natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Každoročné medziparlamentné schôdze EP a Kanady vo všeobecnosti potvrdzujú vynikajúce vzťahy medzi týmito dvoma krajinami.
The annual EP/Canada Interparliamentary meetings (IPMs) have generally underlined the excellent state of relations between the two countries.
Najnovšie rokovania boli vo všeobecnosti zamerané na zmluvný rámec, o ktorom sa rokuje medzi dvoma partnermi – Komplexná hospodárska a obchodná dohoda (CETA) a Rámcová dohoda – ako aj na iné témy, ako je energetická bezpečnosť, vízová a prisťahovalecká politika, alebo tiež na hľadanie odpovedí na hospodársku a finančnú krízu.
Recent discussions have generally focused on the treaty framework under negotiation between the two partners - the Comprehensive Economic and Trade Agreement (CETA) and the Framework Agreement - as well as other topics such as energy security, visa and immigration policy or finding responses to the economic and financial crisis.
Diskusie počas 34. medziparlamentnej schôdze (12.–13. septembra 2011) boli zamerané na súčasný stav bilaterálnych rokovaní o CETA a o Rámcovej dohode, na prisťahovaleckú politiku, dodávku energie, ako aj na zahraničnú politiku a bezpečnosť.
Discussions during the 34th IPM (12-13 September 2011) focussed on the state of play of bilateral negotiations on CETA and the Framework Agreement, immigration policy, energy supply, as well as foreign policy and security.
Obe delegácie sa pravidelne stretávajú dvakrát ročne, v Európe a v USA.
The two delegations meet regularly twice a year, in Europe and the US.
Keď sa tieto stretnutia konajú v EÚ, zvyčajne sa organizujú v hlavnom meste členského štátu, ktorý predsedá Európskej únii.
When these meetings are held in the European Union (EU) they usually take place in the capital of the country holding the EU presidency.
Na 50. medziparlamentnom zasadnutí, ktoré sa konalo 15. – 16. januára 1999 v Štrasburgu, sa obe delegácie rozhodli začať transatlantický dialóg zákonodarcov (Transatlantic Legislators’ Dialogue – TLD) ako formálnu odpoveď Európskeho parlamentu a Kongresu USA na výzvu na posilnenie parlamentných vzťahov uvedenú v novej transatlantickej agende.
At the 50th Interparliamentary meeting on 15-16 January 1999 in Strasbourg, both delegations decided to launch the Transatlantic Legislators’ Dialogue (TLD), the formal response of the EP and the US Congress to the call in the New Transatlantic Agenda for enhanced parliamentary ties.
Následne sa činnosti TLD rozšírili o videokonferencie, osobitné pracovné skupiny pre témy osobitného záujmu, ako aj o úlohu sprostredkovateľa pre priame výmeny medzi legislatívnymi výbormi Európskeho parlamentu a Kongresu USA.
Subsequently, TLD activities expanded in order to include videoconferences, special working groups on subjects of particular interest, as well as a facilitating role for direct committee-to-committee exchanges between legislative committees of the European Parliament and the US Congress.
Zástupcovia TLD sú tiež súčasťou „poradnej skupiny“ zriadenej v rámci Transatlantickej hospodárskej rady, ktorú vytvorili EÚ a USA pri príležitosti dvojstranného samitu v apríli 2007 vo Washingtone.
TLD representatives are also part of the "advisory group" instituted within the Transatlantic Economic Council (TEC), launched by the EU and the US, on the occasion of the bilateral Summit held in Washington in April 2007.
Podrobnejšie informácie nájdete pod odkazom „Všeobecné dokumenty“ v hornej časti stránky.
For more information click on "General Documents" at the top of the page.
EP za sociálnu a zdravú Európu
EP for a social and healthy Europe
Sociálna a zdravotná politika sú v kompetencii krajín EÚ, avšak Európsky parlament opakovane volá po vytvorení takej Európy, kde podnikanie a zisky idú ruka v ruke so sociálnym začlenením a zodpovednosťou.
Social and health policy are in the hands of EU countries, but the European Parliament has called repeatedly for a Europe where business and profits go hand in hand with social inclusion and responsibility.
Ide o veľmi širokú a komplexnú otázku.
