natgillin/translations-raw huggingface dataset:
O to dôležitejšie je preto dôkladné predchádzajúce skúmanie, či sa má verejná správa zaoberať VSP a ako ho zariadi.
Hence it is all the more important to check thoroughly beforehand whether the public authority should set up a PPP and if so what form it should take.
Vlády by sa mali najprv sústrediť na zlepšenie svojich administratívnych schopností a hodnotiacich metód namiesto toho, aby rozširovali zavádzanie VSP na iné sektory.
Governments should to start with concentrate on improving their administrative capacities and assessment methods rather than extending the use of PPPs to other sectors.
Malo by sa zabezpečiť, aby sa pri VSP pridelili riziká tej strane, ktorá vie s nimi najlepšie zaobchádzať a aby sa výhody efektívne využili zapojením súkromných sektorov.
It needs ensuring that with PPPs the risks are allocated to the side that can best deal with them and that the advantages of involving the private sector are used effectively.
Bez tohto prístupu by verejný sektor riskoval realizáciu projektov VSP z nesprávnych dôvodov, ako napríklad krátkodobého zlepšenia stavu rozpočtu na úkor dlhodobej finančnej solídnosti.
Without that approach there is a danger that the public sector will run PPP projects for the wrong reasons, such as for short-term improvement of the budget situation at the expense of sound financial management in the longer term.
Vzhľadom na súčasný právny rámec VSP sa dá skonštatovať, že ani pre výber súkromného partnera, ani pre fázu implementácie neexistujú osobitné európske predpisy.
On the present legal framework of PPPs it should be noted that there is no special provision in European law, either for selecting the private partner or for the implementation stage.
Pri výbere partnera platia všeobecné zásady uvedené v Zmluve o Európskom spoločenstve ako aj platné smernice o verejnom obstarávaní.
For selecting the partner the general principles of the EC Treaty apply, as do the current directives on public contracts.
Podľa Zmluvy o Európskom spoločenstve podliehajú všetky zmluvy, podľa ktorých verejná inštitúcia zadáva zákazku, všeobecným zásadám slobody usadenia sa a slobodnému poskytovaniu služieb na základe čl. 43- 49 Zmluvy o Európskom spoločenstve.
Under the EC Treaty all agreements in which a public authority awards a contract are subject to the general principles on freedom of establishment and freedom to provide services in Articles 43 to 49.
Zmluvy VSP preto musia vyhovovať požiadavkám transparentnosti, rovnosti príležitostí, proporcionálnosti a vzájomného uznania.
It follows that PPP agreements must satisfy the requirements of transparency, equal treatment, proportionality and mutual recognition.
Okrem toho podliehajú zmluvy VSP, ktoré sú kvalifikované ako verejné obstarávanie, zavádzaniu všeobecných smerníc o verejnom obstarávaní.
In addition, PPP agreements that count as public contracts are subject to the application of the public procurement directives.
Pre zadávanie verejných prác platí niekoľko osobitných ustanovení, zatiaľ čo koncesie na poskytovanie služieb doteraz neboli pokryté sekundárnym právnym aktom.
Some special provisions apply to building concessions, while service concessions are not at present covered by secondary law.
Vzhľadom na implementáciu VSP platia národné zákony, ktoré musia byť v súlade s vyššími pravidlami Zmluvy o Európskom spoločenstve.
On the implementation of PPPs the national laws apply and they must concord with the provisions of the EC Treaty, which take precedence.
Vzhľadom na chýbajúci jednotný právny rámec pre VSP v rámci Európy a rôznorodosť národných zákonov sa vynára otázka, či sú jednotné pravidlá potrebné, aby sa zabezpečila transparentnosť a efektívna súťaž medzi hospodárskymi subjektmi.
In the absence of a uniform legal framework for PPPs at European level and in view of the heterogeneity of national laws the question arises, whether uniform provisions are needed to safeguard transparency and effective competition between market participants.
