natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hovorí sa, že za posledných 15 rokov sa nedosiahla žiadna konvergencia sadzieb spotrebnej dane premietnutá do spotrebiteľských cien.
It is commonly said that the last 15 years have not achieved convergence of excise duty rates as reflected in consumer prices.
Dôvodom tejto skutočnosti nie je revalorizácia minimálnych sadzieb, ale práve ich vysoká, ba dokonca rastúca výška v jednotlivých členských štátoch.
The reason behind this fact is not the revalorisation of minimum rates but the very high and even mounting level of tax in different Member States.
S cieľom dosiahnuť cieľ konvergencie daňových sadzieb a vzhľadom na sprievodné relatívne mierne narušenie vnútorného trhu je potrebný všeobecný súhlas k tomu, aby sa od členských štátov s vysokým zdaňovaním žiadalo, aby znížili svoje sadzby spotrebnej dane.
In order to achieve the goal of converging tax rates and the accompanying relatively moderate distortion in the internal market, a general agreement is necessary to request the heavily taxing Member States to bring down their excise duty rates.
(7c) Členské štáty, ktoré si želajú zvýšiť minimálne sadzby napríklad z dôvodu zohľadnenia inflácie, to môžu slobodne urobiť.
(7c) Member States wishing to increase the minimum rates, in order to take account of inflation for example, are free to do so.
ODÔVODNENIE 7D (nové)
RECITAL 7 D (new)
(7d) Niektoré členské štáty stanovili sadzby spotrebnej dane z alkoholu a alkoholických nápojov na úrovne, ktoré sú v niektorých prípadoch až desaťnásobne vyššie ako minimálne sadzby, aj napriek tomu, že tieto sadzby už zohľadňovali infláciu.
(7d) Certain Member States have set excise rates on alcohol and alcoholic beverages at levels that are up to ten times higher than the minimum rates, even if these were in line with inflation.
ODÔVODNENIE 7E (nové)
RECITAL 7 E (new)
(7e) Súčasné minimálne výšky spotrebnej dane významne povzbudzujú tieňové hospodárstvo najmä v dvoch najnovších členských štátoch, Bulharsku a Rumunsku.
(7e) Existing minimum levels of excise duties represent an important incentive for the informal economy, especially in the two newest Member States , Bulgaria and Romania .
HDP na jedného obyvateľa sa medzi jednotlivými členskými štátmi EÚ významne líši.
GDP per capita varies greatly in the EU.
V dôsledku toho majú minimálne výšky spotrebnej dane na jednotlivé členské štáty rôzny dosah a oveľa viac zaťažujú spotrebiteľov v krajinách ako Bulharsko a Rumunsko.
As a result, minimum levels of excise duties have a different impact on different Member States and impose a much higher burden on consumers in countries like Bulgaria and Romania .
Logickým dôsledkom je zvýšená činnosť tieňového hospodárstva.
Increased informal economic activities are the logical consequence.
ODÔVODNENIE 7F (nové)
RECITAL 7 F (new)
(7f) Členské štáty, ktoré sa obávajú narušenia hospodárskej súťaže na jednotnom trhu v dôsledku zvýšenia objemu cezhraničného obchodu medzi ich štátom a susedným členským štátom, ktorý uplatňuje výrazne nižšie sadzby, môžu slobodne znížiť ich vlastné sadzby.
(7f) Member States which fear distortions of competition on the single market following the increase in cross-border trade between themselves and a neighbouring Member State applying significantly lower rates are free to lower their rates.
ODÔVODNENIE 7G (nové)
RECITAL 7 G (new)
(7g) Stanovenie sadzby spotrebnej dane prislúcha členským štátom a nemali by sa predpisovať minimálne sadzby, pokiaľ nie sú stanovené maximálne sadzby.
(7g) It is up to Member States to set the level of their excise rates and there is no need to lay down minimum rates in the absence of maximum rates.
(8) Smernica 92/84/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,
(8) Directive 92/84/EEC should, therefore, be amended accordingly ,
(8) Smernica 92/84/CEE by sa preto mala úplne zrušiť.
