natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady upravujúce Nariadenie (ES) č. 999/2001, ktoré určuje pravidlá pre prevenciu, zvládnutie a eradikáciu niektorých prenosných spongiformných encefalopatií
Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 999/2001 laying down rules for the prevention, control and eradication of certain transmissible spongiform encephalopathies
o verejných financiách v Hospodárskej a menovej únii (HMÚ)
on public finances in economic and monetary Union (EMU)
– so zreteľom na oznámenie Komisie o verejných financiách v HMÚ - 2005 ( KOM(2005)0231 ),
– having regard to the Commission communication on Public finances in EMU - 2005 ( COM(2005)0231 ),
– so zreteľom na integrované usmernenia Komisie pre rast a zamestnanosť (2005 – 2008) ( KOM(2005)0141 ),
– having regard to the Commission’s integrated guidelines for growth and jobs (2005-2008) ( COM(2005)0141 ),
– so zreteľom na hospodárske predpovede Komisie, jeseň 2005
– having regard to the Commission's Economic forecasts of Autumn 2005
Európske hospodárstvo, č. 5/2005. ,
European Economy, No 5/2005. ,
EÚ L 174, 7.7.2005, s.
OJ L 174, 7.7.2005, p.5. ,
– so zreteľom na rozhodnutie Rady z 22. septembra 2005, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2005/136/ES z 2. júna 2004 o existencii nadmerného deficitu v Holandsku
– having regard to the Council Decision of 22 September 2005 abrogating Decision 2005/136/EC of 2 June 2004 on the existence of an excessive deficit in the Netherlands
– so zreteľom na odporúčanie Rady zo 7. októbra 2005 s cieľom odstrániť nadmerný štátny deficit v Portugalsku
– having regard to the Council Recommendation of 7 October 2005 with a view to bringing an end to the situation of an excessive government deficit in Portugal
– so zreteľom na rozhodnutie Rady z 8. novembra 2005, ktoré v súlade s článkom 104 ods. 8 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva stanovuje, že Maďarsko, v reakcii na odporúčania Rady zo dňa 8. marca 2005 v zmysle článku 104 ods. 7 Zmluvy, neprijalo dostatočne účinné opatrenia
– having regard to the Council Decision of 8 November 2005 establishing, in accordance with Article 104(8) of the Treaty establishing the European Community, that the action taken by Hungary in response to the Council recommendation of 8 March 2005 pursuant to Article 104(7) of the Treaty is proving to be inadequate
– so zreteľom na rozhodnutie Rady z 24. januára 2006 o existencii nadmerného deficitu vo Veľkej Británii
– having regard to the Council Decision of 24 January 2006 on the existence of an excessive deficit in the United Kingdom
– so zreteľom na výročnú správu Európskeho odborového inštitútu z roku 2005 o koordinácii kolektívneho vyjednávania v Európe,
– having regard to the European Trade Union Institute 2005 Annual Report on the Coordination of Collective Bargaining in Europe,
– so zreteľom na Svetový ekonomický výhľad Medzinárodného menového fondu o globalizácii a vonkajšej nerovnováhe z apríla 2005,
– having regard to the IMF World Economic Outlook on Globalization and External Imbalances of April 2005,
– so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci ( A6-0162/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6-0162/2006 ),
2. zdôrazňuje riziko rýchlych úprav globálnej nerovnováhy, ktoré môžu viesť k poklesu dopytu v Spojených štátoch a tým k nižšiemu exportu a slabšiemu rastu v EÚ, a zdôrazňuje, že tento účinok môže ešte zvýšiť kolísanie výmenného kurzu eura a amerického dolára;
Stresses the risk of rapid adjustments to the global imbalances which could lead to a decrease in demand in the US thus resulting in lower exports and weaker growth in the EU, and stresses that this effect could be further magnified by fluctuations in the euro exchange rate against the US dollar;
4. vyjadruje svoje obavy vzhľadom na nízku súkromnú spotrebu, najmä v určitých členských štátoch, ktorá prispela k malej miere rastu v EÚ a tým k súčasnej globálnej nerovnováhe a ktorú spôsobuje prevládajúca atmosféra neistoty vzhľadom na zamestnanosť a dôchodky, stále vysoká miera nezamestnanosti a nízky rast reálnych miezd; pripomína záväzok podporovať vývoj nominálnej mzdy a mzdových nákladov v súlade s cenovou stabilitou a trendom strednodobej produktivity v rámci integrovaného usmernenia 4;
