natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Táto správa z vlastnej iniciatívy o aktuálnych udalostiach a perspektívach vo vzťahu k právu obchodných spoločností má na jednej strane za úlohu reagovať na tieto aktivity Európskej komisie, a na druhej strane rozvíjať strategickú perspektívu Parlamentu pre ďalšie činnosti v oblasti práva obchodných spoločností.
This own-initiative report on recent developments and prospective of company law aims, on one hand, to react on these activities of the European Commission and, on the other hand, to develop a Parliament's strategic perspective for further actions in the field of company law.
Pri zavádzaní Akčného plánu 2003 boli zaznamenaný značný pokrok.
Considerable progress has been made in implementing the Action plan of 2003.
Stále dôležité sú pôvodné ciele akčného plánu zamerané na podporu účinnosti a konkurencieschopnosti podnikov a posilnenia práv akcionárov.
The original aims of the Action plan of fostering efficiency and competitiveness of business and of strengthening shareholders rights remain being important.
Avšak potrebné sú ďalšie kroky spolu s cieľmi stanovenými v obnovenej lisabonskej stratégii, povinnosťou rozšíriť rast a zamestnanosť, posilnením a zvýšením priemyselnej konkurencieschopnosti a zlepšením obchodného prostredia, ako aj s povinnosťou propagovať sociálnu Európu.
Nevertheless, further actions are necessary, which should be guided by the objectives set out in the renewed Lisbon strategy, the commitment to enhance growth and employment, to strengthen and increase industrial competitiveness and to improve the business environment, as well as by the commitment of promoting a Social Europe.
Lepšia regulácia a zjednodušenie sú veľmi dôležité pre zlepšenie vzájomnej zlučiteľnosti a jasnosti právnych predpisov Spoločenstva, predovšetkým v oblasti práva obchodných spoločností.
Better regulation and simplification is very important in order to enhance coherence and clarity of the Community legislation, in particular in the field of company law.
Ale toto by nemal byť jediný cieľ.
However, this should not be the only objective.
Prioritnou by mala byť identifikácia tých oblastí, v ktorých sú potrebné ďalšie iniciatívy na úrovni EÚ s cieľom dosiahnuť uvedené ciele.
Priority should be given to the identification of those areas where further initiatives at EU level are necessary to achieve the above mentioned objectives.
Bolo by potrebné preskúmať, či je potrebná komplexná konsolidácia práva obchodných spoločností jediným právnym aktom, alebo či by v prvom rade mali byť konsolidované len niektoré oblasti práva obchodných spoločností.
It should be examined, whether there is a need for a comprehensive consolidation of company law in one single legal act, or whether as a first step only some areas of company law should be consolidated.
Pri zjednodušení regulačného prostredia by mala Komisia určiť, ktoré smernice by podliehali zrušeniu, kodifikácii, a ktoré by mali byť upravené.
When simplifying the regulatory environment, the Commission should specify which directives would be subject to repeal, to codification, and which ones would be modified.
Stiahnutie návrhov v oblastiach, v ktorých už Komisia zistila záujem spoločností v príslušných oblastiach, nemôže byť odôvodnené lepšou reguláciou.
The withdrawal of proposals in areas where the Commission already has identified an interest of the companies in the areas concerned can not be justified with better regulation.
Ďalšie legislatívne návrhy by sa mali zakladať na širokom a koherentnom prístupe založenom na podrobnom posúdení súčasných právnych predpisov a na hĺbkovom hodnotení vplyvu.
Further legislative proposals should be based on a broad and coherent approach based on a detailed review of the existing legislation and an in depth impact assessment.
Európsky parlament by mal byť priebežne zúčastnený na procese tvorby, určenia a prijatia opatrení na zjednodušenie.
The European Parliament should continuously be involved throughout the process of developing, determining and adopting simplification measures.
Európsky rámec organizačného riadenia podnikov by mal stanoviť riadne inštitucionálne podmienky pre spoločnosti s cieľom propagácie dlhodobej ziskovosti a perspektívy zamestnanosti, určiť mechanizmus, ktorý zabráni zlému riadeniu a zabezpečí transparentnosť a zodpovednosť s ohľadom na investície a ich návratnosť.
A European framework for corporate governance should lay down proper institutional conditions for companies to promote long-term profitability and employment prospects, define mechanisms that prevent mismanagement and guarantee transparency and accountability with regard to investments and their returns.
Modely akcionárov sú porovnávané so modelmi držiteľov balíka akcií.
Shareholder models are contrasted with stakeholder models.
