriment of smaller companies and making countries and people more dependent on them;
33. zdôrazňuje, že právne predpisy a usmernenia, ktorými sa riadi uskutočňovanie experimentov, musia naozaj zohľadniť potrebu ochrany spotrebiteľov a životného prostredia;
Stresses that the legislation and guidelines referred to in carrying out experiments must seriously take into account the protection of consumers and the environment;
35. domnieva sa, že biotechnológia sa má aspoň z polovice zamerať na výskum skutočných riešení, ktoré sú osobitne naliehavé, globálnych výziev, akými sú napríklad neustále sa zvyšujúca potreba potravín, environmentálne problémy, udržateľný rozvoj a energetická dostatočnosť; zdôrazňuje význam biotechnológie pre budúcnosť trvalo udržateľného poľnohospodárstva, pokiaľ ide o vývoj bioenergie a výrobkov nahrádzajúcich výrobky na báze ropy, akými sú napríklad plasty, a o vypracovanie nových udržateľných metód pestovania plodín; domnieva sa, že tieto kroky by mala sprevádzať pomoc rozvojovým krajinám v núdzi, aby sa im podarilo dosiahnuť rozvojové ciele milénia;
Considers that biotechnology may have a role to play in finding genuine solutions to global challenges such as a constantly increasing need for food, environmental problems, sustainable development and energy sufficiency, which are urgently needed; emphasizes the importance of biotechnology for the future of sustainable agriculture, for example in developing bio-energy, substitutes for oil products such as plastics and new sustainable methods for growing crops; considers that this should include helping developing countries in need to achieve the implementation of the Millennium Development Goals;
Reakcia na obavy verejnosti
Responding to public concerns
38. poznamenáva, že viac ako 50 % obyvateľov sa domnieva, že biotechnológia zlepší kvalitu ich života (anketa Eurobarometer 2005), ale že obyvateľstvo je väčšinou stále skeptické voči poľnohospodárskej biotechnológii (zelenej) a bude skeptické aj naďalej, až kým nové plodiny a nové výrobky neprinesú spotrebiteľovi viditeľný úžitok;
Notes that over 50% of citizens believe that biotechnology will improve their quality of life (Eurobarometer survey 2005) but that the public is still mostly sceptical about agricultural (green) biotechnology, and will continue to be so unless new crops and products are seen to have consumer benefits;
Biotechnológia je moderným vedeckým odvetvím.
Biotechnology is a modern branch of science.
V priebehu posledných päťdesiatich rokov sa vyvíjala dramaticky, ale jej budúcnosť sa zdá byť ešte zaujímavejšou.
It has developed dramatically in the recent fifty years, but its future seems to be even more attractive.
V skutočnosti mnoho vedcov hovorí o tom, že čelíme biotechnologickej revolúcii, v porovnaní s revolúciou v elektronike, ktorú sme zažili v posledných desaťročiach.
In fact, many scientists speak about us facing a biotechnological revolution, compared to the revolution in electronics that we have experienced in recent decades.
Súčasné vynálezy a aplikácie sú podľa všetkého len úplne prvými krokmi tohto vývoja.
The existing inventions and applications seem to be only the very first steps of this development.
Súčasné geneticky modifikované pestovanie
Current GM cropping
V roku 2005 bolo komerčné pestovanie geneticky modifikovaných plodín vyčíslené na približne 90 miliónov hektárov zahŕňajúcich 8,5 milióna pestovateľov v 21 krajinách.
In 2005 commercial GM crop production was calculated to be about 90 million ha involving 8.5m growers in 21 countries.
Hlavnými globálnymi pestovateľmi sú USA, Argentína, Brazília, Kanada a Čína, z nich obhospodaruje USA 55 % celkovej pestovateľskej plochy pre geneticky modifikované plodiny.
The US, Argentina, Brazil, Canada & China are the principal global growers of which the US represents 55% of total GM cropping area.
V EÚ využívajú obchodne skromné plochy geneticky modifikovanej kukurice tieto členské štáty: Španielsko, Nemecko, Portugalsko, Francúzsko a Česká republika.
In the EU, those Member States commercialising modest areas of GM maize comprise: Spain, Germany, Portugal, France and Czech Republic.
Počas posledného desaťročia zvýšili poľnohospodári každoročne svoju výsadbu geneticky modifikovaných plodín o 11 %, pričom v rovnakom období bol zaznamenaný nárast počtu krajín pestujúcich geneticky modifikované plodiny zo 6 na 21.
Over the last decade, farmers have increased their plantings of GM crops by 11% every year, with the number of countries cultivating GM crops increasing from 6 to 21 in the same period.