Expresses its concern in regard to weak private consumption, especially in certain Member States, which has contributed to low growth rates in the EU and thus to the current global imbalances, and which is due to the prevailing climate of uncertainty about jobs and pensions, the persistent high level of unemployment, and the slow growth of real wages; recalls the commitment to promote nominal wages and labour cost developments consistent with price stability and the trend in productivity over the medium term in Integrated Guideline 4;
6. vyzýva na preorientovanie verejných výdavkov smerom k hromadeniu fyzického a ľudského kapitálu a vytvorenie verejno-súkromných partnerstiev pôsobiacich v oblastiach inovácie, obnoviteľnej energie, vzdelávania a školenia, výskumu, informačných technológií, telekomunikácií, dopravných sietí atď.;
Calls for the reorientation of public expenditure towards physical and human capital accumulation and the creation of public-private partnerships operating in areas of innovation, renewable energies, education and training, research, information technologies, telecommunication, and transportation networks etc;
12. vyzýva na vyššiu transparentnosť verejných financií jednotlivých členských štátov vrátane implicitných záväzkov, napríklad penzijných záväzkov vo verejnom sektore, ktoré podstatne zvýšia zaťaženie verejného sektora v nasledujúcich rokoch;
Calls for more transparency in the public finances of individual Member States, including the as regards implicit liabilities such as public sector pension commitments, which will significantly raise the burden of debt of the public sector over the coming years;
14. nabáda k ďalšiemu výskumu rôznych druhov a opatrení štrukturálnych a makroekonomických reforiem a ich vzájomného pôsobenia a vplyvu na rozličné fázy hospodárskeho cyklu, s cieľom určiť najlepší možný prostriedok na posilnenie verejných financií a zároveň na uskutočňovanie lisabonskej stratégie;
Encourages further research into the different kinds and measures of structural and macroeconomic reforms and their interaction and mutual impact at different phases of the economic cycle in order to identify the best possible means of strengthening public finances while at the same time realising the Lisbon Strategy;
20. domnieva sa, že existuje priestor pre zlepšenie účtovania verejných aktív a implicitných záväzkov s cieľom zvýšiť transparentnosť, porovnateľnosť a poskytnúť spoľahlivejší základ pre rozhodovanie; domnieva sa, že Komisia by mohla v tejto oblasti spustiť iniciatívu;
Considers that there is room for improvement in the accounting of public assets and implicit liabilities in order to increase transparency and comparability and to provide a sounder basis for taking decisions; considers that the Commission should launch an initiative in this field;
22. podporuje vytváranie národných správ o dlhodobej udržateľnosti verejných financií s cieľom zvýšiť uvedomenie si a dôveryhodnosť národných záväzkov a domnieva sa, že národné parlamenty by mali byť do tejto úlohy zapojené;
Encourages the production of national reports on the long-term sustainability of public finances in order to increase awareness and credibility of national commitments and deems that national parliaments should be involved in such an exercise;
24. odsudzuje nedostatok koordinácie politiky v eurozóne, upriamuje pozornosť na rozdiely vo fiškálnych politikách členských štátov v eurozóne a znepokojujú ho možné protichodné účinky takéhoto nedostatku koordinácie;
Deplores the lack of policy coordination in the euro zone and draws attention to the divergence in fiscal policies of the Member States in the euro zone and is concerned about possible antagonistic effects of such a lack of coordination;
Maastrichtská zmluva jasne stanovuje, že vývoj verejných financií v členských štátoch EÚ by sa mal na úrovni EÚ veľmi pozorne sledovať.