It's a vast and complex issue.
Prečítajte si špecializované články a dozviete sa viac o niektorých aspektoch sociálnej Európy.
Read our focus to find out more about some of the aspects of social Europe.
Podrobne sa venujeme niektorým stránkam európskeho sociálneho modelu, európskej karte zdravotného poistenia a prístupu k zdravotníckym službám v rámci celej EÚ, smerovaniu k Európe bez tabaku a začleneniu a právam ľudí so zdravotným postihnutím na pracovisku.
We delve into some of the detail of the European Social Model, the health insurance card and access to health services across the EU, Europe's move towards a tobacco-free Europe and the inclusion and rights of people with disabilities in the workplace.
Ak máte záujem o viac informácií, kliknite na nižšie uvedené odkazy.
Click below to read more.
Čo je európsky sociálny model?
The European Social Model: what's it all about?
Európsky sociálny model je odpoveďou EÚ na globalizáciu.
The EU answer to globalisation exists and has a name: the European Social Model.
Sociálna politika patrí do kompetencie členských štátov, ale európsky sociálny model je referenčnou hodnotou pre vnútroštátne sociálne systémy.
Social policy is a national responsibility, but the European Social Model is a reference for national social systems.
Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci Európskeho parlamentu presadzuje sociálnejšiu Európu s lepšou sociálnou súdržnosťou a väčším počtom lepších pracovných príležitostí.
The European Parliament's Employment and Social Affairs Committee is an advocate for a more "social Europe" with better social cohesion and more and better jobs.
V najnovšej správe o sociálnej ochrane a začlenení, schválenej minulý rok v októbri, Parlament vyzval na vytýčenie ambicióznych cieľov znižovania chudoby.
Last October, the Parliament called for ambitious targets to reduce poverty when it approved its latest report on Social Protection and Inclusion.
Lisabonská stratégia – recept EÚ
The Lisbon Strategy - the EU recipe
V marci 2000 lídri EÚ prijali Lisabonskú stratégiu, ktorej cieľom bolo, aby sa EÚ stala „najkonkurencieschopnejšiu a najdynamickejšou znalostnou ekonomikou na svete do roku 2010“.
In March 2000 EU leaders launched the Lisbon Strategy, aimed at making the EU "the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world by 2010".
Popri cieli posilniť ekonomiku a podporiť tým tvorbu pracovných miest sú súčasťou stratégie sociálne a environmentálne politiky, ktoré majú zabezpečiť trvalo udržateľný rozvoj a sociálne začlenenie.
That includes modernising the European Social Model to invest in people through job creation, equal opportunities, lifelong learning and up-to-date social protection and to combat social exclusion.
Správa portugalskej poslankyne z konfederatívnej skupiny zjednotenej ľavice Ildy Figueiredo z roku 2005 konštatuje, že v Lisabonskej agende sa doposiaľ venovala menšia pozornosť sociálnej politike ako cenovej stabilite, znižovaniu nákladov a obmedzovaniu rozpočtového deficitu. „Vplyvom globalizácie sa zintenzívňuje boj o trhy na celom svete ... súčasná tendencia smerom k väčšej liberalizácii služieb povedie k zvýšeniu hospodárskej súťaže a spôsobí stratu ďalších pracovných miest a chudobu.
So far, the Lisbon Agenda has paid less attention to social policy than to price stability, cost cutting and budget deficit reduction, according to a 2005 report by Ilda Figueiredo (GUE/PT).Globalisation is intensifying competition for markets around the world...The present tendency towards an increasing liberalisation of services will increase competition and cause more job losses and poverty.
Napriek zameraniu sa na inováciu európskej ekonomiky a viditeľný pokrok rastú obavy z toho, že reformný proces nie je dosť rýchly a že sa nepodarí dosiahnuť ambiciózne ciele vytýčené do roku 2010.
Despite the focus on innovating Europe's economy and discernable progress, there is growing concern that the reform process is not fast enough and that the ambitious 2010 targets will not be reached.
Sociálna Európa a nová reformná zmluva
Social Europe and the new reform Treaty
Aj keď každý členský štát EÚ má vlastný systém sociálnych a ekonomických politík a štruktúr, všetkých 27 krajín potvrdilo svoju vernosť tým istým kľúčovým hodnotám a cieľom založeným na základných právach pre všetkých.
