natgillin/translations-raw huggingface dataset:
22. zdôrazňuje, že vzhľadom na dôležitú úlohu žien v rodinnej poľnohospodárskej činnosti je potrebné rešpektovať a posilniť právo rozvojových krajín vypracovať a realizovať politiku v oblasti poľnohospodárstva, ktorá im zabezpečí sebestačnosť z hľadiska potravín, a to najmä počas rokovaní v rámci WTO; zdôrazňuje význam mikro-úverov ako nástroja pri zmierňovaní chudoby; žiada Komisiu, aby dvakrát do roka predložila správu spolupodpísanú orgánmi, ktoré financie poskytujú a inštitúciami, ktoré ich prijímajú, s cieľom preukázať, že finančná pomoc spĺňa svoj účel;
Stresses that given the important role of women in family agricultural activities, the right of developing countries to develop and implement agricultural policies guaranteeing them food sovereignty, in particular in WTO negotiations, must be respected and strengthened, especially in regard to the WTO Agreement on Agriculture; underlines the importance of 'micro-credits' as a tool in alleviating poverty; calls on the Commission to submit, twice a year, a report co‑signed by the donor authorities and the organisations receiving funds in order to prove that financial aid has reached its destination;
Rok 2005 bol významným rokom pre medzinárodný rozvoj, ženy a obchod.
2005 was an important year for international development, women and trade.
K jeho kľúčovým udalostiam patrí prehodnotenie rozvojových cieľov milénia po piatich rokoch, konferencia Peking po desiatich rokoch, prehodnotenie vyhlásenia rozvojovej politiky EÚ, šiesta ministerská konferencia WTO v Hongkongu a pokračujúce rokovania o dohode o hospodárskom partnerstve medzi EÚ a krajinami AKT.
Key events include the five year review of the Millennium Development Goals, the Beijing + 10 Conference, the review of the EU Development Policy Statement, the 6th WTO Ministerial in Hong Kong, and the continued negotiation of the Economic Partnership Agreement between the EU and ACP countries.
Vzťah medzi otázkou rodového hľadiska a obchodom (v oboch smeroch: od otázky rodového hľadiska k obchodu a od obchodu k otázke rodového hľadiska) je novou témou nielen pre ženy, ale aj pre vlády a tvorcov obchodnej politiky.
The relationship between gender and trade (in both directions: from gender to trade and from trade to gender) is a new issue not only for women but for governments and trade policy makers.
O vplyve obchodu, či vplyve hospodárskej globalizácie na ženy sa vie veľmi málo.
Little is known of the impact of trade or of the impact of economic globalisation on women.
Čiastočne je to spôsobené nedostatkom údajov rozlíšených podľa rodového hľadiska v obchodných štatistikách a čiastočne nedostatočným zohľadnením otázky rodového hľadiska v hospodárskych analýzach a modeloch.
Partly this is because of a lack of gender differentiated data in trade statistics, and partly because of a lack of gender awareness in economic analyses and models.
Vo vzťahu medzi otázkou rodového hľadiska a obchodom nejde len o to, že obchod má rôzny vplyv na ženy a na mužov.
In the relationship between gender and trade, it is not only the impact of trade that affects women and men differently.
Zdá sa, že tu existuje aj opačný vzťah: vplyv rodovej nerovnosti na obchod.
There seems also to be a relationship the other way around: the effect of gender inequality on trade.
Dva príklady zložitého vzťahu otázky rodového hľadiska a obchodu
Two examples of the complex gender and trade relationship
WIDE, Sieť Ženy v rozvoji , spravodajca, február 2002. :
WIDE, Network Women in Development, Infosheeet, February 2002. :
Diskriminácia je tak doslova motorom hospodárskeho rastu v Južnej Ázii.
Literally, this makes the discrimination the motor of economic growth in South Asia.
Aj v subsaharskej Afrike rodová nerovnosť ovplyvňuje obchod, ale iným spôsobom.
