natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hodnotiaca správa Komisie z 18. apríla 2011 o smernici o uchovávaní údajov (smernica 2006/24/ES) uvádza, že existujú veľké rozdiely medzi vykonávaním právnych predpisov v oblastiach obmedzenia účelu, prístupu k údajom, lehôt uchovávania údajov, ochrany a bezpečnosti údajov a štatistky; tri členské štáty smernicu porušujú, pretože ich príslušné ústavné súdy zrušili ich vykonávacie právne predpisy; kým s týmito tromi krajinami sa vedie súdne konanie alebo im hrozí žaloba, voči krajinám, pri ktorých Komisia zistila, že smernicu transponujú nesprávnym spôsobom, pretože dostatočne nechránia základné práva občanov, neboli navrhnuté žiadne podobné opatrenia;
The Commission’s evaluation report on the Data Retention Directive (Directive 2006/24/EC) presented on 18 April 2011 concludes there are significant differences between transposing legislation in the areas of purpose limitation, access to data, periods of retention, data protection and data security and statistics, Three Member States have been in breach of the directive since their transposing legislation was annulled by their respective constitutional courts; while these three countries are the subject of, or have been threatened with, legal action, no similar action has been proposed regarding countries that are identified by the Commission as having badly transposed in ways which fail to give adequate protection to citizens’ fundamental rights;
Smernica plne nezjednotila prístup k uchovávaniu údajov a nevytvorila rovnaké podmienky pre účastníkov.
The Directive has not fully harmonised the approach to data retention and has not created a level playing-field for operators.
Prečo má Komisia stále v úmysle iniciovať proti určitým členským štátom konanie vo veci porušenia právnych predpisov, keď sama vidí, že je potrebné revidovať smernicu a následne všetky vnútroštátne vykonávacie právne predpisy?
Why does the Commission still intend to initiate infringement proceedings against certain Member States, if the Commission itself sees the necessity to revise the directive and consequently any national transposing legislation?
Otázka na ústne zodpovedanie O-000211/2011
Question for oral answer O-000211/2011
v mene skupiny ECR Vec: Bezpečnostné skenery
on behalf of the ECR Group Subject: Security scanners
Komisia a Parlament súhlasili so začlenením telesných skenerov na kontrolu cestujúcich na letiskách EÚ ako dodatočného bezpečnostného opatrenia v boji proti terorizmu.
The Commission and Parliament have agreed on the inclusion of body scanners for screening passengers at EU airports as an additional security measure in the fight against terrorism.
Technológia, ktorá sa zaoberá otázkami kontrolovaných cestujúcich týkajúcimi sa zdravia, súkromia a ochrany údajov, je už k dispozícii; vo vykonávacích opatreniach sa však presne nestanovuje, že snímky tela musia byť v schematickej forme, ako uviedol Parlament v odseku 27 svojho uznesenia P7_TA(2011)0329 prijatého v júli 2011.
Technology is already available which addresses the health, privacy and data protection concerns of screened passengers; however, the implementing measures do not specify that body images must be in the form of a stick-figure, as agreed by Parliament in Paragraph 27 of its report P7_TA(2011)0329 adopted in July 2011.
Tento návrh by teda mohol mať veľmi vážne dôsledky na právo na súkromie a na ochranu údajov občanov EÚ.
This proposal may therefore have a serious impact on the right of EU citizens to privacy and data protection.
Ako Komisia zabezpečí, aby ustanovenia o snímkach tela zaručovali dodržiavanie základných práv na súkromie a na ochranu údajov?
How is the Commission going to make sure the provisions on body images ensure that fundamental rights to privacy and data protection are fully respected?
Ako bude chránená totožnosť cestujúceho?
How will passengers’ identity be protected?
Akým spôsobom bude zaručená bezpečnosť osobných údajov, ktoré zaznamenávajú telesné skenery?
How will the security of personal data recorded by the body scanners be guaranteed?
