natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ďalší marketingový spôsob súvisí s iniciatívami na označovanie a certifikáciu výrobkov v rámci spravodlivého obchodu.
Another marketing route is through Fair Trade labelling initiatives and certification.
V tomto prípade sa tovar označuje špecializovanými certifikačnými agentúrami, čím sa potvrdí, že príslušné výrobné reťazce rešpektujú normy spravodlivého obchodu.
In this case, goods are labelled by specialised Fair Trade certification agencies to testify that their production chains respect Fair Trade standards.
Dovozcami a obchodníkmi môžu byť tradične obchodné spoločnosti a distribúciu môžu zabezpečovať bežné maloobchodné predajne.
The importers and traders can be traditional commercial companies, and the distribution channels can be regular retail outlets.
Integrovaný spôsob
The integrated route
Výrobky spravodlivého obchodu sú spotrebiteľom dostupné vďaka organizáciám spravodlivého obchodu, ktoré ich nielen identifikujú a zaručujú ich dodanie priamo od malých výrobcov a družstiev, ale ich aj dovážajú a predávajú v špecializovaných predajniach ponúkajúcich výrobky v rámci spravodlivého obchodu, tzv. svetových obchodoch (worldshops) .
Fair Trade products are made available to consumers through Fair Trade Organisations which identify and source products directly from small producers and co-operatives, and import and market them in specialised outlets such as Worldshops.
Všetky obchodné operácie, ktoré s nimi súvisia, vychádzajú z myšlienky spravodlivého obchodu a výrobcom sa navracia čo možno najväčšia časť konečnej ceny výrobku.
All aspects of their commercial operations are based on a Fair Trade ethos, and as much of the final price as possible is passed back to the producers.
V mnohých prípadoch sa nadobudnutý zisk venuje na rozvoj.
In many cases profits generated are devoted to development causes.
Väčšia časť výrobkov, ktoré sa predávajú vo svetových obchodoch, nemajú označenie spravodlivého obchodu a preto sa ich nákup vykonáva na báze dôvery.
The majority of products marketed through Worldshops are not labelled as such; the purchase is done on the basis of confidence.
Obchodné značky alebo označenie Fair Trade (spravodlivý obchod) týchto organizácií sú samé o sebe signálom pre spotrebiteľom, že tieto výrobky a obchodné postupy sú v súlade so zásadami spravodlivého obchodu.
The “brand names” or Fair Trade Mark of these organisations are in themselves a signal to consumers that the products and business practices are in accordance with Fair Trade principles.
Väčšina organizácií spravodlivého obchodu a výrobných organizácií sú členmi Medzinárodnej asociácie spravodlivého obchodu ( IFAT) .
Most of the Fair Trade Organisations and producer organisations are members of the International Fair Trade Association, IFAT .
Povolenie na použitie značky „Organizácia spravodlivého obchodu“ (FTO) sa udelí organizácii spravodlivého obchodu, ktorá úspešne splnila požiadavky noriem a monitorovacieho systému IFAT.
The use of a Fair Trade Organisation (FTO) Mark is granted to a Fair Trade Organisation which has successfully met the requirements of the IFAT Standards and Monitoring system.
Spôsob označovania výrobkov v rámci spravodlivého obchodu
The Fair Trade labelling route
Pri tomto postupe vnútroštátne iniciatívy v oblasti označovania monitorujú dodržiavanie noriem spravodlivého obchodu výrobcami alebo obchodníkmi na základe radu medzinárodne zosúladených noriem.
Under this route, national labelling initiatives monitor the compliance with Fair Trade standards by producers or traders against a set of internationally harmonized standards.
Tieto organizácie sú členmi FLO (Medzinárodných organizácií na označovanie spravodlivého obchodu) a organizácie spravodlivého obchodu pre určovanie noriem a certifikáciu.
These organisations are all members of FLO (Fairtrade Labelling Organisations International), the Fair Trade standard-setting and certification organisation.
Medzinárodné normy spravodlivého obchodu sa stanovujú a pravidelne prehodnocujú a nezávisle monitorujú.
