natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– so zreteľom na záverečnú správu a odporúčania európskeho viacstranného fóra o PSZ z 29. júna 2004 vrátane odporúčania siedmich podporných činností na dosiahnutie správneho právneho rámca,
– having regard to the final report and recommendations of the European Multi Stakeholder Forum on CSR of 29 June 2004, including recommendation 7 supporting action to achieve the right legal framework,
– so zreteľom na oznámenie Komisie Sociálna dimenzia globalizácie – prínos politiky EÚ k rovnomernému rozdeleniu úžitku (KOM(2004) 383),
– having regard to the Commission Communication "The Social Dimension of Globalisation - the EU's policy contribution on extending the benefits to all" ( COM(2004)0383 ),
– so zreteľom na Európsku radu z 22. a 23. marca 2005, ktorá opätovne spustila Lisabonskú stratégiu so zameraním na partnerstvo medzi EÚ a členskými štátmi Spoločne pracujeme na hospodárskom raste a zamestnanosti,
– having regard to the European Council of 22 and 23 March 2005 which re-launched the Lisbon strategy focusing this partnership between the EU and Member States on "Working together for growth and jobs",
– so zreteľom na oznámenie Komisie o preskúmaní stratégie trvalo udržateľného rozvoja – platforma činnosti (KOM (2005) 658) a obnovenú stratégiu trvalo udržateľného rozvoja EÚ prijatú Radou 9. júla 2006,
– having regard to the Commission Communication on the review of the Sustainable Development Strategy - A platform for action ( COM(2005)0658 ), and the renewed EU Sustainable Development Strategy adopted by Council on 9 July 2006,
– so zreteľom na Európsky konsenzus o rozvoji podpísaný Komisiou, Radou a Európskym parlamentom 20. decembra 2005,
– having regard to the European Consensus on Development, signed by the Commission, Council and European Parliament on 20 December 2005,
– so zreteľom na nový všeobecný systém preferencií (VSP+) platný od 1. januára 2006, ktorým sa udeľuje bezcolný prístup alebo tarifná zľava pre väčší počet výrobkov a obsahuje tiež nové stimuly pre zraniteľné krajiny čeliace špecifickým obchodom, finančným alebo rozvojovým potrebám,
– having regard to the new General System of Preferences (GSP+), in force since 1 January 2006 which grants duty-free access or a tariff reduction for an increased number of products and also includes a new incentive for vulnerable countries faced with specific trade, financial or development needs,
– so zreteľom na oznámenie Komisie Podpora dôstojnej práce pre všetkých – Prínos EÚ k implementácii programu dôstojnej práce vo svete (KOM(2006) 249),
– having regard to the Commission Communication "Promoting decent work for all - the EU contribution to the implementation of the decent work agenda in the world" ( COM(2006)0249 ),
– so zreteľom na Zelenú knihu o Európskej iniciatíve za transparentnosť z 3. mája 2006,
– having regard to the Green Paper on the European Transparency Initiative, 3 May 2006,
– so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. júla 2006 o spravodlivom obchode a rozvoji
– having regard to its resolution of 6 July 2006 on Fair Trade and Development
Prijaté texty, 6.7.2006, P6_TA(2006)0320 . ,
Texts Adopted , 6.7.2006, P6_TA(2006)0320 . ,
– so zreteľom na oznámenie Komisie Modernizácia práva obchodných spoločností a rozšírenie riadenia podnikov v Európskej únii – plán ďalšieho postupu (akčný plán EÚ o riadení podnikov) (