Domnieva sa aj Komisia, že bezpečnostné skenery sú užitočnou súčasťou účinnejších bezpečnostných postupov v celej EÚ, ale že sa musí posilniť cezhraničná spravodajská služba, protiteroristické opatrenia a využívanie centrálnych rezervačných systémov, ako aj zisťovanie profilu cestujúceho s cieľom identifikovať možných teroristov?
Does the Commission also share the view that security scanners are a useful part of more effective security procedures across the EU, but that cross-border intelligence, counter-terrorism measures and the use of central reservation systems and passenger profiling to identify potential terrorists need to be strengthened?
Aký je názor Komisie na stanovisko Parlamentu, ktoré vyjadril v odseku 56 spomenutej správy z júla 2011, že záväzné opatrenia týkajúce sa bezpečnosti letectva, ktoré majú taký výrazný vplyv na základné ľudské práva, sa musia prijímať prostredníctvom riadneho legislatívneho postupu?
What is the Commission’s view on Parliament’s position, as expressed in Paragraph 56 of its aforementioned July 2011 report, that binding measures for the aviation security sector which have such a great impact on people’s fundamental rights must be adopted via the ordinary legislative procedure?
Umožnilo by to Parlamentu, aby bol aj naďalej aktívne zapojený do rozhodnutí takéhoto charakteru, ktoré si vyžadujú príslušnú úroveň transparentnosti.
This would allow Parliament to remain actively involved in decisions of this nature, which require an appropriate level of transparency.
Otázka na ústne zodpovedanie O-000212/2011
Question for oral answer O-000212/2011
v mene Výboru pre rozvoj Vec: politika EÚ v oblasti využívania biomasy a jej vplyv na rozvoj
on behalf of the Committee on Development Subject: EU biomass policy and its impact on development
V apríli 2009 Rada Európskej únie prijala smernicu, ktorou zavádza spoločný rámec pre podporu využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie (smernica 2009/28/ES).
In April 2009, the Council of the European Union adopted a directive establishing a common EU framework for the promotion of energy from renewable sources (Directive 2009/28/EC).
Cieľom tohto legislatívneho aktu je do roku 2020 dosiahnuť, aby podiel energie z obnoviteľných zdrojov v rámci konečnej spotreby energie v EÚ predstavoval 20% a v rámci spotreby energie v oblasti dopravy v každom členskom štáte 10%.
The aim of this legislative act is to achieve by 2020 a 20% share of energy from renewable sources in the EU's final consumption of energy and a 10% share of energy from renewable sources in each Member State's transport energy consumption.
Hoci smernica požaduje značný nárast vo výrobe a využití biomasy na výrobu energie – žiada o zdvojnásobenie podielu biomasy do roku 2020 – neexistuje pevný rámec, ktorý by zabezpečil udržateľnosť takejto výroby a využitia biomasy.
While the Directive seeks a significant increase in the production and use of biomass for energy – with a requirement to double its share by 2020 – there is no strong framework in place to ensure the sustainable production and use of biomass for energy.
Navyše môže mať využívanie drevenej biomasy škodlivé dôsledky pre lesy v rozvojových krajinách, keďže môže znamenať premenu prirodzených lesov, mokradí a pod. na plantáže biopalivových surovín.
In addition to this, woody biomass has a potential detrimental effect on forests in developing countries since it might entail the conversion of natural forests, wetlands, etc. to biofuel feedstock plantations.
Aké opatrenia mieni Rada prijať, aby zabezpečila udržateľnosť výroby biomasy používanej na výrobu energie a jej súlad s udržateľným hospodárením s lesmi, či už v rámci EÚ alebo mimo nej?
What are the measures that the Council intends to take to ensure that biomass used for energy is sustainable and is consistent with sustainable management of forests, both within and outside the EU?
Ako splní politika EÚ týkajúca sa využívania biomasy záväzky, ktoré Komisia prijala podľa Dobrovoľných dohôd o partnerstve v oblasti vynútiteľnosti práva, správy a obchodu v lesnom hospodárstve (FLEGT), záväzky pre oblasť zmeny klímy v rámci programu Znižovania emisií z odlesňovania a degradácie lesov v rozvojových krajinách (REDD) a záväzky vyplývajúce z nagojskej deklarácie o biodiverzite v rozvojovej spolupráci?