(8) Directive 92/84/EEC as a whole should, therefore, be repealed ,
Článok 1, článok 3 odsek 1 pododsek 1 a Články 4, 6 a 8 (smernica 92/84/EHS)
Article 1, Article 3 (1), subparagraph 1, and Articles 4, 6 and 8 (Directive 92/84/EEC)
Smernica 92/84/ES sa mení a dopĺňa takto :
Directive 92/84/EEC is amended as follows:
„Článok 1
“Article 1
Najneskôr do 1. januára 2008 uplatňujú členské štáty minimálne sadzby spotrebnej dane v súlade s ustanoveniami tejto smernice.“
Not later than 1 January 2008, Member States shall apply minimum rates of excise duty in accordance with the rules laid down in this Directive.”
„Od 1. januára 2008 je minimálna sadzba spotrebnej dane z alkoholu a alkoholu obsiahnutého v iných nápojoch, ako sú uvedené v článkoch 4, 5 a 6, stanovená na 720 EUR na hektoliter čistého alkoholu.“
“As from 1 January 2008, the minimum rate of excise duty on alcohol and alcohol contained in beverages other than those referred to in Articles 4, 5 and 6 shall be fixed at EUR 720 per hectolitre of pure alcohol.”
„Článok 4
“Article 4
Od 1. januára 2008 je minimálna sadzba spotrebnej dane z medziproduktov stanovená na 59 EUR na hektoliter produktu.“
As from 1 January 2008, the minimum rate of excise duty on intermediate products shall be fixed at EUR 59 per hectolitre of product.”
„Článok 6
“Article 6
Od 1. januára 2008 je minimálna sadzba spotrebnej dane z piva stanovená na základe konečného produktu :
As from 1 January 2008, the minimum rate of excise duty on beer shall be fixed at one of the following rates, by reference to the finished product:
a) 0,98 EUR na hektoliter/stupeň Plató ;
(a) EUR 0.98 per hectolitre/degree Plato;
b) 2,45 EUR na hektoliter/stupeň alkoholu.“
(b) EUR 2.45 per hectolitre/degree of alcohol.”
Odchylne od článku 1 môžu členské štáty, ktoré k 31. decembru 2007 uplatňovali spotrebnú daň, ktorej sadzbu by museli zvýšiť minimálne o 10 % v snahe dosiahnuť minimálne sadzby ustanovené v článkoch 3, 4 a 6, odložiť uplatňovanie minimálnych sadzieb spotrebnej dane do 1. januára 2009.
By way of derogation from Article 1, Member States which on 31 December 2007 applied excise duty at a rate such that an increase of 10% or more would be required in order to reach the minima laid down in Articles 3, 4 and 6 may postpone the application of the minimum rates of excise duty until 1 January 2009.
V prípade, že sa vyžaduje zvýšenie sadzby minimálne o 20 %, uplatňovanie minimálnych sadzieb spotrebnej dane sa odloží do 1. januára 2010.“
Where an increase of 20% or more would be required, application of the minimum rates of excise duty may be postponed until 1 January 2010.”
„Článok 8
“Article 8
Každé štyri roky, prvýkrát najneskôr do 31. decembra 2010, Komisie preskúma sadzby spotrebnej dane ustanovené v tejto smernici.
Every four years, and for the first time not later than 31 December 2010, the Commission shall examine the rates of excise duty laid down in this Directive.
Predloží prípadne aj správu alebo návrh.
Where appropriate, it shall adopt a report or a proposal.
Rada v súlade s článkom 93 zmluvy prijme potrebné opatrenia.“
The Council, acting in accordance with Article 93 of the Treaty, shall adopt the necessary measures.”
Členské štáty s nižšou výškou spotrebnej dane denominovanej v EUR sú vlastne tie, ktoré vykazujú HDP na obyvateľa nižší než priemer EÚ a zaostávajú v úrovni miezd.
Member States with a lower level of excise duty rates denominated in EUR coexist with States having a lower than average GDP per capita level and lagging behind as regards the wage level.
Okrem toho je pozoruhodné, že tieto „doháňajúce krajiny“ sú nútené vstúpiť do eurozóny, len čo splnia potrebné kritériá.
Moreover, it should be noted that these ‘catching up’ countries are obliged to join the euro zone as soon as they qualify.
V dôsledku toho, že vstup do eurozóny je podmienený trvalo udržateľnou nízkou mierou inflácie, každé zvýšenie spotrebnej dane musí byť zavedené bez toho, že by sa protiinflačná politika odklonila od dodržiavania klesavej tendencie indexu spotrebiteľských cien.