– having regard to the Commission Communication "Modernising Company Law and Enhancing Corporate Governance in the European Union - A Plan to Move Forward" (EU Action Plan on Corporate Governance) (
– so zreteľom na vypočutie Podniková sociálna zodpovednosť – existuje európsky prístup? organizované Európskym parlamentom 5. októbra 2006,
– having regard to the Hearing "Corporate Social Responsibility - is there a European approach?" organised by the European Parliament on 5 October 2006,
– so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci a stanoviská Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť ( A6-0471/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6-0471/2006 ),
A. keďže podniky nemôžu byť náhradou za verejné orgány, keď tieto orgány zlyhajú pri výkone kontroly dodržiavania sociálnych a environmentálnych noriem,
A. whereas companies cannot be a substitute for public authorities when the latter fail to exercise control over compliance with social and environmental standards,
7. je presvedčený, že diskusia o PSZ v EÚ dosiahla bod, v ktorom by sa ťažisko malo presunúť z „procesov“ na „výsledky“, čo by viedlo k merateľnému a transparentnému príspevku podnikov k boju proti sociálnemu vylúčeniu a zhoršovaniu životného prostredia v Európe a vo svete;
Believes that the EU debate on CSR has approached the point where emphasis should be shifted from 'processes' to 'outcomes', leading to a measurable and transparent contribution from business in combating social exclusion and environmental degradation in Europe and around the world;
Diskusia EÚ o PSZ
The EU debate on CSR
17. vyzýva Komisiu, aby v rámci sledovania pokroku v PSZ povzbudzovala väčšiu účasť žien na mnohostrannom fóre, ako aj výmenu informácií o správnych postupoch v oblasti rodovej rovnosti;
Calls on the Commission to encourage, in the monitoring of progress on CSR, greater female participation in the Multi-Stakeholder Forum and the exchange of information and good practices in the field of gender equality;
21. opakuje, že uplatňovanie zodpovedných a nediskriminačných postupov pri prijímaní do zamestnania, podporujúcich zamestnanosť žien a znevýhodnených osôb, v rámci PSZ prispieva k dosiahnutiu lisabonských cieľov;
Reiterates that the implementation, within CSR, of responsible and non-discriminatory recruitment practices that promote the employment of women and disadvantaged persons contribute to the achievement of the Lisbon objectives;
23. v tejto súvislosti navrhuje, aby sa hodnotenie a monitorovanie európskych podnikov uznaných ako zodpovedné rozšírilo o činnosť týchto podnikov a ich subdodávateľov mimo Európskej únie, aby bolo isté, že PSZ prináša prospech aj tretím krajinám, najmä rozvojovým krajinám, v súlade s dohovormi MOP, ktoré sa týkajú najmä slobody vytvárať odborové organizácie, zákazu detskej práce a nútenej práce, a konkrétnejšie žien, migrantov, pôvodného obyvateľstva a menšinových skupín;
Suggests, in this connection, that the assessments and monitoring of European companies acknowledged as being responsible be extended to cover their activities and those of their subcontractors outside the European Union, as well, so as to be sure that CSR also benefits third countries and especially developing countries, in accordance with the ILO conventions concerning, in particular, the freedom to form trade unions, the ban on child labour and that on forced labour, and more specifically women, migrants, indigenous peoples and minority groups;
ES L zo 14.2.1976, s.
OJ L 39, 14.2.1976, p.