How will the EU biomass policy meet the obligations accepted by the Commission under the Voluntary Partnership Agreements on Forest Law Enforcement, Governance and Trade (FLEGT), the climate change commitments within the Reduced Emissions from Deforestation and Forest Degradation (REDD) framework and the Nagoya Declaration on Biodiversity in Development Cooperation?
Ako Rada zabezpečí súdržnú politiku, ktorá bude chrániť lesy a zvýši ich odolnosť voči zmene klímy vytvorením kritérií, ktoré zabránia negatívnemu klimatickému, environmentálnemu a sociálnemu vplyvu využívania biomasy na výrobu energie?
How will the Council ensure a coherent policy that will protect forests and increase their resilience to climate change by developing criteria that prevent negative climate, environmental and social impacts from the use of production of biomass for energy?
Má Rada k dispozícii nejaké informácie o tom, aký objem biomasy sa už na výrobu energie dováža a z ktorých oblastí bude biomasa pochádzať v blízkej budúcnosti?
Does the Council have any information as to how much biomass for energy production is already imported and from which regions it will come in the near future?
Otázka na ústne zodpovedanie O-000213/2011
Question for oral answer O-000213/2011
v mene Výboru pre rozvoj Vec: Politika EÚ v oblasti biomasy a jej vplyv na rozvoj
on behalf of the Committee on Development Subject: EU biomass policy and its impact on development
V apríli 2009 Rada Európskej únie prijala smernicu, ktorou sa vytvoril spoločný rámec EÚ pre podporu využívania energie z obnoviteľných zdrojov (smernica 2009/28/ES).
In April 2009, the Council of the European Union adopted a directive establishing a common EU framework for the promotion of energy from renewable sources (Directive 2009/28/EC).
Cieľom tohto legislatívneho aktu je dosiahnuť do roku 2020 20 % podiel energie z obnoviteľných zdrojov energie na celkovej energetickej spotrebe v EÚ a 10 % podiel energie z obnoviteľných zdrojov na spotrebe energie v doprave v jednotlivých členských štátoch.
The aim of this legislative act is to achieve by 2020 a 20% share of energy from renewable sources in the EU's final consumption of energy and a 10% share of energy from renewable sources in each Member State's transport energy consumption.
Napriek zámeru smernice dosiahnuť významné zvýšenie produkcie a využívania biomasy na energiu – pričom sa požaduje zdvojnásobiť jej podiel do roku 2020 – neexistuje žiadny pevný rámec, ktorý by zabezpečil udržateľnú produkciu biomasy a jej využívanie na výrobu energie.
While the Directive seeks a significant increase in the production and use of biomass for energy – with a requirement to double its share by 2020 – there is no strong framework in place to ensure the sustainable production and use of biomass for energy.
Okrem toho môže mať drevná biomasa škodlivý vplyv na lesy v rozvojových krajinách, pretože by mohla spôsobiť zmenu prirodzených lesov, mokradí atď. na plochy, na ktorých sa pestujú suroviny na výrobu biopalív.
In addition to this, woody biomass has a potential detrimental effect on forests in developing countries since it might entail the conversion of natural forests, wetlands, etc. to biofuel feedstock plantations.
Aké opatrenia plánuje Komisia prijať s cieľom zaručiť, aby bola biomasa používaná na výrobu energie udržateľná a zodpovedala udržateľnému obhospodarovaniu lesov v rámci EÚ, ako aj mimo nej?
What are the measures that the Commission intends to take to ensure that biomass used for energy is sustainable and is consistent with sustainable management of forests, both within and outside the EU?