Due to the fact that accession to the euro zone lays down a low standard inflation rate maintained in a sustainable manner, any rise in excise duty must be implemented without distracting the anti-inflation policy from keeping the CPI on a downward trajectory.
Kódex správania
Code of Conduct
Na návrh Komisie členské štáty do 31. decembra 2009 stanovia kódex správania, ktorý stanovuje, že tie členské štáty, ktoré ukladajú sadzby spotrebnej dane vyššie ako priemer EÚ, by mali prijať opatrenia s cieľom zmraziť svoje spotrebné dane a postupne ich znižovať v závislosti od stavu svojich hospodárskych cyklov.
The Member States, on a proposal from the Commission, shall lay down a Code of Conduct no later than 31 December 2009 in which the Member States levying excise duty rates above the EU average should take measures with a view to freezing their excise duties and reducing them gradually, depending on the status of their economic cycles.
Členské štáty, ktoré ukladajú spotrebné dane nižšie ako priemer EÚ by nemali na základe opatrení z 1. januára 2007 spotrebné dane znižovať, ale mali by skôr zvážiť zvýšenie svojich sadzieb o primeranú výšku v závislosti od stavu svojich hospodárskych cyklov.
Member States levying excise duties falling short of the EU average should not decrease the excise duty rates based on the measures of 1 January 2007 but should consider raising their rates by an appropriate amount, depending on the status of their economic cycles.
Uplatňovanie kódexu správania by malo byť po prvý raz revidované v štvrtom roku od jeho prijatia.
The implementation of the Code of Conduct shall be reviewed for the first time in the fourth year after its adoption.
Rovnaké ako pri pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 14.
Same as Amendment 14.
Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne ustanovenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 31. decembra 2007.
Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive by 31 December 2007 at the latest.
Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení a tabuľku zhody medzi týmito ustanoveniami a touto smernicou.
They shall forthwith communicate to the Commission the text of those provisions and a correlation table between those provisions and this Directive.
Legislatívny kontext
Legislative context
Dňa 8. septembra 2006 prijala Európska komisia návrh smernice, ktorým sa mení a dopĺňa smernica 92/84/EHS o aproximácii sadzieb spotrebnej dane na alkohol a alkoholické nápoje
On 8 September 2006 the Commission adopted a proposal for a directive amending Directive 92/84/CEE on the approximation of the rates of excise duty on alcohol and alcoholic beverages
Na základe štatistických údajov Eurostatu o ročnej miere zmeny HISC (harmonizovaný index spotrebiteľských cien) Komisia vypočítala, že celková miera inflácie v EÚ medzi rokmi 1993 a 2006 predstavovala rádovo 31 %.
Based on Eurostat data on the annual rate of change of the HICP (harmonized index of consumer prices), the total inflation rate for the period between 1993 and 2006 has been estimated by the Commission at around 31%.
Sadzba vyjadrená v
Rate expressed per
Súčasná minimálna sadzba
Present minimum rate
Minimálna navrhovaná sadzba
Proposed minimum rate
Toto zvýšenie minimálnych sadzieb pre pivo, čistý alkohol a medziprodukty by sa týkalo 9 z 27 členských štátov, ktoré by boli nútené zvýšiť nimi uplatňované sadzby spotrebnej dane.
This increase in the minimum rate for beer, pure alcohol and intermediate products apparently concerns nine of the 27 Member States, which should increase their respective excise rates.
Medzi dotknuté členské štáty patrí Lotyšsko, Malta, Česká republika, Nemecko, Luxembursko, Litva, Španielsko, Rumunsko a Bulharsko.
The Member States concerned are Latvia, Malta, the Czech Republic, Germany, Luxembourg, Lithuania, Spain, Romania and Bulgaria.
Ostatné členské štáty uplatňujú sadzby, ktoré sú vyššie ako minimálne sadzby.
The other Member States already apply rates which are above the minimum rates.
Niektoré členské štáty, ako Spojené kráľovstvo, Írsko, Fínsko a Švédsko uplatňujú sadzby, ktoré ďaleko prevyšujú minimálne sadzby.