While each EU country has its own system of social and economic policies and structures, all 27 countries have affirmed their commitment to the same key values and objectives based on fundamental rights for all.
Zmluvy o EÚ zaväzujú členské štáty k tomu, aby sa okrem iného usilovali dosiahnuť vyššiu úroveň sociálnej ochrany, rovnosť medzi mužmi a ženami, zvýšenie životnej úrovne, a bojovali proti sociálnemu vyčleňovaniu.
The EU treaties commit them to working for a high level of social protection, equality between men and women, raising living standards and combating social exclusion, among other objectives.
Európska sociálna charta, sformulovaná v roku 1961 a revidovaná v roku 1996, ktorú ratifikovalo 47 krajín, netvorí súčasť reformnej zmluvy o EÚ, bola však inšpiráciou pre Chartu základných práv, ktorá sa stane právne záväznou nadobudnutím platnosti Reformnej zmluvy.
The European Social Charter, written in 1961 and revised in 1996 and ratified by 47 countries, is not part of the reformed EU Treaty, but has inspired the Charter of Fundamental Rights, which will have legal force when the Reform Treaty comes into force.
Správa Ildy Figueiredo Správa o európskom sociálnom modeli budúcnosti Uznesenie o zhodnotení sociálnej situácie Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci Charta základných práv (anglicky)
Report by Ilda Figueiredo Report by Jose Albino Silva Peneda, Proinsias De Rossa Lynne report: Employment Committee The Charter of fundamental rights
Mobilita pacientov v EÚ
Patient mobility in the EU
Kto však hradí ich liečebné náklady v prípade, ak v zahraničí ochorejú alebo sa im stane úraz?
But what happens if they fall ill or have an accident while abroad, who takes care of the treatment costs?
Občania EÚ, ktorí pracujú v inej krajine Únie, sú krytí, ale čo tí ostatní?
EU citizens working in another EU country are covered, but what about everyone else?
Parlament sa týmito službami zaoberá na úrovni EÚ a žiada členské štáty, aby pristupovali ku všetkým občanom EÚ rovnako.
The Parliament is looking at these services at the EU level, and asking member states to treat all EU citizens on an equal basis.
Mnohé členské štáty EÚ nepreplácajú náklady na liečbu poskytnutú v inej krajine, pokiaľ neboli schválené vopred.
Many EU countries don't reimburse the costs of treatment in another member state, unless it has been authorised in advance.
Pacienti vo všeobecnosti uprednostňujú liečbu vo svojej vlastnej krajine, avšak čo v prípade, ak potrebujú rýchlu pomoc počas pobytu v zahraničí alebo sa na niektorý zákrok dlho čaká?
Patients generally prefer to be treated at home, but what if they need urgent help while abroad, or there is a long waiting list, and what about citizens living in border zones?
Tieto otázky stále čakajú na vyriešenie.
These issues still need to be addressed.
Ak sa pozrieme na druhú stranu rovnice, vidíme že vo všetkých členských štátoch EÚ má oblasť zdravotníctva problémy zvládnuť kľúčovú výzvu, ktorou je kontrola nákladov a pritom poskytovanie kvalitných služieb všetkým sektorom spoločnosti.
On the other side of the equation, the health systems of all EU countries are experiencing, difficulties over the fundamental challenge of controlling costs while delivering quality services to all sectors of society.
Opatrenia na úrovni EÚ neznamenajú harmonizáciu.
EU action does not mean harmonisation but it seems unlikely that an effective solution can be found at an exclusively national level.
Možnosť nájdenia účinného riešenia výlučne na úrovni jednotlivých členských štátov však nie je veľmi pravdepodobná.
Environment and Health Committee Chairman Miroslav Ouzký said, "I would leave health care financing in the competence of national states."