The International Fairtrade Standards are developed and regularly reviewed and monitored independently.
Hnutie spravodlivého obchodu je organizované v štyroch medzinárodných asociáciách:
The Fair Trade movement is organized in four international associations:
Medzinárodná asociácia spravodlivého obchodu ( IFAT ) je celosvetová sieť organizácií spravodlivého obchodu s 270 členmi v 61 krajinách.
The International Fair Trade Association ( IFAT ) is the global network of Fair Trade Organizations, with 270 members in 61 countries.
Členmi sú výrobcovia, vývozcovia, dovozcovia a maloobchodníci, ktorí veria, že obchod by mal zlepšiť životy ľudí žijúcich na pokraji spoločnosti bez toho, aby sa ohrozovala planéta.
The members are producers, exporters, importers and retailers who all believe that trade should improve the lives of marginalized people without harming the planet.
FLO (Medzinárodné organizácie na označovanie spravodlivého obchodu) je celosvetovým orgánom pre vytváranie noriem spravodlivého obchodu a certifikáciu.
FLO , Fairtrade Labelling Organizations International, is the world-wide Fairtrade standard setting and certification body.
FLO pozostáva z dvoch organizácií FLO, e.V. s viacerými subjektmi, ktorá stanovuje a prehodnocuje normy a FLO Certification Ltd, ktorá dbá o to, aby sa štandardy dodržiavali.
FLO comprises two organizations, the multi-stakeholder FLO e.V. which develops and reviews standards, and FLO Certification Ltd which ensures that those standards are met.
FLO tvorí zastrešujúce združenie pre dvadsať vnútroštátnych iniciatív v oblasti označovania v 15 európskych krajinách, Japonsku, USA, Kanade, Mexiku, Austrálii a Novom Zélande.
FLO also provides the umbrella association for twenty national Labelling initiatives across 15 European countries, Japan, the USA, Canada, Mexico, Australia and New Zealand.
Európske združenie spravodlivého obchodu ( EFTA ) je medzinárodná asociácia s jedenástimi členmi v deviatich európskych krajinách, ktoré sú hlavnými dovozcami výrobkov v rámci spravodlivého obchodu.
EFTA , the European Fair Trade Association, belongs to the international association along with its eleven members in nine European countries, all major Fair trade importers.
Cieľom EFTA je podpora členských organizácií v ich činnosti a posilnenie ich vzájomnej spolupráce a koordinácie.
The aim of EFTA is to support its member organizations in their work and to encourage them to cooperate and coordinate.
Sieť európskych svetových obchodov je takisto členom medzinárodného združenia.
The Network of European World Shops is also a member of the international association.
NEWS! je zastrešujúca sieť 15 vnútroštátnych združení svetových obchodov v 13 krajinách Európy.
NEWS ! is the umbrella network of 15 national Worldshop associations in 13 countries in Europe.
V rámci tejto siete pôsobí 2 500 svetových obchodov, viac ako 100 000 dobrovoľníkov a kolektív s viac ako 100 zamestnancami, ktorí predávajú produkty spravodlivého obchodu a vedú kampaň za spravodlivejší systém obchodovania vo svete.
Between them they have a membership of 2500 Worldshops, run by more than 100,000 volunteers and more than hundred staff, selling fairly traded products and campaigning for a fairer world trade system.
V decembri 2001 tieto štyri siete vypracovali spoločnú definíciu spravodlivého obchodu:
In December 2001, these four networks have developed a joint definition of Fair Trade:
Vymedzenie pojmu spravodlivý obchod
Fair Trade definition
Spravodlivý obchod je obchodné partnerstvo, v ktorom sa dbá o väčšiu spravodlivosť v oblasti medzinárodného obchodu a zakladá sa na dialógu, transparentnosti a rešpekte.
Fair Trade is a trading partnership, based on dialogue, transparency and respect, that seeks greater equity in international trade.
Vytváraním lepších obchodných podmienok, zabezpečovaním práv výrobcov a pracovníkov žijúcich na pokraji spoločnosti, najmä na juhu planéty, prispieva k trvalo udržateľnému rozvoju.