In sub-Saharan Africa , gender inequality also affects trade, but in a different way.
V subsaharskej Afrike existuje v poľnohospodárstve silná deľba práce podľa rodového hľadiska.
In sub-Saharan Africa, there is a strong gender division of labour in agriculture.
Ženy pestujú potravinárske plodiny, aby nasýtili rodinu a muži pestujú hospodárske plodiny určené na predaj.
Women grow food crops to feed the family, and men grow cash crops to earn cash.
Na prekvapenie Svetovej banky zostáva vývoz poľnohospodárskych plodín v Afrike na nízkej úrovni napriek mnohým programom štrukturálneho prispôsobenia.
To the surprise of the World Bank, agricultural exports remain low in Africa, despite many Structural Adjustment Programmes.
Trvalo roky, kým si Svetová banka uvedomila, že obmedzujúcim faktorom pre rast vývozu v Afrike je deľba práce podľa rodového hľadiska.
It took years before the World Bank realised that the gender division of labour is the limiting factor for export growth in Africa.
Ženy pracujúce v poľnohospodárstve odmietajú prácu na hospodárskych plodinách svojich manželov, pretože za ňu nedostávajú žiadnu odmenu a ich pestovanie potravinárskych plodín je obmedzované v dôsledku rozširovania hospodárskych plodín na ich parcelách.
Female farmers refuse their labour to the cash crops of their husbands, because they do not receive anything in return, while their food production suffers from the expansion of cash crops on their plots of land.
V prípade vývozu poľnohospodárskych plodín zo subsaharskej Afriky tak rodová nerovnosť znižuje úspech obchodu.
Hence, in the case of agricultural exports from sub-Saharan Africa, gender inequality reduces the success of trade.
Pri vyššej miere rodovej rovnosti by bol vývoz vyšší a zároveň pre ženy prospešnejší
With more gender equality, exports would have been larger as well as more beneficial for women
Správa o výhľadoch žien v medzinárodnom obchode sa má sústrediť na pozitívne aj negatívne účinky obchodu a hospodárskej globalizácie a zohľadní zložitosť príslušných otázok a súviciacich faktorov.
The report on perspectives of women in international trade is supposed to look at both positive and negative effects of trade and economic globalisation and will take into account the complexity of issues and factors involved.
Ženy sa niekedy považujú za víťazky v globálnom obchode, pretože čoraz viac žien je schopných získať zamestnanie.
Women are sometimes regarded as the winners of global trade because more and more women are able to obtain employment.
Liberalizácia obchodu v skutočnosti otvorila nové možnosti najmä pre vzdelané a mladšie ženy s odbornými skúsenosťami v rozvinutých krajinách a sprístupnila lepšie platené zamestnanie a príležitosti, ktoré predtým neboli ženám dostupné.
Trade liberalisation has in fact opened up new opportunities especially for educated and younger women with professional skills in developed countries and has led to access to new, better paid employment and opportunities previously unavailable to women.
Ženy, obchod a pracovné vzťahy
Women, Trade and Labour Relations
Rozširovanie obchodu napomáha a urýchľuje začleňovanie žien do moderného priemyselného hospodárstva.
The expansion of trade has facilitated and accelerated the absorption of women into the modern industrial economy.
Má to výrazné pozitívne účinky na rodovú rovnosť: dokonca aj keď sú pracovné podmienky žien menej priaznivé ako podmienky mužov v podobných zamestnaniach, ženy majú prístup k mzde, čo má pozitívne dôsledky pre ich samostatnosť, ktorú stabilný príjem umožňuje.
This has strongly positive gender equity effects: even when conditions of work are less favourable than for men in similar occupations women have access to a salary with the positive implication for their autonomy that a stable income provides.
Vplyv rozširovania obchodu na hospodársku činnosť žien má veľký prínos z ľudského hľadiska a z hľadiska rozvoja.