Ako bude politika EÚ v oblasti biomasy napĺňať záväzky, ktoré prijala Komisia v rámci dohôd o dobrovoľnom partnerstve v oblasti vymáhateľnosti práva, správy a obchodu v lesnom hospodárstve (FLEGT), záväzky v oblasti zmeny klímy v rámci znižovania emisií z odlesňovania a degradácie lesov (REDD) a deklarácie z konferencie v Nagoji o biodiverzite v rozvojovej spolupráci?
How will the EU biomass policy meet the obligations accepted by the Commission under the Voluntary Partnership Agreements on Forest Law Enforcement, Governance and Trade (FLEGT), the climate change commitments within the Reduced Emissions from Deforestation and Forest Degradation (REDD) framework and the Nagoya Declaration on Biodiversity in Development Cooperation?
Zohľadní Komisia tieto otázky pri nadchádzajúcom preskúmaní týkajúcom sa kritérií trvalej udržateľnosti platných pre pevnú biomasu a bioplyn (ktoré sa má uskutočniť do konca roka 2011)?
Will the Commission take these issues into account in its upcoming review concerning sustainability criteria for solid biomass and biogas (due by the end of 2011)?
Má Komisia informácie o tom, koľko biomasy na výrobu energie sa už dováža a z ktorých regiónov sa bude dovážať v blízkej budúcnosti?
Does the Commission have any information as to how much biomass for energy production is already imported and from which regions it will come in the near future?
Otázka na ústne zodpovedanie O-000214/2011
Question for oral answer O-000214/2011
v mene Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín Vec: Antimikrobiálna rezistencia ako ohrozenie verejného zdravia
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Subject: Public health threat of antimicrobial resistance
V júni 2011 delegácia Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín Európskeho parlamentu navštívila Európsku agentúru pre lieky v Londýne.
In June 2011 a delegation from Parliament’s Committee on the Environment, Public Health and Food Safety visited the European Medicines Agency in London.
Počas tejto návštevy tak agentúra, ako aj delegácia vyjadrili svoje obavy v súvislosti s narastajúcou rezistenciou voči antimikrobiálnym látkam, najmä antibiotikám.
During this visit both the Agency and the delegation expressed their concerns about the increasing resistance to antimicrobials, particularly antibiotics.
Spoločná technická správa agentúry a Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) už v roku 2009 dospela k záveru, že prinajmenšom 25 000 pacientov v EÚ zomrie každý rok v dôsledku infekcií spôsobených baktériami, ktoré sú odolné voči mnohým liekom, a že v EÚ majú infekcie spôsobené týmito baktériami za následok dodatočné náklady na zdravotnú starostlivosť a vedú k strate produktivity vo výške najmenej 1,5 miliardy EUR ročne .
A joint technical report from the Agency and the European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC) had already concluded in 2009 that at least 25 000 patients in the EU die each year from infections caused by bacteria that are resistant to many medicines, and that in the EU infections caused by these bacteria result in extra healthcare costs and productivity losses of at least EUR 1.5 billion each year .
Správa Komisie o odporúčaniach Rady z roku 2001 a prieskum Eurobarometra z roku 2010 zistili množstvo nedostatkov a medzier pri propagácii obozretného používania antimikrobiálnych látok.
A Commission Report on the 2001 Council Recommendations and the 2010 Eurobarometer survey identified a series of shortfalls and gaps in the promotion of the prudent use of antimicrobials.
Tento problém zhoršuje skutočnosť, že za posledných niekoľko rokov získal povolenie iba malý počet nových antimikrobiálnych látok, čo môže viesť k čoraz ťažšiemu liečeniu infekcií v budúcnosti.
The problem is made worse by the fact that only a small number of new antimicrobials have been authorised over the past few years, a situation which may lead to infections becoming more difficult to treat in the future.
Antimikrobiálna rezistencia je rastúcim problémom tak v prípade ľudí, ako aj zvierat.
Antimicrobial resistance is a growing problem in both humans and animals.
Rezistencia sa môže rozšíriť zo zvierat na ľudí prostredníctvom potravinového reťazca alebo priamym kontaktom.
Resistance can spread from animals to humans through the food chain or during direct contact.