It contributes to sustainable development by offering better trading conditions to, and securing the rights of, marginalized producers and workers – especially in the South.
Organizácie spravodlivého obchodu (podporované zo strany spotrebiteľov) sa aktívne zaujímajú o podporu výrobcov, zvyšovanie informovanosti a vedú kampaň za zmenu pravidiel a spôsobov v medzinárodnom obchode.
Fair Trade organizations (backed by consumers) are engaged actively in supporting producers, awareness raising and in campaigning for changes in the rules and practice of international trade.
Vplyv spravodlivého obchodu
The impact of Fair Trade
FLO každoročne vykonáva inšpekcie registrovaných výrobcov a audit obchodných tokov.
FLO carries out annual inspections of producers on its registers and audits trade flows.
Okrem toho sa vykonávajú série nezávislých štúdií hodnotiacich vplyv, ktoré vykonávajú výskumné centrá, vládne orgány a univerzity.
Additionally, there is a series of independent impact studies, carried out by research centres, government bodies and universities.
Finančné a hospodárske výhody spravodlivého obchodu sa dajú merať relatívne jednoducho: Ako príklad si vezmeme celosvetovú trhovú cenu stanovenú pre kávu Arabica podľa newyorskej burzy a Robusta podľa londýnskej burzy, ktorú keď porovnáme s minimálnou cenou a prirážkou spravodlivého obchodu, tak zistíme, že v roku 2003 dodatočný prínos pre pestovateľov kávy činil viac ako 23 miliónov EUR.
The financial and economic benefits of Fair Trade can be measured relatively easily: In 2003, the extra benefits for coffee farmers, for instance, taking the World market price as defined for Arabica by the NY and for Robusta by the London stock exchange, compared with the Fair trade minimum price and premium, amounted to over 23 million euros.
Výskum však ukázal, že vplyv je badateľnejší v nehospodárskej oblasti, napr. pokiaľ ide o podporu výrobcov poskytnutím technickej pomoci a budovaním kapacít, zabezpečenie príjmov, priamy predaj, poskytnutie úveru, atď. Mnohé štúdie takisto zaznamenali lepšiu úroveň vzdelania, ochranu pôvodných kultúr a iné sociálne výhody.
However, research has shown that the impact is even more significant in non-economic areas, such as the empowerment of producers through capacity building and technical assistance, income security, direct trade and credit provision, etc.
Okrem tohto priameho vplyvu existuje široká škála vedľajších a nepriamych účinkov pre výrobcov, ktorí nepôsobia v rámci spravodlivého obchodu.
Many studies found also an improved level of education, the preservation of indigenous cultures and other social benefits.
Existencia sprostredkovateľov spravodlivého obchodu môže priniesť zmeny postupov váženia a informovaní o cene, ktoré využijú všetci výrobcovia v tejto oblasti.
The presence of Fair Trade intermediaries can bring changes in weighing practices and price information which ultimately benefits all producers in the area.
Organizácia výrobcov prispieva k zrušeniu cenových a dopravných monopolov.
The organisation of producers helps to break monopolies on prices and transportation.
Market-driven Ethical Consumption, SAGE publications, 2005, na internetovej stránke
Market-driven Ethical Consumption, SAGE publications, 2005, on
www.fairtrade.net a na www. fairtraderesource.org.
www.fairtrade.net and on www. fairtraderesource.org
PÄŤDESIAT ROKOV SPRAVODLIVÉHO OBCHODU
FIFTY YEARS OF FAIR TRADE
Stručné zhrnutie histórie Hnutia za spravodlivý obchod
A brief history of the FAIR TRADE movement
Hnutie za spravodlivý obchod má v dnešnej dobe celosvetový charakter.
The Fair Trade movement today is a global movement.
Viac ako milión malých výrobcov a pracovníkov je združených v 3 000 základných organizáciách a ich zastrešujúcich štruktúrach vo viac ako 50 krajinách na južnej pologuli.
Over a million small-scale producers and workers are organized in as many as 3,000 grassroots organisations and their umbrella structures in over 50 countries in the South.