26. víta trend posledných rokov, kedy väčšie podniky dobrovoľne uverejňovali sociálne a environmentálne správy; konštatuje, že počet týchto správ od roku 1993 rástol, ale teraz sa relatívne ustálil a len menšina z nich používa medzinárodne schválené normy a zásady, pokrýva celý dodávateľský reťazec podniku alebo obsahuje nezávislé monitorovanie a previerky;
Welcomes the trend for larger companies to publish voluntary social and environmental reports in recent years; notes that the number of such reports had been rising since 1993 but has now become fairly static and that only a minority use internationally accepted standards and principles, cover the company's full supply chain or involve independent monitoring and verification;
29. odporúča Komisii, aby rozšírila zodpovednosť riaditeľov podnikov s viac ako 1000 zamestnancami o osobnú povinnosť minimalizovať akýkoľvek škodlivý sociálny a environmentálny vplyv činnosti podniku;
Recommends that the Commission extends the responsibility of directors of companies with more than 1000 employees to encompass the duty for the directors themselves to minimise any harmful social and environmental impact of companies' activities;
34. vyzýva Komisiu, aby zaviedla mechanizmus, ktorý obetiam vrátane občanov tretích krajín umožní žiadať na vnútroštátnych súdoch členských štátov odškodnenie od európskych podnikov;
Calls on the Commission to implement a mechanism by which victims, including third-country nationals, can seek redress against European companies in the national courts of the Member States;
36. poukazuje na to, že spotrebitelia zohrávajú dôležitú úlohu pri vytváraní podnetov pre zodpovednú výrobu a zodpovedné obchodné postupy; je však presvedčený, že v súčasnosti spotrebitelia túto možnosť nemajú, pretože rozdielne vnútroštátne normy pre výrobky a systémy označovania výrobkov vytvárajú nejasnosti a znižujú význam existujúceho sociálneho označovania výrobkov; zároveň upozorňuje na to, že prispôsobovanie sa rozličným vnútroštátnym požiadavkám a normám spôsobuje podnikom značné náklady; poukazuje aj na to, že vytváranie monitorovacích mechanizmov na kontrolu sociálneho označovania výrobkov je drahé, a to najmä pre menšie krajiny;
Points out that consumers play an important part when it is a question of creating incentives for responsible production and responsible business practice; however, believes that the situation is at present impenetrable for consumers on account of confusion between the different national product standards and product labelling schemes, all of which is helping to undermine the existing social product labels; draws attention to the fact that, at the same time, considerable costs are incurred by companies when switching between many different national requirements and standards; also points out that it is expensive to set up monitoring mechanisms to oversee social product labelling, particularly for smaller countries;
39. pripomína, že sa už uvažovalo o menovaní ombudsmana EÚ pre PSZ, ktorý by na žiadosť podnikov alebo inej skupiny zainteresovaných strán viedol nezávislé vyšetrovanie otázok súvisiacich s PSZ; vyzýva na ďalšie zváženie tohto a podobných návrhov v budúcnosti;
Recalls previous consideration given to the appointment of an EU ombudsman on CSR to undertake independent enquiries on CSR-related issues at the request of companies or any stakeholder group; invites further reflection on this and similar proposals in the future;
Lepšia regulácia a PSZ
Better Regulation and CSR
42. opakuje, že Komisia a národné, regionálne a miestne vlády v EÚ by mali vynaložiť zásadné úsilie a využiť príležitosti, ktoré priniesla revízia smerníc o verejnom obstarávaní v roku 2004, a podporiť PSZ tým, že v zmluvách uplatnia sociálne a environmentálne ustanovenia, ktoré podľa potreby vylúčia určité spoločnosti (vrátane prípadov korupcie); Komisia, Európska investičná banka a Európska banka pre obnovu a rozvoj by mali uplatňovať prísne sociálne a environmentálne kritériá na všetky granty a pôžičky, ktoré poskytnú podnikom súkromného sektora, pričom musí existovať jasný mechanizmus na podávanie sťažností; vychádzajúc z príkladu prepojenia verejného obstarávania a zhody so základnými dohovormi MOP a usmerneniami OECD v Holandsku a s normou SA8000 vo viacerých talianskych provinciách; pripomína, že členské štáty by mali prijať kroky, ktoré zabezpečia súlad vývozných úverových záruk s najprísnejšími environmentálnymi a sociálnymi kritériami a zabránia ich použitiu v projektoch, ktoré sú v rozpore so stanovenými cieľmi politiky EÚ napríklad v oblasti energetiky a zbraní;