The impact of trade expansion on women's economic activity has wider human and developmental benefits.
Poskytuje ženám väčšiu kontrolu príjmu, hoci nie vždy úplne samostatnú kontrolu.
It gives women greater control of income, although not always absolute individual control.
Výdavky žien sú zvyčajne orientované viac na rodinu v porovnaní s mužmi, takže pokiaľ sú ženy schopné zarábať viac, vedie to k vyšším investíciám do ľudského kapitálu detí, do ich možností vzdelávania a ich živobytia.
Women tend to have more family oriented expenditure patterns than men, so that an improvement in women's income-earning capability has led to greater investment in the human capital of children, in their education possibilities and their livelihoods.
V krajinách, kde sú trhy otvorené zahraničným maloobchodným predajcom, veľkým reťazcom s potravinami a supermarketom miestne úrady uskutočňujú akési hospodársku očistenie trhovísk.
In countries where markets are opened to foreign retailers, big food chains and supermarkets, a kind of economic cleansing of marketplaces by municipalities is taking place.
Pouličné predavačky, ktoré mnoho rokov bojovali o priestor na miestnych trhoch, sú odsúvané a vytláčané, aby mali zákazníci voľný prístup k obchodom veľkých spoločností a nákupným strediskám so značkovým tovarom.
Women street vendors who struggled for many years for space in the local markets are pushed aside and displaced so that customers have free access to the big business shops and brand name malls.
Týmto sa nepopiera, že z liberalizácie obchodu má prospech množstvo vysoko kvalifikovaných žien.
This is not to deny that a number of high-skilled women benefit from trade liberalisation.
Milióny pracujúcich žien, maloroľníčok a drobných obchodníčok však zároveň stráca prístup k výrobným zdrojom, pričom liberalizácia obchodu nezlepšuje voľný priestor pokiaľ ide o pracujúcu chudobu, najmä ženy.
However, at the same time millions of women workers, small-holder farmers and petty traders are losing access to productive resources, loose space in terms of trade for the working poor, especially women, are not improved by trade liberalisation.
Práve naopak: sociálne a hospodárske práva žien vyjadrené v pekingskej akčnej platforme sa neberú na vedomie, alebo sa dokonca definujú ako obchodné prekážky podliehajúce deregulácii.
On the contrary: the social and economic rights of women spelled out in the Beijing Platform for Action are ignored or even defined as trade barriers subject to deregulation.
Jedným z účinkov hospodárskej globalizácie za posledné dve desaťročia je nárast pracovných miest v tieňovej ekonomike.
One of the effects of economic globalisation over the last two decades has been the increased informalisation of work.
MOP definuje tieňovú ekonomiku ako „neoficiálne zamestnanie bez pracovnej zmluvy, zamestnaneckých dávok či sociálnej ochrany, ktoré sa vyskytuje v neoficiálnych podnikoch i mimo nich“
The ILO defines the informal economy as "informal employment without contract, worker benefits or social protection that occurs both inside and outside informal enterprises
Ženy a muži v neoficiálnej ekonomike: štatistický obraz, MOP , 2002. .
Women and Men in the Informal Economy: A Statistical Picture, ILO , 2002. .
MOP (1999) rozlišuje tri druhy zamestnaneckého štatútu v tieňovej ekonomike.
The ILO (1999) distinguishes between three types of employment status in the informal economy.
Medzi ne patria majitelia alebo zamestnávatelia v mikropodnikoch, samostatne zárobkovo činné osoby alebo samozamestnávatelia vrátane pouličných predavačov a drobných roľníkov a ľudia zamestnaní na plný pracovný úväzok alebo príležitostne.
These are the owners or employers of micro-enterprises; the own-account workers or self-employed workers, including street vendors and small farmers; and thirdly, employees engaged in full-time or casual employment.