Ich výrobky sa predávajú v tisíckach špecializovaných obchodoch, tzv. svetových obchodoch, supermarketoch a na mnohých iných predajných miestach na severnej pologuli a čoraz viac sa s nimi stretáme aj v predajniach rozvojových krajín.
Their products are sold in thousands of specialised shops, so-called Worldshops, supermarkets and many other sales points in the North and, increasingly, in sales outlets in developing countries.
Predaj výrobkov vždy súvisel s informáciami o výrobe, výrobcoch a ich životných podmienkach.
The sale of products always went alongside with information on the production, producers and their conditions of living.
Z toho pohľadu Hnutie za spravodlivý obchod zohrávalo priekopnícku úlohu vo zvyšovaní informovanosti európskych spotrebiteľov o sociálnych, hospodárskych a environmentálnych podmienkach výroby v rozvojových krajinách.
Thus, the Fair Trade movement has played a pioneering role in raising the awareness of European consumers about the social, economic and environmental conditions of production in developing countries.
Kde to všetko začalo?
Where did it all begin?
Prvé známky spravodlivého obchodu v Európe pochádzajú z konca 50-tych rokov 20. st., kedy Oxfam UK začal vo svojich obchodoch predávať remeselnícke produkty vyrobené čínskymi utečencami.
The earliest traces of Fair Trade in Europe date from the late 1950s when Oxfam UK started to sell crafts made by Chinese refugees in Oxfam shops.
V roku 1967 bola v Holandsku založená prvá dovozná organizácia, po čom nasledovalo v roku 1969 otvorenie prvého „Third World Shop“.
In 1967, the first importing organisation was established in the Netherlands, followed by the opening of the first “Third World Shop” in 1969.
Svetové obchody (alebo ako ich nazývajú v iných krajinách „predajne spravodlivého obchodu“) zohrávajú kľúčovú úlohu v rámci Hnutia za spravodlivý obchod.
Worldshops (or Fair Trade shops as they are called in other parts in the world) have played a crucial role in the Fair Trade movement.
Nie sú iba predajnými miestami, ale sa ja veľmi angažujú v kampaniach a pri zvyšovaní informovanosti.
They constitute not only points of sales but are also very active in campaigning and awareness rising.
Počas 60-tych a 70-tych si mimovládne organizácie a sociálne motivovaní jednotlivci v mnohých krajinách Ázie, Afriky a Latinskej Ameriky uvedomili potrebu organizácií spravodlivého obchodu, ktoré by poskytovali radu, pomoc a podporu znevýhodneným výrobcom.
During the 1960s and 1970s, Non-Governmental Organisations (NGOs) and socially motivated individuals in many countries in Asia, Africa, and Latin America perceived the need for fair marketing organisations, which would provide advice, assistance and support to disadvantaged producers.
Na južnej pologuli sa založilo mnoho organizácií spravodlivého obchodu, ktoré nadviazali kontakty so severnými.
Many such Southern Fair Trade Organisations were established and links were made with the new Fair Trade Organisations in the North.
Ich vzťahy sa zakladali na partnerstve, dialógu, transparentnosti a rešpekte.
These relationships were based on partnership, dialogue, transparency and respect.
Cieľom bolo dosiahnuť väčšiu spravodlivosť v medzinárodnom obchode.
The goal was greater equity in international trade.
Paralelne s týmto občianskym združením sa organizovali medzinárodné politické fóra za účasti rozvojových krajín, napr. druhá konferencia UNCTAD (Konferencia OSN pre obchod a rozvoj) v Dillí v roku 1968, ktorá sa niesla v duchu myšlienky: „Obchod namiesto pomoci“.
Parallel to this citizen movement, the developing countries were addressing international political forums such as the second UNCTAD conference (United Nations Conference on Trade and Development) in Delhi in 1968, to communicate the message “Trade not Aid”.
Tento prístup zdôraznil zakladanie spravodlivejších obchodných vzťahov s rozvojovými krajinami, namiesto toho, aby predajcovia zo severu vracali malú časť zo zisku vo forme rozvojovej pomoci.