Pri konzultácii, ktorá nasledovala po Zelenej knihe, sa väčšina účastníkov vyslovila proti horizontálnej regulácii VSP, uvítala však iniciatívy ku koncesiám a IVSP a interným úkonom (inhouse).
In the consultations that followed the Green Paper a small majority of those taking part came out against the blanket regulation of PPPs but favoured initiatives on concessions, IPPPs and in-house relations.
Pritom sa nedosiahla nijaká dohoda v otázke formy možných iniciatív, teda či treba uprednostňovať legislatívne alebo nelegislatívne opatrenia.
There was no agreement on the form of possible initiatives, i.e. whether legislative or non-legislative measures were to be preferred.
VSP predstavujú formu verejného obstarávania.
PPPs are essentially a form of public contracting.
Predsa však predovšetkým prostredníctvom rozširujúcej sa jurisdikcie ESD vznikla právna neistota, ktorá by sa mala odstrániť.
But because of the proliferating case-law of the Court of Justice, in particular, a situation of legal uncertainty has come about that ought to be tidied up.
Treba dôkladne preskúmať aj to, či sa predpisy môžu zjednotiť bez závažných rozdielov.
There also needs to be a careful look at where provisions can be standardised without blurring serious differences.
Mala by sa vyriešiť najmä otázka zákonodarného procesu, pretože VSP často predstavujú veľmi komplexné zmluvy, ktorých atraktívnosť možno zachovať iba prostredníctvom flexibilnej legislatívy.
The legislative process should as a matter of principle go carefully, because PPPs are often very complex agreements whose attractiveness can only survive in a climate of flexible regulation.
Z regulačného hľadiska by sa malo platiť jasné stanovisko, aby sa všade tam, kde sa vyberie súkromný partner, museli zvoliť transparentné postupy.
In legal terms there needs to be a clear statement that wherever a private partner is being selected transparent procedures must be chosen.
Okrem požiadaviek na transparentnosť a spravodlivú hospodársku súťaž medzi hospodárskymi subjektmi je príčina v tom, že súkromné hospodárstvo a verejnú správu vedú zásadne rôzne záujmy.
Apart from the need for transparency and fair competition between market participants the main reason is that private industry and the public sector are driven by quintessentially different interests.
Iná situácia je naproti tomu pri interkomunálnej spolupráci, ktorá je výrazom komunálnej organizačnej suverenity.
However, the situation with cooperation between local authorities, which is an expression of local self-government, should be judged differently.
Keďže problémy sú podľa predmetnej oblasti v rámci VSP rôzne, treba sa im v nasledujúcej časti venovať osobitne.
Since the problems vary between PPPs depending on the range of issues involved they are considered separately below.
VSP ako verejné obstarávanie
PPPs as public contracts
Pri VSP, ktoré sú charakterizované ako verejné obstarávanie, ide predovšetkým o otázku zavádzania procesu verejného obstarávania.
In the case of PPPs that are characterised as public contracts the main issue is the question of the award procedure.
S konkurenčným dialógom sa nový proces verejného obstarávania okrem známych procedúr otvorenej súťaže, užšej súťaže a dojednaného rokovacieho procesu pre obstarávanie dostal nad prahové hodnoty.
With the competitive dialogue a new award procedure has appeared on the scene to join the familiar public, restricted and negotiated procedures for procurement above the threshold values.
Táto procedúra spája prvky verejnej súťaže s prvkami procesu rokovania.
This procedure combines elements of the tender procedure with those of the negotiated procedure.
Voči otvorenej a užšej súťaži je subsidiárne, zároveň však prednostné voči procesu rokovania.
Unlike the public and restricted procedures it is not an expression of subsidiarity but takes precedence over the negotiated procedure.
Verejné obstarávanie môžu členské štáty plánovať v konkurenčnom dialógu pri obzvlášť komplexných zmluvách.
Member States can use the competitive procedure for the award of contracts in particularly complex cases.