The Maastricht Treaty makes clear that developments in the public finances in the EU member states should be monitored very closely at the EU level.
Keďže verejné financie majú významný vplyv na rast, zamestnanosť a makroekonomickú stabilitu a poskytujú rozhodujúci kontext pre fungovanie spoločnej meny, mali by sa považovať vo všetkých členských štátoch EÚ za záležitosť spoločného záujmu.
As public finances have important implications for growth, jobs and macroeconomic stability, and provide crucial context for the functioning of the single currency, they should be considered as a matter of common interest by all EU member states.
Ustanovenia Zmluvy, ktoré určujú požiadavky pre spoľahlivé a udržateľné verejné financie, sú vykonávané mnohými nariadeniami Rady a podporované správami Komisie.
The Treaty provisions defining requirements for sound and sustainable public finances have been implemented by a number of Council’s regulations, and supported by reports by the Commission.
Kľúčovými dokumentmi v tejto súvislosti sú, okrem iných , Pakt stability a rastu (PSR) s následnými nariadeniami, ktoré menia a dopĺňajú ustanovenia paktu, a správy Komisie s hodnoteniami a odporúčaniami adresovanými jednotlivým členským štátom.
The key documents in this respect include, inter alia , the Stability and Growth Pact (SGP), with subsequent regulations amending the provisions of the Pact, and Commission’s reports with assessments and recommendations addressed to individual member states.
Európsky parlament vyhodnocuje tieto dokumenty na základe makroekonomického a rozpočtového vývoja v členských štátoch a prijíma vlastné výročné správy o verejných financiách v EÚ.
The European Parliament evaluates these documents against the backdrop of macroeconomic and budgetary developments in the members states, and adopts its own annual reports on public finances in the EU.
Hlavným odkazom tohtoročnej správy je, že rozpočtová situácia vo väčšine členských štátov je stále neistá a že od minulého roka nenastalo prakticky žiadne zlepšenie.
The main message of this year report is that the budgetary situation in most member states remains precarious and that there has been practically no improvement since the last year.
Hoci celkový deficit verejných financií v EU 25 sa okrajovo znížil z 3 % HDP v roku 2003 na 2,6 % v roku 2004 a v eurozóne z 3 % na 2,7 %, toto zníženie odráža najmä cyklický vývoj, a nie uvážené politické opatrenia s cieľom dosiahnuť zmenu.
While general government deficit in the EU 25 had marginally narrowed from 3% of GDP in 2003 to 2.6% in 2004, and in the Euro area from 3% to 2.7%, respectively, the decline reflected mostly cyclical developments rather than deliberate adjustment policies.
Potom sa zároveň so slabým rastom zvýšil celkový deficit v roku 2005 na 2,7 % v EÚ 25 a na 2,9 % v eurozóne.
Subsequently, amid weak growth the overall deficit has increased in 2005 to 2.7% in the EU 25 and to 2.9% in the Euro area.
Od roku 2003 má jedenásť členských štátov EÚ deficit prekračujúci hranicu 3 % HDP a od leta 2004 sa proti desiatim členských krajín EÚ vedie postup pri nadmernom deficite (EDP) v súlade s článkom 104 Zmluvy.
Since 2003 eleven of the EU member states have deficits exceeding the threshold of 3% of GDP, and since summer 2004 ten EU member countries have been subject to the excessive deficit procedure (EDP) under Article 104 of the Treaty.
Čo je dôležitejšie, medzi krajiny podliehajúce postupu EDP patria štyri najväčšie ekonomiky EÚ: Francúzsko, Nemecko, Taliansko a Spojené kráľovstvo.
More importantly, among the countries under the EDP were four largest EU economies: France, Germany, Italy and the UK.
V dôsledku toho Rada v súlade s článkom 104 ods. 9 vydala Grécku varovné oznámenie, ktoré predstavuje posledný krok pred uvalením sankcií.
In result, the Council issued a warning notice to Greece under Article 104(9), a last step before sanctions.