Restates that major efforts should be undertaken by the Commission and EU governments at national, regional and local level to use the opportunities provided by the revision of the Public Procurement Directives in 2004 to support CSR by applying social and environmental clauses to their contracts, to disqualify companies where necessary including in instances of corruption; and for the Commission, the European Investment Bank and the European Bank of Reconstruction and Development to apply strict social and environmental criteria to all grants and loans allocated to private sector companies, backed by clear complaints mechanisms; building on the example linking public procurement and compliance with the ILO Core Conventions and OECD Guidelines in the Netherlands and with the SA8000 CSR standard by several Italian provinces; recalls that Member States should take steps to ensure that any export credit guarantees comply with the highest environmental and social criteria and should not be used for projects that run counter to agreed EU policy goals concerning, for example, energy or armaments;
Začlenenie PSZ do politík a programov EÚ
Mainstreaming CSR in EU policies and programmes
58. zdôrazňuje význam úlohy sociálnych partnerov v rámci podpory ženskej zamestnanosti a boja proti diskriminácii; povzbudzuje ich, aby sa v rámci PSZ chopili iniciatívy v prospech väčšej účasti žien v podnikových výboroch, pracovných výboroch a v inštanciách sociálneho dialógu;
Stresses the importance of the role of the social partners in promoting women’s employment and combating discrimination; encourages them to take initiatives, within a CSR framework, to encourage increased participation by women in company boards , works councils and social dialogue bodies;
Príspevok Európy ku globálnej podnikovej sociálnej zodpovednosti
Europe's contribution to Global Corporate Social Responsibility
65. vyzýva členské štáty a Komisiu na podporu a propagáciu dodržiavania základných noriem Medzinárodnej organizácie práce (MOP) ako súčasti podnikovej sociálnej zodpovednosti (PSZ) podnikov v oblastiach, kde vykonávajú svoju činnosť;
Calls on the Member States and Commission to support and promote respect for the core standards of the International Labour Organization (ILO) as a factor in the corporate social responsibility (CSR) of undertakings in the areas in which they operate;
71. vyzýva na podporu rozvoja Global Reporting Initiative tým, že sa vedúce spoločnosti EÚ vyzvú, aby sa zúčastňovali na novom odvetvovom prístupe zahŕňajúcom oblasti ako stavebníctvo, chemický priemysel a poľnohospodárstvo; na podporu výskumu o účasti MSP, na umožnenie aktívnej pomoci najmä v stredo- a východoeurópskych krajinách a na vytvorenie indexov udržateľnosti v spojení s burzami na vznikajúcich trhoch;
Calls for support for the development of the Global Reporting Initiative by inviting leading EU companies to participate in new sectoral approaches covering such areas as construction, chemicals and agriculture; to foster research on participation by SMEs, to enable outreach work particularly in central and eastern European countries, and to develop sustainability indices in conjunction with stock exchanges in emerging markets;
73. v zásade víta diskusie, ktoré sa uskutočňujú v Medzinárodnej organizácii pre štandardizáciu, o vytvorení noriem sociálnej zodpovednosti, a vyzýva európskych zástupcov, aby zabezpečili, že výsledok takýchto diskusií bude v súlade s medzinárodnými normami a dohodami a umožní rozvoj paralelných metód externého hodnotenia a certifikácie;
Welcomes in principle the discussions taking place in the International Standards Organisation on creating a standard for social responsibility and calls on European representation to ensure any outcome is consistent with international standards and agreements, and with the opportunity to develop parallel methods of external assessment and certification;
Podniková sociálna zodpovednosť symbolizuje podnik, ktorý preberá bezprostrednejšiu zodpovednosť za riadenie svojho sociálneho a environmentálneho dopadu, stáva sa otvorenejšie zodpovedným nielen voči svojim zamestnancom a ich odborovým zväzom, ale aj voči širším „zúčastneným stranám“ vrátane investorov, spotrebiteľov, miestnych spoločenstiev, environmentálnych a iných záujmových skupín.
Corporate Social Responsibility represents business taking more direct responsibility for managing its social and environmental impact, becoming more openly accountable not simply to employees and their trade unions, but also to wider 'stakeholders' including investors, consumers, local communities, environmental and other interest groups.