Antimikrobiálna rezistencia je javom, ktorý jednoznačne má cezhraničné dôsledky.
Antimicrobial resistance is a phenomenon which clearly has cross-border implications.
Mohla by Rada vysvetliť, akým spôsobom plánuje prostredníctvom budúcich iniciatív EÚ – vrátane legislatívnych návrhov – riešiť problém antimikrobiálnej rezistencie, a to najmä pokiaľ ide o:
Could the Council explain how, through future EU initiatives – including legislative proposals – it intends to tackle the problem of antimicrobial resistance, in particular as regards:
1. obozretné používanie povolených antimikrobiálnych látok pre ľudí a zvieratá,
1. the prudent use of authorised antimicrobials for humans and for animals;
2. potrebu stimulov na investovanie do nových antimikrobiálnych látok,
2. the need for incentives to invest in new antimicrobials;
3. rozsah, v ktorom antimikrobiálna rezistencia zvyšuje výdavky na verejné zdravie v členských štátoch?
3. the extent to which antimicrobial resistance increases public health expenditures in the Member States?
Bakteriálna zmena: čas reagovať, spoločná technická správa ECDC/EMEA, september 2009 Pracovný dokument útvarov Komisie, sprievodný dokument k druhej správe Komisie Rade na základe správ členských štátov o implementácii odporúčania Rady (2002/77/ES) o obozretnom používaní antimikrobiálnych látok v humánnej medicíne.
‘The bacterial challenge: time to react’, ECDC/EMEA Joint Technical Report, September 2009 Commission Staff Working Document, Accompanying document to the second report from the Commission to the Council on the basis of Member States’ reports on the implementation of the Council Recommendation (2002/77/EC) on the prudent use of antimicrobial agents in human medicine
Otázka na ústne zodpovedanie O-000215/2011
Question for oral answer O-000215/2011
v mene Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín Vec: Antimikrobiálna rezistencia ako hrozba pre verejné zdravie
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Subject: Public health threat of antimicrobial resistance
Správa Komisie o odporúčaniach Rady z roku 2010 a prieskum Eurobarometra z roku 2010 zistili množstvo nedostatkov a medzier pri propagácii obozretného používania antimikrobiálnych látok.
A Commission Report on the 2001 Council Recommendations and the 2010 Eurobarometer survey identified a series of shortfalls and gaps in the promotion of the prudent use of antimicrobials.
Mohla by Komisia vysvetliť, akým spôsobom plánuje prostredníctvom budúcich iniciatív EÚ – vrátane legislatívnych návrhov – riešiť problém antimikrobiálnej rezistencie, a to najmä pokiaľ ide o:
Could the Commission explain how, through future EU initiatives – including legislative proposals – it intends to tackle the problem of antimicrobial resistance, in particular as regards:
1. obozretné používanie povolených antimikrobiálnych látok určených ľuďom a zvieratám,
1. the prudent use of authorised antimicrobials for humans and for animals;
3. mieru, do akej antimikrobiálna rezistencia zvyšuje výdavky na verejné zdravie v členských štátoch?
3. the extent to which antimicrobial resistance increases public health expenditures in the Member States?
Otázka na ústne zodpovedanie O-000216/2011
Question for oral answer O-000216/2011
v mene Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín Vec: Konferencia o zmene klímy v Durbane (COP 17)
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Subject: Climate change conference in Durban (COP 17)
Aké kroky prijíma Rada na to, aby zabezpečila, že konferencia o zmene klímy v Durbane prinesie hmatateľné výsledky a najmä konkrétny pokrok, pokiaľ ide o dosiahnutie:
What steps is the Council taking to ensure that the COP 17 Climate Change Conference in Durban brings tangible results, and in particular makes concrete progress in achieving:
– dohody o druhom záväznom období v rámci Kjótskeho protokolu,
– agreement on the second commitment period under the Kyoto Protocol;
– širšej komplexnej globálnej dohody zahŕňajúcej všetky zmluvné strany, ako aj
– a broader comprehensive global agreement involving all parties; and
– vykonávania dohôd z Cancúnu?