Charakteristickým znakom tieňovej ekonomiky je, že zamestanci majú nižší príjem, sú vystavení vyššiemu finančnému riziku, nižšej úrovni ľudského rozvoja a vyššej miere sociálneho vylúčenia v porovnaní s tými, ktorí pracujú v oficiálnej ekonomike
A defining characteristic of the informal economy is that workers face lower income, greater financial risk, lower standards of human development and greater levels of social exclusion compared to those who work in the formal economy
SOLIDAR, slušná práca, slušný život, s.
SOLIDAR, Decent Work, decent Life, p.
Ako už bolo uvedené, tlak na konkurencieschopnosť firiem v čoraz globalizovanejšom hospodárstve vedie k trendu znižovania miezd a prevádzkových nákladov.
As outlined before, the pressure on companies to compete in an increasingly globalised economy has led to a downward trend in wages and operating costs.
Prácu je možné poskytovať lacnejšie v tieňovej ekonomike, kde nepodlieha daniam a štátnym predpisom.
Labour can be provided more cheaply in the informal economy where it is free from taxes and government regulation.
Globalizácia je len jedným z mnohých faktorov, ktoré vysvetľujú nárast tieňovej ekonomiky.
Globalisation is only one of many factors that explain the growth of informalisation.
K ďalším faktorom patrí privatizácia, proces štrukturálneho prispôbenia, oslabenie sociálnej ochrany a kultúrna a spoločenská zmena.
Other factors include privatisation, structural adjustment process, a decline in social protection and cultural and social change.
Ženy a obchod so službami (GATS)
Women and Trade in Services (GATS)
Sektor služieb sa kedysi považoval za neobchodovateľné odvetvie.
The service sector was once considered a non-tradable sector.
V rámci WTO však Všeobecná dohoda o obchode so službami (GATS) ustanovila globálne pravidlá pre obchod a investovanie v oblasti služieb.
Under the WTO, however, the General Agreement on Trade in services (GATS) has established global rules on trade and investment in services.
Jedným z dôvodov pre zahrnutie služieb do rokovaní WTO je rast služieb ako hospodárskeho odvetvia za posledné dve desaťročia a jeho význam pre rozvoj krajín (napr. komunikačné služby, služby cestovného ruchu, dopravné služby, stavebné a distribučné služby).
One justification for the inclusion of services in the WTO negotiations is the growth of services as an economic sector over the last two decades and its importance in the development of countries (e.g. communication services, tourism and travel services, transport services, construction and distribution services.
Loby európskych žien: Týka sa obchod so službami aj žien?, 6/6/2001.
European Women's Lobby: Does trade in services also concern women , 6/6/2001.
Ženy, obchod a medzinárodné vlastnícke práva
Women, Trade and International Property Rights
Dohoda TRIPS, platná od roku 1996, je preklenovacím rámcom pre mnohostranný prístup k duševnému vlastníctvu.
The TRIPS agreement is an overarching framework for a multilateral approach to intellectual property (IPR), in force since 1996.
Dohoda TRIPS znamená, že používanie rastlín, mikroorganizmov, biotechnologických postupov, potravín a základných liekov môže byť obmedzené na základe patentovej ochrany.
TRIPS means that use of plants, micro-organism, biotechnological techniques, food and essential drugs can be restricted under patent protection.
Toto má vážne dôsledky pre chudobných ľudí, a najmä pre ženy vzhľadom na to, že 70 % z 1,3 miliardy ľudí žijúcich v chudobe sú ženy.
This has serious implications for poor people and especially for women, bearing in mind that 70% of the 1.3 billion of people living in poverty are women.
Základné otázky v diskusii o právach duševného vlastníctva zahŕňajú niekoľko aspektov
The fundamental issues in the intellectual property rights debate are multiplex
MOP, Dôsledky dohody TRIPS na rodovú rovnosť, júl 2003. .
ILO, Gender Implications of TRIPS, July 2003. .