Some Member States, such as the United Kingdom, Ireland, Finland and Sweden, apply rates which are well above the minimum rates.
Napríklad v prípade piva sú uplatňované sadzby vyššie ako 15 € za hektoliter a za stupeň alkoholu hotového výrobku, v porovnaní s minimálnou sadzbou 1,87 €, ktorá by sa po návrhu Komisie mala zvýšiť na 2,45 €.
With regard to beer, for example, the rates applied are higher than €15 per hectolitre per degree of alcohol of the finished product compared with the minimum rate of €1.87 which would be raised to €2.45 as a result of the Commission proposal.
Argumenty Európskej komisie
The Commission's arguments
Jedným z hlavných argumentov, ktoré predložila Rada a Komisia s cieľom zvýšenia minimálnych sadzieb spotrebnej dane z alkoholu a alkoholických nápojov je obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže a podpora jednotného trhu.
One of the main arguments put forward by the Council and the Commission to increase the minimum rates of excise duty on alcohol and alcoholic beverages is the need to reduce distortions of competition and to promote the single market.
Vplyv takéhoto zvýšenia minimálnych sadzieb by však bol minimálny, pretože rozdiely medzi členskými štátmi by zostali značné.
However, the impact of such an increase in minimum rates would be minimal as significant disparities would continue to exist between Member States.
Ďalším predloženým argumentom je boj proti narušovaniu hospodárskej súťaže, ktoré je priamo naviazané na rozdielne sadzby medzi susediacimi členskými štátmi.
Another argument used is the need to combat distortions of competition linked directly to rate disparities between neighbouring Member States.
Vplyv zvýšenia minimálnych sadzieb by na tejto situácii nič nezmenil.
The impact of an increase in minimum rates would make no difference.
Napríklad úroveň cezhraničného obchodu medzi Spojeným kráľovstvom a Francúzskom ako aj medzi Fínskom a Estónskom nebude zasiahnutá zvýšením minimálnych sadzieb vzhľadom na to, že sa týchto štátov netýka.
For instance, cross-border trade between the United Kingdom and France or between Finland and Estonia will not be affected by an increase in minimum rates as these countries are not concerned.
Spotrebná daň z piva s 5 % obsahom alkoholu je v Českej republike a na Malte 0,09 € a vo Fínsku 1,43 €.
For instance, excise duty on a litre of beer at 5% abv is €0.09 in the Czech Republic and Malta and €1.43 in Finland.
Za 70 cl nešumivého vína s maximálne 15 % obsahom alkoholu je treba vo Francúzsku zaplatiť 0,02 € a v Írsku 1,91 €.
The rate for 70cl of still wine at 15% abv is € 0.02 in France and € 1.91 in Ireland.
Za 70 cl šumivého vína s 15 % obsahom alkoholu je maximálna spotrebná daň vo Francúzsku 0,06 € a v Írsku 3,82 €.
Excise duty on 70cl of sparkling wine at 15% max. abv is € 0.06 in France and €3.82 in Ireland.
Za 70 cl medziproduktu s 22 % obsahom alkoholu je potrebné v Grécku zaplatiť 0,31 € a vo Fínsku 4,94 €.
The rate for 70cl of an intermediate product at 22% max. abv is €0.31 in Greece and €4.94 in Finland.
70 cl liehovín so 40 % obsahom alkoholu zdaňuje Cyprus 1,68 € a Švédsko 15,41 €.
Finally, the rate for 70cl of spirits at 40% abv is € 1.68 in Cyprus and €15.41 in Sweden.
Ak členské štáty, ktoré doposiaľ uplatňujú minimálne sadzby stanovené v roku 1992, chceli tieto sadzby zvýšiť či už z dôvodu vyhnutia sa poklesu skutočnej hodnoty týchto sadzieb, alebo z dôvodu zvýšenia ich daňových príjmov, mohli a stále majú možnosť to urobiť.
If those Member States which still apply the minimum rates set in 1992 had wished to increase them, either to avoid reducing the real value of these rates or to increase their tax revenues, they could have done so and are still free to do so.
Ak sa tak v prípade niektorých členských štátov nestalo, je z toho potrebné vyvodiť záver, že dotknuté členské štáty, z ktorých sú tri zo starých a šesť z nových členských štátov, majú k takémuto konaniu pádne dôvody, ktoré je potrebné rešpektovať.