Zjavným príznakom slabého presadzovania fiškálnych pravidiel je skutočnosť, že v prípade niektorých členských štátov fungoval postup EDP už niekoľko rokov a napriek tomu zväčša nedokázal pomôcť týmto členským štátom dostať rozpočtovú situáciu do súladu s ustanoveniami PSR.
One clear symptom of weak enforcement of fiscal rules is the fact that in case of some member states the EDP has been in operation already for several years and yet it has been largely ineffective in helping those member states to bring the budgetary situation into conformity with the provisions of the SGP.
Celková situácia ukazuje nielen to, že členské štáty neboli schopné znížiť fiškálnu nerovnováhu, ale aj to, že nápravné mechanizmy paktu PSR nepracujú správne.
This overall situation demonstrates not only that the member states have been unable to reduce fiscal imbalances but also that the SGP corrective mechanisms have not been working properly.
Spravodajca vyjadruje vážnu obavu v súvislosti s touto pretrvávajúcou uvoľnenou fiškálnou politikou a zrejmým nedostatkom spôsobilosti napraviť fiškálnu nerovnováhu vo väčšine členských štátov EÚ.
The rapporteur expresses serious concern about this persistently lax fiscal stance and the apparent lack of ability to correct the fiscal imbalances in most of EU member states.
V dôsledku slabého rastu a veľmi pomalého tempa potrebných fiškálnych úprav sa miera verejného dlhu systematicky zvýšila zo 61,4 % HDP v roku 2002 na 64,1 % v roku 2005 v EÚ 25 a zo 69,2 % na 71,7 % v eurozóne.
As a result of weak growth and a very slow pace of necessary fiscal adjustments the public debt ratios have been systematically increasing, from 61.4% of GDP in 2002 to 64.1% in 2005 in the EU 25, and from 69.2% to 71.7% in the Euro area, respectively.
Táto zvyšujúca sa miera zadlženia predstavuje vážny problém pre dlhodobú rozpočtovú udržateľnosť v celej EÚ, najmä v súvislosti s rastúcimi dlhodobými explicitnými a implicitnými záväzkami, vrátane dôchodkov.
These rising debt ratios pose serious problem for long term budgetary sustainability for the whole EU, especially in the context of increasing long term explicit and implicit liabilities, including pensions.
Táto situácia je osobitne zložitá v niektorých členských štátoch s najväčším zadlžením (Grécko, Taliansko), kde je miera zadlženia stále vyššia ako 100 % HDP.
The situation is particularly difficult in some of the most indebted member states (Greece, Italy), where the debt ratios remain above 100% of GDP.
Základnými príčinami tejto slabej rozpočtovej situácie je stále malý hospodársky rast v Európe a nedostatok štrukturálnych reforiem zameraných na dlhodobé posilnenie verejných financií.
The key underlying reasons for this poor budgetary performance have been persistently weak economic growth in Europe and lack of structural reforms aimed at strengthening public finances in the long term.
Hospodársky rast v EÚ 25 sa spomalil z 2,4 % v roku 2004 na 1,5 % v roku 2005 a v eurozóne z 2,1 % na 1,3 %.
Economic growth in the EU 25 has slowed down from 2.4% in 2004 to 1.5% in 2005, and in the euro area from 2.1% to 1.3%, respectively.
Pri tejto miere rastie EÚ pomalšie ako je jej potenciál a výrazne pomalšie ako iné veľké ekonomiky, napríklad Spojené štáty a Japonsko, ako aj Čína, India a ďalšie rozvíjajúce sa ekonomiky.
At this rate, the EU grows below potential, and significantly slower than other large economies, such as the US and Japan, as well as China, India and other emerging economies.
Za pomalým rastom je nedostatok štrukturálnych reforiem a stagnujúci domáci dopyt odrážajúci pretrvávajúcu neistotu v oblasti zamestnanosti, sociálnej ochrany a dôchodkov medzi spotrebiteľmi a v oblasti výhľadov na budúci dopyt medzi investormi.