Jedným zo základných problémov je prístup k finančne dostupným liekom proti HIV/AIDS, infekčným chorobám a pre reprodukčné zdravie.
One basis challenge is access to affordable medicines - for HIV/AIDS, infectious diseases and reproductive health.
Druhá skupina problémov, ktoré TRIPS predstavuje pre ženy, sa týka prístupu k semenám pre pestovanie potravinárskych plodín, zabezpečenia potravín a primeranej výživy.
The second set of challenges that TRIPS poses for women is around access to seeds for food production, food security and adequate nutrition.
Tretím okruhom problémov je dostupnosť a vlastníctvo pôdy, využívanie prírodných zdrojov a prístup k technológiám a hnojivám na zlepšenie chronicky nízkej produktivity žien pracujúcich v poľnohospodárstve.
The third set of challenges is access to, and control of, land; the use of natural recourses and access to technology and fertiliser for improving the chronically low productivity of women farmers.
Medzinárodný obchod a budovanie vnútroštátnych kapacít
International Trade and National Capacity Building
Je najvyšší čas na celkový posun v politických stratégiách EÚ v oblasti obchodu.
It is high time for a paradigm shift in EU trade policies.
Obchodné dohody musia nadväzovať na súčasné medzinárodné dohody o ľudských právach a právach žien, o trvalej udržateľnosti z hľadiska životného prostredia a práve na rozvoj a odstránení chudoby.
Trade agreements must be bound by the existing international agreements on human rights and women's rights, on ecological sustainability and the right to development and eradication of poverty,
Hodnotenie z rodového hľadiska
Gender Impact Assessment
Hodnotenie z rodového hľadiska má význam pre väčšinu politických stratégií, pretože tieto stratégie priamo či nepriamo ovplyvňujú životy žien a mužov.
Gender Impact Assessment has relevance for most policies because they directly or indirectly impact the lives of women and men.
Pre pochopenie trendov v postavení žien a vo vzťahoch medzi ženami a mužmi je v posledných rokoch čoraz dôležitejší vývoj kvalitatívnych a kvantitatívnych ukazovateľov a ich využívanie.
In recent years the development and utilisation of qualitative and quantitative indicators has become increasingly important in order to understand trends in women's situations and in gender relations.
Hodnotenie z rodového hľadiska prináša účinnejšie politické stratégie, pretože núti zopovedné osoby, aby premýšľali o rôznych účinkoch, ktoré politické stratégie majú na ženy a mužov.
Gender impact assessment delivers more effective policies by persuading those responsible to think about the different effect policies have on women and men.
Tvorcom politických stratégií umožňuje presnejšie si predstaviť účinok danej politiky a porovnať a posúdiť súčasnú situáciu a trendy s očakávanými výsledkami navrhovanej politiky.
It enables policy-makers to picture the effect of a given policy more accurately and to compare and assess the current situation and trends with the expected results of the proposed policy.
Hodnotenie z rodového hľadiska sa môže uplatniť v oblasti právnych predpisov, plánov a programov politických stratégií, rozpočtov, správ a súčasných politických stratégií.
Gender impact assessment can be applied to legislation, policy plans and programmes, budgets, reports and existing policies.
Najúspešnejšie však je, keď sa vykoná v ranom štádiu rozhodovacieho procesu, aby sa mohli uskutočniť zmeny, či dokonca presmerovanie politických stratégií.
However it is most successful when carried out at an early stage in the decision making process so that changes and even the redirecting of policies can take place.
Európska komisia, oddelenie pre rovnosť žien, hodnotenie z rodového hľadiska.
European Commission, Women Equality Unit, Gender Impact Assessment.