This approach put the emphasis on the establishment of equitable trade relations with developing countries, instead of returning a small part of the wealth acquired in the North in the form of development aid.
Remeselnícke výrobky a potraviny
Crafts and food
Na počiatku organizácie spravodlivého obchodu predávali väčšinou iba ručne vyrobené výrobky, najmä vzhľadom na ich kontakty s misionármi.
At the beginning, Fair Trade Organisations traded mostly with handicrafts producers, mainly because of their contacts with missionaries.
Remeselnícke výrobky často tvoria doplnkový príjem rodín.
Often, crafts provide “supplementary income” to families.
Väčšina organizácií spravodlivého obchodu zo severu sa sústreďuje na nákup remeselníckych výrobkov, ktoré potom predáva prostredníctvom svetových obchodov.
Most of the Northern Fair Trade Organisations focused on buying these crafts and sold them through Worldshops.
V roku 1973 sa do Európy doviezla prvá káva v rámci spravodlivého obchodu od družstiev a malých farmárov z Guatemaly.
In 1973, the first “fairly traded” coffee was imported to Europe from cooperatives of small farmers in Guatemala.
Rozšírenie pomocou označenia Fair Trade
Going mainstream through Fair Trade labelling
V 80-tych rokoch vznikol nový spôsob, ako osloviť širokú verejnosť.
In the 1980s, a new way of reaching the broad public was developed.
Výrobky zakúpené a predávané na základe podmienok spravodlivého obchodu mali oprávnenie získať označenie, na základe ktorého by vynikali spomedzi bežných výrobkov na pultoch a umožňovali akémukoľvek podniku, aby sa zúčastňoval spravodlivého obchodu.
Products bought, traded and sold respecting Fair Trade conditions would qualify for a label that would make them stand out among ordinary products on store shelves, and would allow any company to get involved in Fair Trade.
V roku 1988 v Holandsku vzniklo označenie „Max Havelaar“.
In 1988, the “Max Havelaar” label was established in The Netherlands.
Táto koncepcia sa uchytila a do roka mala káva s týmto označením takmer trojpercentný podiel na trhu.
The concept caught on: within a year, coffee with the label had a market share of almost three percent.
V nasledujúcich rokoch, vznikli v Európe a Severnej Amerike podobné neziskové certifikačné organizácie spravodlivého obchodu.
In the ensuing years, similar non-profit Fair Trade labelling organisations were set up in other European countries and in North America.
V roku 1997 bola založená celosvetová certifikačná organizácia spravodlivého obchodu FLO.
In 1997, the worldwide association, Fairtrade Labelling Organizations International, was created.
FLO je zodpovedná za stanovovanie medzinárodných noriem spravodlivého obchodu, certifikáciu výroby, kontrolu súladu obchodu s týmito normami a označovanie výrobkov.
FLO is now responsible for setting international Fair trade standards, for certifying production and auditing trade according to these standards and for the labelling of products.
Okrem potravín a potravinových výrobkov FLO stanovila normy aj pre kvety, semená bavlníka a športové lopty.
Additional to food and food products, FLO has developed standards for flowers, seed cotton and sports balls.
Označovanie výrobkov značkou Fair Trade naozaj pomohlo spravodlivému obchodu, aby sa z neho stala významná podnikateľská oblasť.
Fair Trade labelling indeed has helped Fair Trade to go into mainstream business.
V súčasnej dobe sa viac ako dve tretiny výrobkov spravodlivého obchodu predávajú hlavne v rámci stravovacích zariadení a maloobchodných predajní.
Currently, over two-thirds of Fair Trade products are sold by mainstream catering and retailing.
Paralelne s rozvojom označovania výrobkov Medzinárodná asociácia spravodlivého obchodu (IFAT), ktorá má 270 členov v 61 krajinách po celom svete, stanovila normy a vytvorila monitorovací systém pre organizácie spravodlivého obchodu.