Vzostup PSZ môžeme chápať ako reakciu na škandály v priebehu posledných dvoch desaťročí, ktoré sa týkali hlavne amerických podnikov, rovnako ako priamu reakciu zvnútra a zvonka podnikového spoločenstva na priame zapojenie do plnenia úloh, akými sú napríklad klimatické zmeny, sociálne vylúčenie a svetová chudoba, ktoré sa v období hospodárskej globalizácie stali predmetom rastúceho záujmu.
The rise of CSR can be seen as a response to scandals over the past two decades, involving mainly American corporations, as well as a direct response from within and outside the business community to engage directly in meeting challenges such as climate change, social exclusion and world poverty that have become of increasing concern in an era of economic globalisation.
Toto je tretia správa a uznesenie Európskeho parlamentu, ktorú som ako spravodajca navrhol na túto tému od roku 1999.
As Rapporteur, this is the third European Parliament report and resolution I have drafted on this subject since 1999.
Pri stretnutiach s mnohými účastníkmi „hnutia“ PSZ ma ohromilo, ako – v najlepšom zmysle slova – títo účastníci prinášajú vzrušenie a nadšenie do konfrontácie s úlohami novej doby, vytvárajú odlišnú predstavu podniku v spoločnosti, sú ochotní podstúpiť riziká pri nadväzovaní nových partnerstiev prekračujúcich tradičné medze a cítia skutočný záväzok zmeniť niečo v tomto zložitom a neľahkom svete.
In meeting countless participants in the CSR "movement" I have been struck at how - at best - those involved carry an excitement and enthusiasm about confronting these challenges of a new era, creating a different vision for business in society, a willingness to take risks in forging new relationships beyond traditional boundaries, a genuine commitment to making a difference in a complex and difficult world.
Medzi priaznivcami a kritikmi sú stále niektorí, ktorí PSZ vnímajú v podstate ako nástroj vzťahov s verejnosťou, prostredníctvom ktorého sa dá vyhnúť zodpovednosti podnikov za sociálne alebo environmentálne problémy.
Amongst supporters and critics, there remain some who see CSR as essentially a public relations tool to evade or obstruct business responsibility for social or environmental problems.
Okrem toho, v spoločenstve podnikov existuje mnoho takých, ktoré uplatňujú PSZ, ale nedávajú to do súvislosti so žargónom ani aparátom spojeným s tým, čo sa stalo svojim vlastným pričinením odvetvím.
In addition there are many in the business community who practise CSR, but who do not relate to the jargon and apparatus associated with what has become an industry in its own right.
PSZ predsa len dokázala, že nie je ani prechodnou módou ani štýlom, podniky aj politickí vodcovia priznávajú svoju vlastnú zodpovednosť za jej napredovanie.
Nevertheless CSR has proved it is neither a fad nor a fashion, with both business and political leaders recognising our own responsibility to move it forward.
Reakcia EÚ na diskusiu o PSZ vznikla na základe výzvy Komisie pre podniky, aby pomohli v boji proti sociálnemu vylúčeniu v polovici 90. rokov, uznesenia Európskeho parlamentu z roku 1999, ktoré vyzýva k záväznému kódexu správania na riadenie celosvetovo harmonizovaných environmentálnych, pracovných a ľudských právami podnikov EÚ, ako aj výzvy z roku 2000 pre hlavy štátov EÚ podnikom, aby podporovali PSZ ako súčasť lisabonského programu.
The EU response to the CSR debate emanated from the Commission's call to business to help combat social exclusion in the mid 1990s, the European Parliament resolution of 1999 calling for a binding code of conduct to govern EU companies' environmental, labour and human rights compliance worldwide, together with the 2000 call of EU Heads of State for businesses to support CSR as part of the Lisbon Agenda.
Zelená a biela kniha Komisie o PSZ zo začiatku roku 2000 začlenila PSZ do programu inštitúcií EÚ a vytvorením európskeho viacstranného fóra umožnila skutočnú diskusiu medzi zúčastnenými stranami, hoci Komisia je často znechutená tradičnými domnienkami a spôsobmi práce sociálnych partnerov na úrovni EÚ.