Behind weak growth has been lack of structural reforms and sluggish domestic demand, reflecting persistent uncertainty about jobs, social protection and pensions among consumers, and about future demand prospects among investors.
Fiškálny deficit sa pri pomalom raste zvyčajne zväčší v dôsledku svojho procyklického vplyvu na daňové príjmy a výdavky na sociálne zabezpečenie.
Fiscal deficits tend to widen under slow growth through its pro-cyclical impact on tax revenues and social security expenditures.
Vysoké ceny energie, nestabilita na trhoch s ropou a plynom a výrazná globálna nerovnováha spôsobená dvojitým deficitom v Spojených štátoch a podporená pretrvávajúcim prebytkom bežného účtu vo väčšine ázijských krajín ešte viac narušili dôveru obchodníkov v Európe.
High energy prices, instability in oil and gas markets, and massive global imbalances, caused by large twin deficits in the US and reflected by persistent current account surpluses in most of Asian countries, have further eroded business confidence in Europe.
Hospodárske politiky v EÚ neboli schopné prekonať tieto prekážky rastu.
Economic policies in the EU have been unable to overcome these growth barriers.
Všeobecne uvoľnená fiškálna politika bola neúčinná v úsilí posunúť ekonomiky EÚ na cestu vyššieho rastu, pretože multiplikačný efekt dodatočného koncového dopytu v podmienkach silných štrukturálnych nepružností pravdepodobne viac ako vyrovnal opačný efekt vytláčania, ktorý udržal investičné výdavky na nízkej úrovni a prispel k celkovej neistote.
Generally loose fiscal policies have been ineffective in pushing the EU economies onto a higher growth path, because the Keynesian effects of additional final demand under conditions of strong structural rigidities have probably been more than compensated by adverse non-Keynesian effects that have kept investment expenditures at low levels and added to overall uncertainty.
Štruktúra verejných výdavkov sa tiež výrazne nezmenila, pretože iba obmedzené množstvo prostriedkov sa venovalo na hromadenie fyzického a ľudského kapitálu, inovácie a podporu výskumu a vývoja a ďalšie ciele zamerané na rast.
Also, the structure of public expenditures has remained broadly unchanged, with only limited resources devoted towards physical and human capital accumulation, innovation and R&D support, and other growth-oriented goals.
Naopak pretrváva reštriktívna monetárna politika na pozadí stagnujúceho rastu HDP a neustále silného eura.
By contrast, monetary policies have remained restrictive against the background of sluggish GDP growth and the persistently strong euro.
Výsledná kombinácia politík preto vôbec nebola optimálna a udržiavanie cenovej stability si vyžiadalo vyššie makroekonomické náklady.
The resulting policy-mix has therefore been far from optimal, and maintaining price stability involved higher macroeconomic costs.
Spravodajca vyzýva na vyváženejšiu kombináciu politík s disciplinovanejšou fiškálnou politikou umožňujúcou menej reštriktívny prístup k monetárnej politike.
The rapporteur calls for a more balanced policy-mix, with more disciplined fiscal policy allowing for a less restrictive monetary policy stance.
Významnou príčinou nevydareného zlepšovania rozpočtovej situácie je pomalé uskutočňovanie potrebných štrukturálnych reforiem.
One important reason for the failure to improve the budgetary situation has been the slow pace of necessary structural reforms.
Nedostatok potrebných reforiem znížil rast a zamestnanosť a zaťažil verejné financie.
The lack of necessary reforms reduced growth and employment, and put strain on public finances.
Ekonomiky EÚ trpeli mnohými nepružnosťami na pracovných trhoch a trhoch služieb, nadmernými a nákladnými pravidlami obchodovania a slabými stimulmi inovácie.
The EU economies have been suffering from numerous rigidities in the labor and services markets, excessive and costly regulations of business activities, and weak incentives to innovate.
Lisabonská stratégia spustená v roku 2000 poskytla komplexný program reforiem, ale jej reálna implementácia v jednotlivých členských štátoch bola nerozhodná a zaostáva za časovým harmonogramom.