Parallel to the development of the labelling for products, IFAT, the international Fair Trade association with 270 members in 61 countries throughout the world has developed standards and a monitoring system for Fair Trade Organisations.
k spravodlivému obchodu a rozvoju
on Fair Trade and development
4. žiada Komisiu a Radu, aby preskúmali a zvážili zavedenie nízkej sadzby DPH pre výrobky v rámci spravodlivého obchodu a obmedzili dovozné clá na tieto výrobky z rozvojových krajín; zdôrazňuje, že výrobky, na ktoré bude uložená nízka sadzba DPH, sa musia dôkladne sledovať, aby sa predišlo zneužívaniu;
Asks the Commission and the Council to study and to consider implementing a low VAT rate for Fair Trade products and to eliminate import duties on Fair Trade products from developing countries; stresses that products on which a low VAT rate would be levied should be closely monitored in order to avoid abuse;
7. vyzýva Komisiu, aby podporila obchodné mechanizmy, ktoré výrobcom umožňujú, ak je to možné, zapojiť sa do určovania cien a účasti na ňom;
Calls on the Commission to support trade mechanisms that allow producers, where feasible, to be involved and participate in price determination;
9. ľutuje, že niektorí výrobcovia tovaru s certifikátom Fair Trade nemajú právo pridruženia sa; domnieva sa, že podstatu pojmu spravodlivý obchod tvoria základné normy v pracovnej oblasti a mali by sa brať do úvahy pri udeľovaní osvedčení s ohľadom na pracovníkov v EÚ i v rozvojových krajinách;
Regrets that some producers of Fair Trade certified goods do not enjoy rights of association; considers that core labour standards are intrinsic to the notion of Fair Trade and should be considered as part of the certification process with regard to workers in both the EU and developing countries;
14. vyzýva Komisiu, aby koordinovala činnosti súvisiace so spravodlivým obchodom medzi relevantnými službami v rámci Komisie;
14 Calls on the Commission to coordinate Fair Trade related activities between the relevant services within the Commission;
Spravodlivý obchod a rozvoj
Fair Trade and Development
o spoločnej pozícii prijatej Radou s cieľom prijať smernicu Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa stanovujú technické požiadavky na plavidlá vnútrozemskej plavby a ktorou sa zrušuje smernica Rady 82/714/EHS
on the Council common position with a view to the adoption of a directive of the European Parliament and of the Council laying down technical requirements for inland waterway vessels and repealing Council Directive 82/714/EEC
– so zreteľom na spoločnú pozíciu Rady (13274/1/2005 – C6‑0091/2006 ),
– having regard to the Council common position (13274/1/2005 – C6‑0091/2006 ),
ES C 341, 9.11.1998, s.
OJ C 341, 9.11.1998, p.
ES C 105, 6.4.1998, s.
OJ C 105, 6.4.1998, p.
– so zreteľom na odporúčanie do druhého čítania Výboru pre dopravu a cestovný ruch ( A6‑0208/2006 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on Transport and Tourism ( A6‑0208/2006 ),
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh Európskeho parlamentu
Amendments by Parliament
(10a) Vzhľadom na to, že niektoré plavidlá patria do rozsahu pôsobnosti smernice 94/25/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 16. júna 1994 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov týkajúcich sa rekreačných plavidiel *, ako aj do rozsahu platnosti tejto smernice, prílohy oboch smerníc by sa mali upraviť postupom vo výboroch čo najskôr, ak medzi ustanoveniami týchto smerníc existujú akékoľvek rozpory alebo odlišnosti.
(10a) Given that some vessels fall within the scope of Directive 94/25/EC of the European Parliament and of the Council of 16 June 1994 on the approximation of the laws, regulations and administrative provisions of the Member States relating to recreational craft* as well as of this directive, the annexes of the two directives should be adjusted by the committee procedure as soon as possible if there are any contradictions or incompatibilities between the provisions of those directives.
Účelom návrhu je zosúladiť technické požiadavky Spoločenstva týkajúce sa rozšírených noriem, ktorými sa riadi plavba na Rýne, s cieľom zaviesť jednotný systém pre celú sieť európskych vodných ciest.
The proposal aims at aligning the Community technical requirements on the advanced standards governing navigation of the Rhine with a view to establishing a single scheme for the entire network of European waterways.