Ťažkosti spôsobuje bližšie určenie pojmu osobitnej komplexnosti.
Difficulties arise over what precisely is meant by ‘particularly complex’ contracts.
Táto nastáva, keď verejný obstarávateľ
The definition should apply when the public contractor
- objektívne nemôže stanoviť technické prostriedky, ktorými môže splniť svoje potreby a ciele a /alebo
- is objectively unable to specify the technical means with which their needs and objectives can be fulfilled and / or
- objektívne nemôže stanoviť právne a /alebo finančné podmienky projektu.
- is objectively unable to specify the legal and / or financial conditions of a project.
Tým sa vynára otázka, či je pri projektoch VSP pravidelne stanovená charakteristika osobitnej komplexnosti.
This poses the question of whether particular complexity is a feature of PPP projects as a general rule.
Treba uviesť, že projekty VSP sú síce často veľmi komplexné, ale nemusí to tak byť stále.
Here it should be said that such projects are indeed often particularly complex but need not always be so.
Skôr treba rozhodovať podľa jednotlivých prípadov.
Rather must each case be decided on its merits.
V každom prípade možno skonštatovať, že konkurenčný dialóg o verejnom obstarávaní v oblasti VSP je vhodnejší, pretože spája výhody užšej súťaže s procesom rokovania.
At any event it may be said that the competitive dialogue procedure deserves to take preference for the award of contracts in the PPP sector as a principle because it combines the advantages of the restricted procedure with those of the negotiated procedure.
Na základe svojej flexibility to umožnilo vypracovať optimálne riešenia pod vysokým konkurenčným tlakom.
Its flexible nature enables it to obtain optimum solutions under great competitive pressure.
Tým sa zníži nebezpečenstvo nekonkurenčného správania.
This reduces the risk of anti-competitive behaviour.
Aby sa uľahčilo zavádzanie tejto procedúry, mala by Komisia špecifikovať pojem „právnej a finančnej komplexnosti“.
To make the procedure easier to apply the Commission should spell out what is meant by ‘legal and financial complexity’.
Jeden z hlavných bodov pri aktuálnych diskusiách v oblasti VSP sa týka otázky, či má Spoločenstvo vytvoriť pre koncesie na vykonávanie služieb právne predpisy, a ak áno, či má tento predpis existovať oddelene alebo spolu s verejným obstarávaním.
One of the main points in the current debate about PPPs turns on the issue of whether service concessions should be regulated on a Community-wide basis, and if so, whether such regulation should be separate or combined with public contracts.
Komisia už pred niekoľkými rokmi vydala výkladovú správu ku „koncesiám v právnych predpisoch Spoločenstva o verejnom obstarávaní“.
A few years ago the Commission issued an ‘Interpretative Communication on Concessions Under Community Law’.
Na základe výsledku konzultácie sa Komisia rozhodla najprv uskutočniť hodnotenie vplyvov, kým rozhodne, či uverejní ďalšie výkladové oznámenie alebo návrh smernice.
In the light of the results of this consultation the Commission decided first to evaluate the implications, before determining whether to publish a further interpretive Communication or a proposed directive.
Takýto postup sa víta.
This approach should be welcomed.
Skutočnosť, že v tejto oblasti nevzniká žiaden záväzok na koordináciu legislatívy ako aj skutočnosť, že len málo členských štátov chce stanoviť predpisy pre koncesie na vykonávanie služieb je v protiklade s komunitárnym otvorením príslušných trhov.
The fact that there is no obligation in this area to coordinate the law, and the further fact that very few Member States want to lay down rules for service concessions, stand in the way of a Community-wide move to open up the markets concerned.
Táto situácia nepredstavuje iba nebezpečenstvo straty konkurencie, ale vedie aj k právnej neistote.
This situation not only runs the risk of a loss of competition but also leads to legal uncertainties.