The Lisbon Strategy launched in 2000 provided for a comprehensive program for reforms but its actual implementation in individual member states has been hesitant and lags behind the schedule.
Spravodajca vyzýva členské štáty, aby posilnili úsilie zamerané na implementáciu lisabonského programu.
The rapporteur calls on member states to strengthen efforts aimed at implementing the Lisbon Agenda.
Preto by sa malo viac prostriedkov venovať na zvýšenie pracovnej činnosti a konkurencieschopnosti vrátane opatrení, ako sú ľahší prístup k vzdelaniu a celoživotnému vzdelávaniu, pružné pracovné predpisy, podpora inovácie a zníženie byrokracie pre firmy.
To this end, more resources should be spent on enhancing work activity and competitiveness, including measures such as facilitated access to education and life-long learning, flexible rules of employment, support for innovation and reducing red tape for business.
Prijatie lisabonských opatrení by pomohlo stabilizovať verejné financie prostredníctvom stimulačného vplyvu na rast a zamestnanosť.
The adoption of the Lisbon measures would help to stabilize public finances through its stimulating impact on growth and employment.
Dôležitou súčasťou tohto procesu sú dôchodkové reformy, ktoré pomáhajú vyrovnať sa s nepriaznivým vplyvom starnutia populácie na rozpočet a umožňujú dostať dynamiku verejného dlhu pod kontrolu.
An important part of this process are pension reforms that help to cope with the adverse budgetary impact of ageing populations and allow to bring the public debt dynamics under control.
Vzhľadom na všeobecne zlý stav verejných financií, problémy, s ktorými sa stretávajú členské štáty pri úsilí o dosiahnutie takmer vyrovnaného alebo prebytkového rozpočtu, a nedostatočnú disciplinovanosť pri implementácii podporných opatrení v rámci paktu PSR, ako ukazuje veľký počet pokračujúcich prípadov postupu EDP, spravodajca vyzýva na jednotnejšie a odhodlanejšie úsilie na zvýšenie účinnosti preventívnych a nápravných politických opatrení zameraných na posilnenie a konsolidáciu verejných financií v EÚ.
Given the generally poor fiscal performance, problems encountered by member states in achieving a close to balance or surplus budgetary position, and weak discipline of enforcement measures implemented within the framework of the SGP, as demonstrated by the large number of on-going EDP cases, the rapporteur calls for more concerted and determined efforts to increase efficiency of preventive and corrective policy measures to strengthen and consolidate public finances in the EU.
Reformované pravidlá paktu PSR sú realistickejšie, obsahujú viac stimulov na uskutočňovanie štrukturálnych reforiem a sú vo väčšej miere orientované na dlhodobú udržateľnosť dlhu.
The reformed SGP rules are now more realistic, include more incentives to carry out structural reforms and are more oriented towards long-term debt sustainability.
Umožňujú tiež zohľadniť konkrétne okolnosti pre jednotlivé krajiny, ako je skutočná výška dlhu a pokračujúce štrukturálne reformy, čo poskytuje spoľahlivejší a menej sporný základ na posudzovanie fiškálnej pozície a politík jednotlivých členských štátov.
They also allow for taking into consideration country-specific factors, such as actual debt levels and structural reforms in progress, which provides a sounder and less controversial basis for assessing fiscal position and policies of individual member states.
Tieto prepracované pravidlá by sa mali prísne dodržiavať a starostlivo implementovať, pričom Komisia a Rada by mali prijímať rýchle a transparentné rozhodnutia voči členským štátom, ktoré sa týmito pravidlami neriadia.
These revised rules should now be strictly observed and implemented rigorously, with the Commission and the Council taking prompt and transparent decisions vis-à-vis the member states that do not comply with the rules.
To by pomohlo obnoviť dôveryhodnosť paktu PSR potrebnú na to, aby pakt mohol efektívne plniť svoju stabilizačnú úlohu a úlohu obnoviť disciplínu.
This would help restoring credibility of the SGP, which is necessary if the Pact is to play effectively its disciplining and stabilizing role.