Perspektívy žien v medzinárodnom obchode
The role and prospects of women in international trade organisations and international policy
k návrhu odporúčania Európskeho parlamentu a Rady týkajúceho sa medzinárodnej mobility v rámci Spoločenstva na účely vzdelávania a odbornej prípravy: Európska charta kvality mobility
on the proposal for a recommendation of the European Parliament and of the Council on transnational mobility within the Community for education and training purposes: European Quality Charter for Mobility
Sepp Kusstatscher , Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci
Sepp Kusstatscher , Committee on Employment and Social Affairs
STANOVISKO Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (*)........................21
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs(*) ..........21
– so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2005/0450)
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2005)0450 )
– so zreteľom na článok 251 ods. 2 a články 149 ods. 4 a 150 ods. 4 Zmluvy o ES, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu ( C6‑0291/2005 ),
– having regard to Article 251(2) and Articles 149(4) and 150(4) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0291/2005 ),
– so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci ( A6‑0255/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6‑0255/2006 ),
Návrh ODPORÚČANIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY týkajúceho sa medzinárodnej mobility v rámci Spoločenstva na účely vzdelávania a odborného vzdelávania: Európska charta kvality mobility
Proposal for a RECOMMENDATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on transnational mobility within the Community for education and vocational training purposes: European Quality Charter for Mobility
(1) Mobilita vo vzdelávaní a odbornej príprave je neoddeliteľnou súčasťou slobody pohybu osôb – základnej slobody, ktorú chráni zmluva – a jedným z hlavných cieľov činnosti Európskej únie v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy; rozhodne predstavuje základný nástroj na vytváranie Európskeho priestoru vzdelávania a odbornej prípravy a na rozvíjanie európskeho povedomia.
(1) Mobility in education and training is an integral part of the freedom of movement of persons – a fundamental freedom protected by the Treaty – and one of the main objectives of the European Union’s action in the field of education and vocational training; indeed, it is an essential tool for creating a European area of education and training and for developing European awareness.
(1) Mobilita vo vzdelávaní a odbornej príprave je neoddeliteľnou súčasťou slobody pohybu osôb – základnej slobody, ktorú chráni zmluva – a jedným z hlavných cieľov činnosti Európskej únie v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, keďže vychádza zo spoločných hodnôt a zároveň zohľadňuje európsku rôznorodosť; predstavuje základný nástroj na vytváranie skutočného Európskeho priestoru priebežného vzdelávania a odbornej prípravy, prostriedok na boj proti nezamestnanosti a chudobe a na rozvoj aktívneho európskeho občianstva.
(1) Mobility in education and training is an integral part of the freedom of movement of persons – a fundamental freedom protected by the Treaty – and one of the main objectives of the European Union’s action in the field of education and vocational training , based both on common values and on respect for diversity ; it is an essential tool for creating a genuine European area of continuous education and training, an instrument for tackling unemployment and poverty and for helping to promote an active European citizenship.
Podporuje solidaritu, výmenu názorov a poznatky o iných kultúrach, ktoré tvoria Európu a tak napomáha hospodárskej, sociálnej a regionálnej súdržnosti.
It promotes solidarity, the exchange of ideas and a better knowledge of the different cultures which make up Europe ; thus mobility furthers economic, social and regional cohesion.
(2 a)Ustanovenie lepšieho rámca pre účely mobility všeobecného a odborného vzdelávania v EÚ pomôže prispieť k dosiahnutiu hospodárstva založeného na vedomostiach, veľmi dôležitého pre tvorbu pracovných miest, trvalo udržateľného rozvoja, výskumu a inovácií v členských štátoch.
(2a) Providing a better framework for mobility for education and training purposes within the EU will help to contribute towards the achievement of a knowledge-based economy central to the creation of employment, sustainable development, research and innovation in the Member States.
(2 a) Je potrebné, aby štátne orgány dôraznejšie podporovali mobilitu v EÚ, aby sa tak zlepšila kvalita a účinnosť systémov všeobecného a odborného vzdelávania v Európe.
(2b) Increased support by public authorities for mobility within the EU is needed to improve the quality and effectiveness of education and training systems in Europe .