Tieto vyplývajú v prvom rade z demarkačných ťažkostí, pretože pri komplexných projektoch VSP nie je identifikácia ako koncesia na vykonávanie služieb alebo poskytovanie verejných prác vždy jednoduchá.
The latter arise primarily from difficulties with demarcation, because in the case of complex PPP projects it is not always easy to identify them as a service concession or a service contract.
Rozhodujúca výhoda právnych predpisov k procesu verejného obstarávania pre koncesie tak spočíva v právnej istote Európy.
The crucial advantage of legislative regulation of the procurement procedure for concessions lies in the consequent Europe-wide legal certainty.
Právna istota predstavuje investičnú istotu, ktorá zase pozitívne vplýva na súťaž.
And legal certainty means investment security, which in turn has a positive impact on competition.
Právne predpisy o koncesiách by mali stanoviť konkrétny proces verejného obstarávania, ktorý zohľadňuje osobitosti tejto právnej formy.
Legislation on concessions should set out a practical procurement procedure that takes account of the special features of that legal form.
Objasnili by, že úrady nemôžu poskytnúť spoločnosti koncesiu bez konkurenčného výberového postupu.
It would make clear that local authorities cannot award a concession to an undertaking without a competitive tendering procedure.
Takáto súťaž vedie spravidla - plne v zmysle daňových poplatníkov - k nižším cenám pri rovnakej a dokonca lepšej kvalite služieb.
As a rule competition of this kind leads – wholly in the taxpayers’ interest – to lower prices for the same or even better quality of service.
Pokiaľ však nebude splnená požiadavka právnych predpisov, ostáva podozrenie, že koncesie na vykonávanie služieb slúžia na „únik z legislatívy o verejnom obstarávaní“.
But for as long as the need for legislation is unfulfilled the suspicion must remain that service concessions serve as a way of evading the law on public contracts.
Inštitucionalizované VSP (IVSP) a inhouse
Institutionalised PPPs (IPPPs) and ‘in-house relations’
Pri IVSP ide o spoločný „sektor“ medzi súkromnými a verejnými partnermi.
IPPPs are joint industrial creations combining private and public partners.
Úlohou takéhoto sektora je dodať alebo poskytnúť službu verejnosti, najmä v oblasti všeobecného záujmu.
The task of such creations is to provide or supply a service on behalf of the public, typically in the field of public welfare.
Inštitucionalizované VSP môžu vzniknúť založením nového zmiešaného podniku, ale aj pri prevzatí kontroly nad bývalou verejnou spoločnosťou súkromnou osobou, to znamená zmenou spoluúčasti.
IPPPs may be created by the formation of a mixed-economy enterprise, but may also arise when a private company assumes control of what was a public concern, i.e. by changing the share ownership.
Vynára sa otázka, či sú oba tieto postupy, založenie a zmena spoluúčasti, z hľadiska verejného obstarávania právne relevantné.
This raises the question whether the two processes, new formation or a change of ownership, are relevant from the point of view of procurement law.
Podľa Komisie sa musí súkromný partner tohto podniku vzhľadom na príslušné úlohy vybrať transparentným a nediskriminačným spôsobom, a to v závislosti od konkrétnej formy zmluvy podľa smerníc o verejnom obstarávaní alebo Zmluvy o Európskom spoločenstve.
The Commission says that the private partner of such an enterprise must be selected for the tasks involved in a transparent way and without discrimination, and must be so selected irrespective of the actual form of the contract under the procurement directives or the EC Treaty.
Treba súhlasiť s týmto názorom Komisie, pretože iba výber súkromného partnera podľa objektívnych kritérií garantuje spravodlivú hospodársku súťaž.
We would agree with the Commission on this, as only the selection of a private partner in accordance with objective criteria will safeguard fair competition.
Ak sa vyberie súkromný partner zmiešaného podniku, ďalšia verejná súťaž na obstarávanie by bola zbytočným byrokratickým nákladom.