Aby spoločnosť mala dlhodobo čo najväčší zisk a optimálny výkon v sociálnej a hospodárskej oblasti, sú potrebné kontroly a uzávierky.
Checks and balances are needed to enable a company to maximise its profits in the long run and perform optimally in social and economic terms.
Je potrebné pripomenúť, že pracovníci tvoria „ľudský kapitál“ spoločnosti.
It should not be forgotten, that workers are constituting the 'human capital' of a company.
Navyše, zamestnanci nie sú len zmluvnou stranou pracovnej zmluvy, ale aj investormi a občanmi.
Furthermore, workers are not only parties to an employment contract, but at the same time are investors and citizens.
Pracovníci by mali byť vnímaní ako účastníci spoločnosti, práve tak ako akcionári, v tom zmysle, že nesú riziko vyplývajúce z rozhodnutí spoločnosti.
Workers should be seen as participants in the company, just like shareholders, in the sense that they sustain risks arising from the company's choices.
Kódex riadenia by sa mal zakladať na všeobecnom porozumení zo strany organizácií zastupujúcich všetkých držiteľov balíka akcií príslušných finančných a pracovných trhov.
Codes of governance should be based on a common understanding by the organisations representing all the stakeholders of the respective financial and labour markets.
Tieto kódexy riadenia by mali byť zakotvené v zákone pomocou zákonných ustanovení typu „dodržiavať alebo vysvetliť“.
These codes of governance should be anchored in law through mandatory 'comply or explain' provisions.
Podniková sociálna zodpovednosť by už nemala byť považovaná len za výsledok riadenia, ale mala by byť neoddeliteľnou súčasťou riadiaceho procesu.
Corporate social responsibility should not be considered any longer a mere outcome of the governance but it should be an integral part of the process of governance.
Zásady OECD by mali slúžiť ako minimálny štandard, ktorý by mal byť schválený na úrovni EÚ v európskych právnych predpisoch o práve obchodných spoločností a organizačného riadenia podniku.
OECD principles should serve as a minimum standard which should be endorsed at EU level in the European legislation on company law and corporate governance.
Komisia by mala náležite brať do úvahy rôznorodosť národných právnych systémov a predovšetkým rozdiely medzi krajinami s jednoduchým alebo dvojitým systémom predstavenstva.
The Commission should take due account of the diversity of national legal systems, and in particular of the differences between countries with one-tier and two-tier board systems.
Komisia by mala bez váhania predložiť 14. smernicu o práve obchodných spoločností týkajúcu sa cezhraničného presunu sídla akciových spoločností.
The Commission should not hesitate any longer to submit the 14th company law Directive on the cross-border transfer of the registered office of limited companies.
Ale presun sídla sa nesmie využívať na obmedzovanie práv pracovníkov, predovšetkým účasti zamestnancov.
However, the transfer of registered offices must not be used to restrict workers’ rights, in particular employee participation.
Rozprava o „demokracii akcionárov“ by mala byť v rámci širšieho cieľa, ktorý možno označiť ako stanovenie regulačného prostredia, ktoré spája finančné záujmy akcionárov s dlhodobým záujmom spoločnosti a tými, ktorí ju tvoria, ako sú napríklad zamestnanci.
The discussion of “shareholder democracy” should be placed within a broader objective which could be defined as setting up a regulatory environment that aligns the financial interests of shareholders with the long-term interest of the company and its core constituencies, such as employees.
Parlament by sa mal stále zúčastňovať diskusií o ďalších prioritách v práve obchodných spoločností a organizačnom riadení podnikov.
Parliament should continuously be involved in the debate on further priorities in company law and corporate governance.
To znamená, že Parlament je pravidelne informovaný o výsledku diskusií v skupine expertov, ako napríklad Corporate Governance Forum a Advisory Group a o rozhodnutiach, ktoré Komisia prijala ako výsledok práce týchto skupín.
This includes that Parliament is regularly informed about the outcome of the discussion in expert groups, such as the Corporate Governance Forum and the Advisory Group and about the decisions taken by the Commission as a result of the work of these groups.