If this was not the case for some Member States, we can conclude that these Member States, including three old and six new Member States, had valid reasons, which should be respected.
Členské štáty, ktoré stanovili výšku sadzieb spotrebných daní výrazne vyššie ako minimálne sadzby, a ktoré sa sťažujú na narastajúci objem cezhraničného obchodu, by nemali zabúdať na fakt, že zvyšovanie objemu cezhraničného obchodu prostredníctvo voľného pohybu tovaru je jedným z cieľov jednotného trhu.
Member States which have set the excise duty rates in question at levels far higher than the minimum rates and which complain of growing cross-border trade should be aware that the increase in cross-border trade through the free movement of goods is one of the objectives of the single market.
Daňová konkurencia na jednotnom trhu je úplne legitímna.
Tax competition is perfectly legitimate in the single market.
Nie je dôvod hovoriť o narušení hospodárskej súťaže vyplývajúceho z rozdielnych sadzieb, pretože členské štáty majú možnosť slobodne stanoviť výšku týchto sadzieb.
There is no reason to consider that there is a distortion of competition as a result of different rates in so far as Member States are free to set such rates as they wish.
Minimálne sadzby, ktoré boli stanovené v roku 1992 a uplatňované menšinou súčasných členských štátov, nezabránili ostatným členským štátom prehlbovať priepasť medzi sadzbami uplatňovanými v súčasnosti 27 členskými štátmi prostredníctvom opakovaného zvyšovania ich sadzieb.
The minimum rates set in 1992 and applied by a minority of the current Member States have not prevented the other Member States from widening the gap between rates currently applied by the 27 Member States by repeatedly increasing their rates.
Stanovenie minimálnych sadzieb preto už nemá žiadne opodstatnenie.
Setting minimum rates is therefore no longer justified.
Príslušné právne predpisy Spoločenstva je treba zrušiť.
Community legislation on the matter should be abolished.
V tejto súvislosti je vhodné upozorniť na fakt, že príjmy zo spotrebných daní predstavujú v priemere 2,7 % HDP v EÚ 25.
In this connection, it should be noted that income from excise duties and consumption taxes accounts for an average of 2.7% of GDP in the 25-member EU.
Spotrebné dane z ropných produktov a z tabaku, a v niektorých členských štátoch aj z energií, predstavujú najväčšiu časť z tohto percentuálneho podielu.
Excise duties on oil products and tobacco and, in some Member States, energy account for the bulk of this figure.
V členských štátoch, ktoré uplatňujú sadzby spotrebnej dane z alkoholických nápojov blízke minimálnym sadzbám, tvoria príjmy z týchto daní iba malú časť z tohto percentuálneho podielu.
In Member States which apply excise rates on alcoholic beverages around the minimum rates, the tax revenues generated account for a tiny proportion of this figure.
V prípade Nemecka boli v roku 2002 príjmy zo spotrebných daní z piva vo výške 808,99 miliónov €, príjmy zo spotrebnej dane z cigariet boli vo výške 13346,42 miliónov €, to znamená viac o 13 miliárd €.
In the case of Germany, revenue from excise duty on beer in 2002 was €808.99 million and the tax revenue from excise duty on cigarettes was €13 346.2 million.
Daňové príjmy zo spotrebnej dane z bezolovnatého benzínu boli vo výške 22,7 miliárd €.
The tax revenue generated by excise duty on unleaded petrol was €22.7 million.
Spotrebné dane z alkoholických výrobkov teda v porovnaní s daňovými príjmami zo spotrebných daní z tabaku a ropných produktov predstavujú pre štátnu pokladnicu relatívne malý príjem.
Thus, excise duty on alcohol products accounts for fairly limited tax revenues compared with those generated by tax duty on tobacco and oil products.
V konečnom dôsledku, ak zohľadníme administratívne a byrokratické náklady spojené s výberom spotrebných daní, vo väčšine prípadov umožňujú príjmy vytvorené spotrebnými daňami z alkoholu tieto náklady iba pokryť a čistý príjem je minimálny, prípadne nie je žiadny v členských štátoch, ktoré uplatňujú minimálne sadzby.