When the private partner of a mixed-economy enterprise is selected, further invitations to tender for the contract would only be needless red tape.
Preto sa treba vyhnúť dvojitej verejnej súťaži.
So a second tendering process should be avoided,
V spomenutej problematike sa vynára otázka, či si zadanie verejného obstarávania alebo udelenie koncesie zmiešaným podnikom vyžaduje verejnú súťaž. (tzv. problematika inhouse).
As part of this discussion there is also the question of whether awarding a public contract or a concession to a mixed-economy enterprise makes a tendering procedure essential, in what is known as the ‘in-house’ problem.
Určujúce kritériá stanovili rozsudky ESD v prípadoch „Teckal“ a „Stadt Halle“.
Here the judgments of the Court of Justice in the Teckal and Stadt Halle cases (C-107/98 and C-26/03) have laid down the determining criteria.
Podľa rozsudku v prípade Teckal neodôvodňuje účasť poskytovateľa na zmiešanom podniku žiadnu výnimku zo zásad verejného obstarávania.
Under the Teckal case-law, the participation of the awarding authority in ‘semi-public’ or mixed-economy undertakings does not justify exemption from the principles of procurement law.
Rozhodujúce je zadanie samostatnému právnemu subjektu.
What is crucial is to award the contract to a body with independent legal personality.
Výnimka v verejnom obstarávaní sa uzná, keď má subjekt kontrolu nad zmiešaným podnikom a vlastným pracoviskom a keď je podnik činný najmä pre subjekt verejného sektora.
Accordingly an exemption from procurement law is recognised when the awarding authority exercises over the mixed-economy enterprise a control similar to that which it exercises over its own departments and when the enterprise essentially acts for the public body.
Obe kritériá sa musia splniť kvôli rovnosti s internými jednotkami obstarávateľa.
The two criteria must be cumulatively fulfilled to ensure that there is equivalence with internal entities of the contracting authority.
Ďalšie objasnenie priniesol rozsudok v prípade Stadt Halle.
The Stadt Halle case-law has further clarified the matter.
V ňom ESD rozhodol, „že verejní obstarávatelia môžu poveriť svoj podnik bez ohľadu na pravidlá verejného obstarávania iba vtedy, keď vlastnia 100 % podnikového kapitálu“, teda bez sebamenšieho súkromného vlastného kapitálu na podniku.
The Court decided that public contracting authorities may award a contract to an undertaking that belongs to them without adhering to the procurement provisions only when they hold 100 % of the undertaking’s capital, in other words when there is not even a small private shareholding in the undertaking.
Iba vtedy má podľa ESD obstarávateľ kontrolu nad podnikom ako nad vlastným pracoviskom.
Only then, says the Court, does the contracting authority exercise control as it would over its own departments.
Na druhej strane by zadanie verejnej zákazky zmiešanému podniku bez verejnej súťaže ovplyvnilo cieľ nenarušenej hospodárskej súťaže a zásadu rovnosti príležitostí všetkých záujemcov.
Second, awarding a public contract to a mixed-economy enterprise without a tendering procedure would damage the aim of undistorted competition and the principle of treating the interested parties equally.
Takýto postup by poskytol súkromnému podniku podieľajúcom sa na kapitále zmiešaného podniku výhodu voči svojim konkurentom.
Such a procedure would give a private undertaking participating in the capital of a mixed-economy enterprise an advantage over its competitors.
Podľa rozsudku ESD z 13. januára 2005 (Komisia/ Španielsko) nemožno dohody o spolupráci medzi orgánmi prostredníctvom národnej právnej formy celkovo vyňať z legislatívy o verejnom obstarávaní.
Under the Court’s judgment of 13 January 2005 in Case C-84/03 (Commission v Spain), cooperation agreements between local authorities cannot as a rule be excluded from procurement law by a national provision.
Táto legislatíva by platila vtedy, keď dve právne odlišné osoby uzatvoria odplatnú zmluvu.