o aktuálnom vývoji a perspektívach vo vzťahu k právu obchodných spoločností
on Recent developments in and prospects for company law
3. zdôrazňuje, že na účinnú a dlhodobo udržateľnú podporu riadenia obchodných spoločností je dôležité získať si lojalitu akcionárov;
Stresses that, in order to promote corporate governance which is effective and sustainable in the long term, it is important to win the loyalty of the shareholders;
Prijaté texty z toho istého dňa, P5_TA(2004)0346 . a vyzýva Komisiu, aby sa nimi riadila;
Texts Adopted of that date, P5_TA(2004)0346 . and calls on the Commission to act on them;
9. vyzýva Komisiu, aby navrhla opatrenia na zlepšenie cezhraničnej dostupnosti informácií týkajúcich sa odvolávania riaditeľov;
Calls on the Commission to propose measures to enhance the cross-border availability of information regarding the disqualification of directors;
14. zdôrazňuje, že riadenie obchodných spoločností nezahŕňa iba vzťahy medzi akcionármi a manažmentom, ale že pre vyvážené rozhodovanie majú význam aj iné zúčastnené strany v rámci spoločnosti a tieto by mali byť schopné prispievať k rozhodnutiam o stratégii spoločností; predovšetkým by mal existovať priestor na informovanie zamestnancov a konzultácie s nimi;
Stresses that corporate governance is not only about the relationship between shareholders and management, but that other stakeholders within the company are also important for a balanced decision-making process and should be able to contribute to decisions on the strategy of companies; in particular, there should be room for information for and consultation of employees;
Aktuálny vývoj a perspektívy vo vzťahu k právu obchodných spoločností
Recent developments in and prospects for company law
Aktuálne udalosti a perspektívy vo vzťahu k právu obchodných spoločností
Recent developments and prospects in relation to company law
Dátum oznámenia povolenia na schôdzi (článok 45)
Date authorisation announced in plenary (Rule 45)
Dátum oznámenia povolenia na schôdzi (článok 39)
Date authorisation announced in plenary (Rule 39)
o spoločnom znení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o uplatňovaní ustanovení Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia na inštitúcie a orgány Spoločenstva, ktoré schválil zmierovací výbor
on the joint text approved by the Conciliation Committee for a regulation of the European Parliament and of the Council on the application of the provisions of the Aarhus Convention on Access to Information, Public Participation in Decision-making and Access to Justice in Environmental Matters to Community institutions and bodies
– so zreteľom na spoločné znenie, ktoré schválil zmierovací výbor (PE-CONS 3614/2006 – C6‑0156/2006 ),
– having regard to the joint text approved by the Conciliation Committee (PE-CONS 3614/2006 – C6‑0156/2006 ),
– so zreteľom na správu svojej delegácie v zmierovacom výbore ( A6‑0230/2006 ),
– having regard to the report of its delegation to the Conciliation Committee ( A6‑0230/2006 ),
Európske spoločenstvo spolu s pätnástimi členskými štátmi podpísalo dňa 25. júna 1998 Dohovor o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia, viac známy ako Aarhuský dohovor, ktorý vypracovala Hospodárska komisia OSN pre Európu.
On 25 June 1998 the European Community, together with the fifteen Member States, signed the United Nations Economic Commission for Europe (UNECE) Convention on Access to Information, Public Participation in Decision-making and Access to Justice in Environmental Matters, better known as the "Aarhus Convention".
Zámerom tohto dohovoru, ktorý nadobudol platnosť v októbri 2001 a bol schválený Spoločenstvom dňa 17. februára 2005, je umožniť verejnosti viac sa zapojiť do záležitostí životného prostredia a aktívne prispievať k lepšiemu zachovaniu a ochrane životného prostredia.
The aim of this Convention, which entered into force in October 2001 and was approved by the Community on 17 February 2005, is to allow the public to become more involved in environmental matters and to actively contribute to improved preservation and protection of the environment.
Podpísanie Aarhuského dohovoru zaväzuje Spoločenstvo k tomu, aby zladilo svoje právne predpisy s požiadavkami dohovoru.
The signing of the Aarhus Convention obliges the Community to align its legislation to the Convention's requirements.
Spoločenstvo už prijalo súbor právnych predpisov, ktorý sa ešte vyvíja a ktorý prispieva k dosiahnutiu cieľov Aarhuského dohovoru, napríklad smernicu 2003/4/ES o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí
The Community has already adopted a body of legislation, which is evolving and contributes to the achievement of the objectives of the Aarhus Convention, such as Directive 2003/4/EC on public access to information in environmental matters
26. a smernicu 2003/35/ES, ktorou sa ustanovuje účasť verejnosti pri navrhovaní určitých plánov a programov týkajúcich sa životného prostredia
26. and Directive 2003/35/EC providing for public participation in the drawing up of certain plans and programmes
Pre túto oblasť má význam aj nariadenie 2001/1049/ES o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie
Also the Regulation 2001/1049/EC on public access to documents held by the Commission, the European Parliament and the Council is of relevance
Komisia však zastáva názor, že tieto právne predpisy nie sú dostatočné na to, aby sa mohli v plnej miere uplatňovať požiadavky Aarhuského dohovoru na inštitúcie a orgány ES, keďže dohovor čiastočne obsahuje podrobnejšie ustanovenia a jeho rozsah pôsobnosti je širší ako v prípade platných právnych predpisov ES.