The Commission Green and White Papers on CSR in the early 2000s put CSR on the agenda for EU institutions, and the setting up of a European Multistakeholder Forum enabled a genuine debate to take place amongst stakeholders, although one frequently frustrated by traditional assumptions and ways of working of social partners at the EU level.
Tieto postupy mali úspech pri podporovaní diskusie o PSZ v rámci celej EÚ, ale väčšinou neuspeli pri riešení toho, čo by mohla EÚ upraviť na „pridanie hodnoty“ k tejto diskusii, alebo pri podniknutí konkrétnych krokov na podporu zodpovedných podnikov.
These processes succeeded in fostering an EU-wide debate on CSR, but largely failed to address what the EU could itself do to 'add value' to the debate, or to take concrete actions to promote responsible business.
Nasledovali dve postupné oneskorenia Komisie v zverejnení reakcie v priebehu dvoch rokov spôsobené neochotou konfrontovať základnú polarizáciu medzi tými podnikmi a inými zúčastnenými stranami, ktoré chceli PSZ vnímať na základe požiadaviek transparentnosti stanovených pomocou vonkajšieho overenia alebo právnych predpisov s jednoznačnou úlohou pre zúčastnené strany a tými, ktorí chceli PSZ vnímať len ako cvičenie vykonávané podnikmi, ktoré by sa malo vyvíjať bez vstupných údajov verejnej politiky nad rámec prejavov, tlačových konferencií a slávnostných ocenení.
There followed successive delays by the Commission in publishing its response over two years, caused by an unwillingness to confront the fundamental polarisation between those amongst business and other stakeholders who want to see CSR subject to transparency requirements laid down through external verification and/or legislation with an explicit role for stakeholders, and those who want to see CSR as a business-only led exercise which should evolve without public policy input beyond speeches, press conferences and awards ceremonies.
Komisia sa napokon rozhodla odstúpiť od diskusie vytvorením oznámenia silne podporujúceho antiregulačný prístup.
The Commission ultimately decided to opt-out from the debate, producing a Communication firmly backing an anti-regulation approach.
Komisári usporiadali sériu súkromných stretnutí s vybranými zástupcami podnikov, aby rokovali o texte oznámenia, neskôr označeného ako „dohodnutý “ podnikmi a osobne sa stretli len so zúčastnenými mimovládnymi organizáciami, aby prediskutovali jeho obsah vyplývajúci zo zverejnenia.
Commissioners held a series of private meetings with selected company representatives to negotiate on the text of the Communication, then described it as "agreed" by business, and only met personally with interested NGOs to discuss its contents following on from publication.
Kľúčový úradník Komisie zodpovedný za PSZ bol odvolaný zo svojej pozície možno aj preto, aby sa uvoľnila cesta tomuto novému „konsenzu“.
The key Commission official responsible for CSR appears to have been moved from his job, perhaps to make way for this new 'consensus'.
Unikla krátka správa z Organizácie európskych zamestnávateľov (UNICE), ktorá opísala oznámenie ako „skutočný úspech“, pretože „výhody pre ostatné zúčastnené strany ... nebudú mať žiadny skutočný dopad“.
A leaked memo from the European employers organisation UNICE described the Communication as a "true success" because "concessions to other stakeholders... will have no real impact".
Spochybnila sa tým úprimnosť zvolania viacstranného fóra PSZ na poslednú chvíľu a naznačuje to, že Komisia možno umožnila neprimerané podnikové lobovanie v rozpore so svojou vlastnou iniciatívou transparentnosti z novembra 2005.
This has cast doubt on the sincerity of a last-minute change to reconvene the CSR Multistakeholder Forum, and suggests the Commission may have allowed excessive corporate lobbying in contradiction to its own Transparency Initiative of November 2005.