The law on contracts always applies when two legally distinct entities conclude a contract for pecuniary interest.
Rozsudok vyvolal medzi obcami v Európe debatu o otázke, či alebo v ktorých prípadoch podliehajú formy interkomunálnej spolupráce legislatíve o verejnom obstarávaní.
The judgment has sparked off a debate among local authorities in Europe as to whether and in what circumstances forms of cooperation between local authorities are subject to procurement law.
Odpoveď na túto otázku musí vychádzať z opisu spoločností.
An answer to this question must take as its starting point the definition of a public authority.
Príznačné pre právny poriadok spoločností v Európe a členských štátoch je rozlišovanie medzi štátom a spoločnosťou.
A feature of the legal system for public authorities in Europe and the Member States is the distinction between the state and society.
Zatiaľ čo spoločnosť, do ktorej patrí aj oblasť hospodárstva, sa vyznačuje slobodou, privátnou autonómiou a trhom, štát so svojím členením sa chápe ako organizovaná vládna a rozhodujúca jednotka.
While society, whose realm includes the economy, is characterised by freedom, private autonomy and the market, the state on the other hand, with its subdivisions, should be seen as an organised entity for exercising power and making decisions.
Zvláštnosťou federálneho štátu je skutočnosť, že jeho štátne členenie má vlastnú právnu subjektivitu, ktorá sa odlišuje od tej celého štátu.
A special feature of a federally organised state consists in the fact that its state subdivisions have separate legal personality, which distinguishes them from the overarching state.
Na rozdiel od spoločnosti však zostáva časťou štátnosti.
Yet they remain, in terms of the distinction from society, a part of the state’s persona.
Pravidlá vzájomnej spolupráce jednotlivých nositeľov suverenity sú ako verejno-právne zmluvy súčasťou národnej správnej organizácie a preto ich treba striktne oddeľovať od tzv. subordinačných právnych zmlúv medzi správou a občanmi.
Rules on cooperation between individual authorities are, as agreements under public law, part of the national administrative organisation and hence should be strictly distinguished from subordinating legal agreements between the administration and the citizen.
V tejto súvislosti ide pri interkomunálnej spolupráci zásadne o voľbu právomoci v rámci správnej organizácie členského štátu.
Seen against this background, cooperation between local authorities are essentially an agreement on the exercise of responsibility within the administrative organisation of a Member State.
Podľa Komisie EÚ prebiehajú „interné reformy verejných právomocí“.
The Commission says that internal reorganisations of public authorities are taking place.
Tým nejde pri delegácii úloh medzi občanmi o obstarávanie u tretích strán, ale o vnútroštátne organizačné opatrenia.
In the case of assignments of tasks between local authorities, these are not procurement processes involving third parties but internal measures of state organisation.
Úloha sa v rámci štátu pridelí inému orgánu.
A task is awarded to another agency within the state.
V tejto oblasti nemá EÚ na základe princípu prevodu právomocí nijaké kompetencie.
In this field, under the principle of limited competence, the EU has no competence.
Národná správna organizácia je zbavená všeobecnej a organizačnej autonómie EÚ, čo zodpovedá procesnému právu ESD.
Rather the national administrative organisation is disconnected from the EU, in accordance with the principle of procedural and organisational autonomy, as established in the case-law of the Court of Justice.
Ak by sa takéto prípady reorganizácie plnenia úloh v rámci celkovej štátnej organizácie skutočne pokladali za povinné obstarávanie, rovnalo by sa to nepriamej privatizačnej povinnosti.
Were one to regard such cases of reorganisation of task allocation within the overall state organisation as indeed subject to procurement law, this would be tantamount to an indirect requirement to privatise.
To však nemôže byť zámerom, pretože štát má možnosť výberu, či služby poskytne sám alebo ich zverí tretej strane na trhu.
But this cannot be the intended aim, because the state is on principle free to decide whether to provide services itself or award them to third parties on the open market.