The Commission, however, took the view that these provisions are not sufficient in order to fully apply the requirements of the Aarhus Convention to the EC institutions and bodies, as the Convention is, in part, more detailed and its scope broader than existing EC law.
Komisia preto predložila dňa 24. októbra 2003 návrh nariadenia o uplatňovaní troch pilierov Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia na inštitúcie a orgány Spoločenstva.
The Commission therefore submitted on 24 October 2003 a proposal for a Regulation on the application of the Aarhus Convention’s three pillars on access to information, public participation in decision-making and access to justice in environmental matters to the Community institutions and bodies.
Po prvom čítaní Parlamentu zo dňa 31. marca 2004 schválila Rada dňa 18. júla 2005 svoju spoločnú pozíciu, v ktorej prijala – aspoň čiastočne – iba 5 z 35 pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov Parlamentu z prvého čítania.
Following Parliament's first reading on 31 March 2004, the Council adopted its common position on 18 July 2005 accepting -at least partially- only 5 out of the 35 Parliament first reading amendments.
Parlament uzavrel druhé čítanie dňa 18. januára 2006, pričom celkovo prijal 25 pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov k spoločnej pozícii Rady.
Parliament concluded its second reading on 18 January 2006 adopting a total of 25 amendments to the Council common position.
Rada oznámila listom z dňa 25. apríla 2006, že nemôže schváliť všetky pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Parlamentu a že je potrebné zmierovacie konanie.
The Council informed with letter from 25 April 2006 that it could not accept all of Parliament's amendments and that conciliation was necessary.
Zmierovacie konanie sa potom formálne začalo 2. mája.
Conciliation was then formally opened on 2 May.
Zmierovacie konanie
The conciliation procedure
Ustanovujúca schôdza parlamentnej delegácie sa konala 15. februára 2006 v Štrasburgu.
The Parliament Delegation held its constituent meeting on 15 February 2006 in Strasbourg.
Zmierovací výbor sa potom stretol popoludní 2. mája 2006 v Rade s cieľom formálne otvoriť postup a podľa možnosti tiež dosiahnuť dohodu o nevyriešených otázkach.
The Conciliation Committee met then in the afternoon of 2 May 2006 in the Council with a view to formally opening the procedure and possibly also reaching agreement on the outstanding issues.
Po niekoľkých hodinách rokovaní bola dosiahnutá celková dohoda približne o 19.30 h.
After several hours of deliberations an overall agreement was reached at around 7.30 pm.
Delegácia EP ju jednomyseľne potvrdila 16 hlasmi.
It was unanimously confirmed by the EP Delegation with 16 votes in favour.
Hlavné body dohody dosiahnutej v zmierovacom konaní možno zhrnúť takto:
The main points of the agreement reached in conciliation can be summarised as follows:
Prístup k informáciám
Access to information
Ukázalo sa, že najťažšie bude dohodnúť sa na pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch týkajúcich sa prístupu k informáciám, najmä na pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch 4, 14 a 15.
The amendments regarding access to information, particularly amendments 4, 14 and 15 concerning exceptions, proved the most difficult to solve.
V stanovisku právnej služby EP bolo uvedené, že pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 4 a 14 v podobe, v akej boli pôvodne navrhnuté, porušujú zásadu právnej istoty a ich znenie je potrebné upraviť.
An opinion from the EP Legal Service indicated that amendments 4 and 14 as originally drafted infringed the principle of legal certainty and had to be reformulated.
Právna služba EP predložila konkrétne návrhy na preformulovanie, ktoré plne podporila delegácia EP a ktoré potom tiež tvorili základ pre dohodu dosiahnutú s Radou.
The EP Legal Service made concrete suggestions for reformulation, fully endorsed by the EP Delegation, which then also formed the basis for the agreement reached with the Council.
Dosiahnutá dohoda sa zakladá na systéme výnimiek, ktorý je ustanovený v platnom nariadení 1049/2001/ES o prístupe k dokumentom inštitúcií ES.
The agreement reached is based on the regime of exceptions laid down in existing Regulation 1049/2001/EC on access to documents held by the EC institutions.
Toto riešenie zabezpečuje koherentný a funkčný prístup, keďže sa zavedie jediný režim prístupu k všetkým druhom informácií uchovávaných v inštitúciách a orgánoch ES.