– implementation of the Cancún Agreements?
Otázka na ústne zodpovedanie O-000217/2011
Question for oral answer O-000217/2011
Aké kroky prijíma Komisia na to, aby zabezpečila, že konferencia o zmene klímy v Durbane COP 17 prinesie hmatateľné výsledky, a najmä konkrétny pokrok, pokiaľ ide o dosiahnutie:
What steps is the Commission taking to ensure that the COP 17 Climate Change Conference in Durban brings tangible results, and in particular makes concrete progress in achieving:
– širšej komplexnej globálnej dohody zahŕňajúcej všetky zmluvné strany a
– a broader comprehensive global agreement involving all parties; and
Otázka na ústne zodpovedanie O-000218/2011
Question for oral answer O-000218/2011
v mene skupiny ALDE Vec: Pristúpenie Bulharska a Rumunska k schengenskému priestoru
on behalf of the ALDE Group Subject: Accession of Bulgaria and Romania to Schengen
Európsky parlament 8. júna 2011 rozhodol o umožnení pristúpenia Bulharska a Rumunska k schengenskému priestoru, pričom 487 poslancov hlasovalo za, 77 proti a 29 sa zdržalo hlasovania.
On 8 June 2011, the European Parliament decided to give the green light to Bulgaria and Romania’s accession to the Schengen area, with 487 votes in favour, 77 against and 29 abstentions.
Toto hlasovanie sa uskutočnilo po tom, ako sa v správach Komisie o pokroku skonštatovalo, že obe krajiny spĺňajú technické a právne podmienky na pristúpenie k schengenskému priestoru vrátane politiky vydávania víz, policajnej spolupráce, pripravenosti pripojiť sa k schengenskému informačnému systému a používať ho, ochrany údajov a kontroly pozemných, morských a vzdušných hraníc.
This vote took place after the Commission’s progress reports concluded that both countries met all the technical and legal criteria for joining the Schengen area, including visa issuance policy, police cooperation, readiness to connect to and use the Schengen Information System, data protection and control of land, sea and air borders.
Rada pre spravodlivosť a vnútorné veci však minulý týždeň rozhodla o odložení rozhodnutia o pristúpení krajín na neurčito po tom, ako sa dva členské štáty, ktoré využili pravidlo jednomyseľnosti, rozhodli uplatniť vzťahu k Bulharsku a Rumunsku dvojité normy a namiesto technického hodnotenia dosiahli politickú izoláciu oboch krajín.
However the Home Affairs Council decided last week to postpone indefinitely the decision on the countries’ accession after two Members States, using the rule of unanimity, decided to apply double standards to Bulgaria and Romania and thus transformed a technical evaluation into the political isolation of both countries.
Podpísaním zmluvy o pristúpení dostali Bulharsko a Rumunsko zoznam požiadaviek a tieto požiadavky splnili.
By signing the Accession Treaty, Bulgaria and Romania received a list of requirements and fulfilled them.
Domnieva sa Rada, že je spravodlivé uplatňovať dodatočné kritériá, s ktorými sa nepočítalo od začiatku, a ktoré sa neuplatňovali v predchádzajúcich prípadoch?
Does the Council believe it is fair to apply extra criteria which were not foreseen from the beginning and which were not applied to the earlier accessions?
Môže Rada uviesť, aké ďalšie kritériá musia Rumunsko a Bulharsko splniť, aby splnili podmienky pristúpenia?
Can the Council indicate what further criteria have to be met by Romania and Bulgaria in order for them to qualify?
Môže Rada uviesť právny základ týchto kritérií?
Can the Council clarify the legal basis for these criteria?
Aké sú ďalšie kroky, ktoré Rada zamýšľa prijať?
What are the next steps that the Council intends to take?
Aká je stratégia a harmonogram poľského predsedníctva?
What is the strategy and timetable of the Polish Presidency?
Otázka na ústne zodpovedanie O-000219/2011
Question for oral answer O-000219/2011