Geneticky modifikované sójové bôby boli v roku 2005 naďalej hlavnou geneticky modifikovanou plodinou, zaberali 54,4 milióna hektárov (60 % celkovej geneticky modifikovanej plochy), ďalej kukurica (21,2 milióna hektárov, 24 %), bavlna (9,8 milióna hektárov, 11 %) a semeno repky olejnej (4,6 milióna hektárov na 5 % celkovej pestovateľskej plochy pre geneticky modifikované plodiny).
GM soybean continued to be the principal GM crop in 2005, occupying 54.4 million hectares (60% of global GM area), followed by maize (21.2 million hectares at 24%), cotton (9.8 million hectares at 11%) and rapeseed (4.6 million hectares at 5% of global GM crop area).
V priebehu prvého desaťročia, v rokoch 1996 až 2005, bola stále dominantnou vlastnosťou tolerancia herbicídov, ďalej nasledovala odolnosť voči hmyzu a kombinované gény pre obidve vlastnosti.
During the first decade, 1996 to 2005, herbicide tolerance has consistently been the dominant trait followed by insect resistance and stacked genes for the two traits.
V roku 2005 tvorila tolerancia herbicídov rozvinutá v sójových bôboch, kukurici, semene repky olejnej a bavlne 71 % alebo 63,7 milióna hektárov z celkových 90 miliónov geneticky modifikovaných hektárov, z čoho 16,2 milióna hektárov (18 %) bolo vysadených plodinami odolnými voči hmyzu a 10,1 milióna hektárov (11 %) plodinami s kombinovanými génmi.
In 2005, herbicide tolerance, deployed in soybean, maize, rapeseed and cotton occupied 71% or 63.7 million hectares of the global GM 90.0 million hectares, with 16.2 million hectares (18%) planted to insect resistant crops and 10.1 million hectares (11%) to the stacked genes.
Kumulatívne zníženie pesticídov v období rokov 1996 až 2005 bolo odhadované na 172 500 ton aktívnych zložiek, čo sa rovná 14 % zníženiu pridruženého environmentálneho dopadu použitia pesticídov na tieto plodiny.
The accumulative reduction in pesticides for the period 1996 to 2004 was estimated at 172,500 MT of active ingredient, which is equivalent to a 14% reduction in the associated environmental impact of pesticide use on these crops.
Geneticky modifikované plodiny pestovalo v roku 2005 približne 8,5 milióna poľnohospodárov v 21 krajinách, na rozdiel od 8,25 milióna farmárov v 17 krajinách v roku 2004.
GM crops were grown by approximately 8.5 million farmers in 21 countries in 2005, up from 8.25 million farmers in 17 countries in 2004.
90 % poľnohospodárov tvorili poľnohospodári s nedostatkom prostriedkov v rozvojových krajinách, z ktorých mnoho získalo vyššie príjmy za geneticky modifikované plodiny na zmiernenie svojej chudoby.
Notably, 90% of the farmers were resource-poor farmers from developing countries, many of whom received increased incomes from GM crops to alleviation of their poverty.
V roku 2005 použilo približne 7,7 milióna (7,5 milióna v roku 2004) poľnohospodárov na úrovni existenčného minima, biotechnologické plodiny – väčšina v Číne (6,4 milióna poľnohospodárov), 1 milión v Indii, tisíce v Južnej Afrike, viac ako 50 000 na Filipínach, spolu teda v siedmich rozvojových krajinách pestujúcich v roku 2005 biotechnologické plodiny.
In 2005, approximately 7.7 million (7.5 million in 2004) poor subsistence farmers utilized biotech crops – the majority in China with 6.4 million farmers, 1 million in India, thousands in South Africa, more than 50,000 in the Philippines, with the balance in the seven developing countries which grew biotech crops in 2005.
V roku 2005 sa odhaduje celková trhová hodnota biotechnologických plodín na 5,25 miliardy USD, čo predstavuje 18 % z 30 miliárd USD, celkového komerčného trhu s osivami v roku 2005.
In 2005, the global market value of biotech crops is estimated to be $5.25 billion representing 18% of the ~$30 billion 2005 global commercial seed market.
Trh s biotechnologickými plodinami v hodnote 5,25 miliardy USD sa skladá z 2,42 miliardy USD za biotechnologické sójové bôby (zodpovedá to 46 % globálneho trhu s biotechnologickými plodinami), 1,91 miliardy USD za biotechnologickú kukuricu (36 %), 0,72 miliardy USD za biotechnologickú bavlnu (14 %) a 0,21 miliardy USD za biotechnologickú kanolu (4 %).
The $5.25 billion biotech crop market comprised of $2.42 billion for biotech soybean (equivalent to 46% of global biotech crop market), $1.91 billion for biotech maize (36%), $0.72 billion for biotech cotton (14%), and $0.21 billion for biotech canola (4%).
Kumulovaná celková hodnota za desaťročné obdobie, keďže biotechnologické plodiny boli prvýkrát komerčne využité v roku 1996, sa odhaduje na 29,3 miliardy USD.