Lastly, when one considers the bureaucratic and administrative costs related to the collection of excise duty, the revenues generated by excise duty on alcohol barely cover these costs in most cases and the net income is minimal if not inexistent in Member States which apply minimum rates.
Prečo by sa im mali určovať minimálne sadzby, keď si voľne môžu stanoviť vyššie sadzby v závislosti od ich rozpočtových potrieb?
Why impose minimum rates on them when they are free to set higher rates according to their budgetary needs?
Existencia minimálnych sadzieb nemala počas 15 rokov žiaden vplyv na zblíženie sadzieb spotrebných daní na alkohol a alkoholické nápoje a v ničom neprispieva k vyriešeniu údajného narušenia hospodárskej súťaže.
The existence of minimum rates has in 15 years had no effect on the approximation of excise duty on alcohol and alcoholic beverages and is not helping to solve the alleged distortions of competition.
Zvyšovanie objemu cezhraničného obchodu nie je výsledkom minimálnych sadzieb, ale prehnaných sadzieb uplatňovaných severskými členskými štátmi.
The increase in cross-border trade is not the result of the minimum rates but of the excessive rates applied by northern Member States.
Komisia zdôrazňuje minimálny vplyv svojho návrhu na zvýšenie minimálnych sadzieb spotrebných daní na alkoholické nápoje na zvýšenie koncových cien.
The Commission stresses the minimal impact of its proposal to increase minimum rates of excise duty on alcoholic beverages on final prices.
Zabúda však, že každé zvýšenie minimálnych sadzieb sa odrazí na koncových cenách prostredníctvom znásobovacieho účinku (DPH a ziskové marže) a bude mať tak inflačný efekt, hlavne v nových členských krajinách, ktoré sú oprávnene proti tomuto návrhu.
It overlooks the fact that any increase in the minimum rates will have an impact on final prices through its multiplier effects (VAT and profit margins) and would therefore have an inflationary impact, especially in the new Member States, which are justifiably opposed to the idea.
Z takéhoto opatrenia nebude mať žiaden zisk ani spotrebiteľ, ani výrobcovia.
Neither consumers nor producers will draw any benefit from this measure.
V takejto situácii stratili minimálne sadzby spotrebnej dane z alkoholu a alkoholických nápojov ich opodstatnenie.
As things stand, the minimum rates of excise duty on alcohol and alcoholic beverages have lost their raison d'être .
Je teda možne ich zrušiť, čo však nezabráni členským štátom zachovať súčasné sadzby, prípadne ich aj zvýšiť na ich vlastnú zodpovednosť.
They can therefore be abolished, and this will not prevent Member States from maintaining the current rates or even increasing them under their own responsibility.
Aproximácia sadzieb spotrebnej dane na alkohol a alkoholické nápoje
Approximation of the rates of excise duty on alcohol and alcoholic beverages
o globálnej Európe – vonkajšie aspekty konkurencieschopnosti
on Global Europe - external aspects of competitiveness
STANOVISKO Výboru pre hospodárske a menové veci Error!
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............22
– so zreteľom na uznesenie z 28. septembra 2006 o hospodárskych a obchodných vzťahoch EÚ s Indiou
– having regard to its resolution of 28 September 2006 on the EU’s economic and trade relations with India
Prijaté texty, P6_TA(2006) 388. ,
Texts Adopted , P6_TA(2006)0388 . ,
– so zreteľom na uznesenie z 25. októbra 2006 o výročnej správe Komisie pre Európsky parlament o antidumpingových, antisubvenčných a ochranných opatreniach tretích krajín voči Spoločenstvu (2004)
– having regard to its resolution of 25 October 2006 on the annual report from the Commission to the European Parliament on third country anti-dumping, anti-subsidy and safeguard action against the Community (2004)
Prijaté texty, P6_TA(2006) 450. ,
Texts Adopted , P6_TA(2006)0450 . ,
– so zreteľom na uznesenie z 12. októbra 2006 o hospodárskych a obchodných vzťahoch medzi Európskou úniou a združením Mercosur s ohľadom na uzavretie medziregionálnej dohody o pridružení
– having regard to its resolution of 12 October 2006 on economic and trade relations between the EU and Mercosur with a view to the conclusion of an Interregional Association Agreement
Prijaté texty, P6_TA(2006) 419. ,
Texts Adopted, P6_TA(2006)0419 . ,