This solution ensures a coherent and functional approach as there will be one single regime for access to all kind of information held by the EC institutions and bodies.
Delegácii EP sa tiež podarilo posilniť ustanovenia o prístupe k informáciám týkajúcim sa emisií do životného prostredia tým, že vypracovala reštriktívnejšie znenie príslušných výnimiek a zabezpečila, že výnimky sa budú vykladať reštriktívnym spôsobom.
The EP Delegation also succeeded in strengthening the provisions regarding access to information related to emissions into the environment, by making the relevant exceptions more restrictive as well as ensuring that the interpretation of exceptions will be made in a restrictive way.
Okrem toho bolo v nadväznosti na kompromisný návrh EP dohodnuté, že sprístupnené informácie v registroch a databázach inštitúcií a orgánov Spoločenstva budú obsahovať aj opatrenia prijaté v rámci konaní o porušení práva Spoločenstva, čo je úplne nové doplnenie spoločnej pozície Rady.
Furthermore, following an EP compromise proposal it was agreed that the information made available on registers and databases of the Community institutions and bodies shall also include steps taken in proceedings for infringement of Community law, which is a completely new addition to the Council common position.
Účasť verejnosti na rozhodovacom procese
Public participation in decision making
Hlavným záujmom Parlamentu bolo rozšíriť účasť verejnosti na príprave, zmenách alebo revízii plánov a programov týkajúcich sa životného prostredia na Európsku investičnú banku, ako aj na plány a programy, ktoré nie sú len „pripravené“ a „prijaté“, ale aj „financované“ inštitúciami a orgánmi Spoločenstva.
For Parliament, the main issue at stake was to extend participation of the public in the preparation, modification or review of environmental plans and programmes to the European Investment Bank as well as to plans and programmes not just "prepared" and "adopted", but also "funded" by the Community institutions and bodies.
Delegácia EP zabezpečila rozšírenie v prvom prípade a schválila pozíciu Rady v druhom prípade, pričom konštatovala, že účasť verejnosti na plánoch a programoch „pripravených“ a „prijatých“ inštitúciami a orgánmi Spoločenstva už zabezpečila dostatočnú a uspokojivú úroveň zapojenia verejnosti.
The EP Delegation secured the former and accepted the Council's position on the latter, noting that public participation to plans and programmes "prepared" and "adopted" by the Community institutions and bodies already provided for a sufficient and satisfactory level of public involvement.
Bolo tiež dohodnuté, že pri prijímaní rozhodnutia o pláne alebo programe týkajúcom sa životného prostredia bude príslušná inštitúcia alebo orgán Spoločenstva informovať verejnosť (a nie iba „vyvíjať primerané úsilie na informovanie“) o tomto rozhodnutí.
It was also agreed that when taking a decision on an environmental plan or programme the relevant Community institution and body shall inform (and not just "make reasonable efforts to inform") the public about this decision.
Zmienka o účasti verejnosti v súvislosti s „politikami“ podľa Aarhuského dohovoru bola tiež zahrnutá do odôvodnení.
A reference to public participation regarding "policies" along the lines of the Aarhus Convention has also been included in the recitals.
Prístup k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia
Access to justice in environmental matters
Delegácii EP sa tiež podarilo predĺžiť lehotu, počas ktorej môžu mimovládne organizácie požadovať interné preskúmanie správneho aktu v oblasti životného prostredia, zo 4 na 6 týždňov.
The EP Delegation succeeded in extending from 4 to 6 weeks the period during which NGOs might request the internal review of an administrative act concerning the environment.
Bolo tiež dohodnuté, že inštitúcie a orgány Spoločenstva budú uplatňovať požiadavky obsiahnuté v tomto nariadení deväť mesiacov po nadobudnutí jeho účinnosti.
It was also agreed that Community institutions and bodies shall apply the requirements of the Regulation nine months after its entry into force.
Toto nariadenie nadobudne účinnosť tri dni po jeho uverejnení v Úradnom vestníku EÚ.
The Regulation enters into force three days after its publication in the EU Official Journal.
V otázke začlenenia „trvalo udržateľného rozvoja“ zastávala delegácia EP názor, že zmienka v odôvodneniach je postačujúca, keďže je to veľmi široký pojem zahŕňajúci množstvo činností, ktoré priamo nesúvisia s ochranou životného prostredia (globalizácia, zamestnanosť).
On the inclusion of "sustainable development" the EP Delegation took the view that a reference in the recitals was sufficient given that this is a very broad term covering a lot of activities not directly related to the protection of the environment (globalisation, employment).