The accumulated global value for the ten-year period, since biotech crops were first commercialised in 1996, is estimated at $29.3 billion.
Celková hodnota trhu s biotechnologickými plodinami na rok 2006 je plánovaná na viac ako 5,5 miliardy USD.
The global value of the biotech crop market is projected at over $5.5 billion for 2006.
Budúce trendy
Future trends
Je pravdepodobné, že nárast hektárovej výmery na pestovanie geneticky modifikovaných plodín zaznamenaný počas prvého desaťročia komerčného využitia, v rokoch 1996 až 2005, bude pokračovať a možno bude v druhom desaťročí, v rokoch 2006 až 2015, prekonaný.
It is likely that the increases in GM crop area seen during the first decade of commercialisation, 1996 to 2005, will continue and possibly be surpassed in the second decade 2006-2015.
Predpokladá sa, že počet krajín zavádzajúcich štyri súčasné hlavné biotechnologické plodiny sa zvýši.
The number of countries adopting the four current major biotech crops is expected to grow.
Nárast celkovej hektárovej výmery bude sprevádzaný nárastom počtu poľnohospodárov pestujúcich biotechnologické plodiny, pretože prvá generácia biotechnologických plodín sa viac ujala a k dispozícii bude druhá generácia nových aplikácií.
An increase in the global hectarage will be accompanied by an increase in the number of farmers planting biotech crops as the first generation of biotech crops is more widely adopted and the second generation of new applications becomes available.
Okrem tradičných poľnohospodárskych potravinárskych výrobkov, krmív a vláken sa v poľnohospodárstve objavia celkom neobvyklé výrobky vrátane výroby farmaceutických výrobkov, perorálnych vakcín, špecializovaných a prijateľných chemikálií a využitie zdrojov obnoviteľných plodín ako náhrady za neobnoviteľné, znečisťujúce a stále drahšie fosílne palivá.
Beyond the traditional agricultural products of food, feed and fibre, entirely novel products to agriculture will emerge including the production of pharmaceutical products, oral vaccines, specialty and fine chemicals and the use of renewable crop resources to replace non-renewable, polluting, and increasingly expensive fossil fuels.
Nariadenia o dovoze, spracovaní a spotrebe geneticky modifikovaných výrobkov sú vo väčšine vyspelých a mnohých rozvojových krajinách dobre vypracované.
Regulations on the import, processing and consumption of GM products are well developed in most developed and many developing countries.
Všetky vyspelé krajiny majú v účinnosti regulačné systémy a vykonávajú vyhodnotenia biologickej bezpečnosti.
All developed countries have regulatory systems in place and are conducting biosafety assessments.
Základ týchto nariadení a metód používaných na určenie biologickej bezpečnosti sa líši podľa krajiny, ale všetky sú založené na preventívnom prístupe k potravinovej a krmivovej bezpečnosti a na prístupe Codex Alimentarius (vypracovanom organizáciou WHO) k zhodnoteniu potravinovej a krmivovej bezpečnosti a kvality vyhodnotením skutočnej zhody a podrobnej analýzy rozdielov.
The basis for these regulations and the methods used for determining biosafety vary according to country, but all are based on a precautionary approach to food and feed safety and the Codex Alimentarus (produced by WHO) approach to evaluating food and feed safety and quality by evaluating substantial equivalence and a detaiIed analysis of differences.
Mnoho rozvojových krajín má tiež regulačné systémy vyplývajúce z modelov vypracovaných v USA, Európe alebo inde.
Many developing countries also have regulatory systems following models developed in US, Europe or elsewhere.
Medzinárodné organizácie, ako OECD, OSN (FAO, UNEP), WHO, WTO atď., sa všetky zúčastňujú na budovaní kapacít a pokúšajú sa o harmonizáciu nariadení, aby bol umožnený voľný pohyb a obchod s výrobkami, ak sa ich potravinová/krmivová bezpečnosť preukáže regulačnými orgánmi rôznych krajín.
International agencies such as OECD, UN (FAO, UNEP), WHO, WTO etc. are all involved in capacity building and attempting to harmonise regulations in order to allow free movement and trade in products once their food/feed safety has been established by the regulatory authorities of various countries.
Program OSN pre životné prostredie (UNEP) zriadil Informačné stredisko pre biologickú bezpečnosť (mechanizmus výmeny informácií o GMO), ktoré poskytuje databázu údajov o biologickej bezpečnosti a vyhodnotení rizík každého použitia GMO (experimentálneho aj na komerčné využitie) vo všetkých krajinách zahrnutých do príslušnej schémy.
UNEP established a Biosafety Clearing House (an information exchange mechanism for GMOs) which provides a database of biosafety data and risk assessments of each GMO application (both experimental and commercialisation) in all countries involved in the scheme.