Ako vyhlásil predseda Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, Miroslav Ouzký: „Financovanie zdravotníctva by som ponechal v kompetencii členských štátov.“ Nemecká socialistka Karin Jöns, autorka správy o zdravotnej starostlivosti a starostlivosti o staršie osoby k tomu dodala: „Musíme zabezpečiť všetkým občanom EÚ prístup k vysokokvalitným a cenovo dostupným zdravotníckym službám bez ohľadu na ich príjmy, sociálne postavenie, vek a miesto bydliska.“
German Socialist Karin Jöns, the rapporteur on Health care and care for the elderly, added, "We have to guarantee access to high-quality and affordable health care services to all EU citizens regardless of their income, social status, age and place of residence."
Naše súčasné stanovisko – prípadová štúdia
Where we stand now - a case study
Cieľom zavedenia európskej karty zdravotného poistenia v roku 2004 bolo poskytnutie poistného krytia v prípade ochorenia počas dovolenky alebo študijného pobytu príslušnej osoby v zahraničí.
The introduction of the EU health card in 2004 was meant to provide coverage if you fell ill during a holiday or when studying abroad, or if treatment was authorised by the national authority.
Funguje to nasledovne:
Here's how it works:
Brigitta je poistená vo Švédsku a má schválenú operáciu v Nemecku.
Brigitta is insured in Sweden and has authorisation for an operation in Germany.
Náklady na jej pobyt v nemocnici v Nemecku sú 4 000 eur.
The cost of her hospital stay in Germany is €4,000.
Za podobnú liečbu vo Švédsku by jej uhradili náklady len vo výške 2 800 eur v porovnaní so sumou 3 200 eur za liečbu v Nemecku.
For a similar treatment in Sweden, only €2,800 would be reimbursed, compared with €3,200 in Germany.
Keďže si liečbu nechala schváliť, Brigitte bude uhradená suma 3 200 eur.
Thanks to the authorisation, Brigitta will be reimbursed €3,200.
Ak domovská krajina poskytuje vyššiu úroveň úhrad, pacientovi je uhradená vyššia suma.
If the home country offers a higher rate of reimbursement, the patient will receive the higher rate.
V prípade, že náklady nie sú schválené, poistné krytie sa vo všeobecnosti nevzťahuje na náklady na nemocničnú starostlivosť v inom členskom štáte.
If there is no authorisation, in principle you are not covered for the costs of hospital treatment in another member state.
EP tlačí na zlepšenia v oblasti zdravia
EP push for health improvements
Parlament je v tejto oblasti veľmi aktívny.
The Parliament is very active in this area.
Na základe žiadosti Parlamentu predloží Komisia začiatkom roku 2008 návrh v oblasti zdravotníckych služieb, týkajúci sa špeciálne mobility pacientov v rámci členských štátov a práv pacientov.
Following a Parliament request, the Commission will come up with a proposal on health services , dealing specifically with patient mobility among member states and patients' rights early in 2008.
V júli 2007 schválil Parlament akčný program EÚ v oblasti verejného zdravia na roky 2008 až 2013, ktorý obsahuje ciele EP týkajúce sa znižovania rozdielov v oblasti zdravotného stavu, ako aj podpory cezhraničnej starostlivosti a mobility pacientov či zdravotníckeho personálu.
In July the House approved an EU action programme on public health for 2008-2013, which included EP objectives on reducing health inequalities as well as the promotion of cross-border care and the mobility of patients and health professionals.
Parlament v máji 2007 vyňal zdravotnícke služby zo smernice o službách a požiadal Komisiu, aby navrhla „špecifický text“ zabezpečujúci pacientom široký prístup k zdravotníckym systémom v rámci celej EÚ a lekárom, výskumným pracovníkom a zdravotným sestrám slobodu usadiť sa.
In May it excluded health services from the services directive and asked the Commission to propose "a specific text" guaranteeing patients broad access to health care systems across the EU and the free establishment of doctors, researchers and nurses.
V marci 2007 Parlament schválil správu, v ktorej sa požaduje zvýšenie právnej zrozumiteľnosti v oblasti cezhraničnej zdravotnej starostlivosti.
In March it approved a report calling for greater legal clarity in cross border health care .
Poslanci EP privítali v roku 2007 konzultačný postup Komisie týkajúci sa zdravotníckych služieb, zameraný na zabezpečenie práva na prístup k zdravotnej starostlivosti v celej Európe.
MEPs welcomed the Commission's 2007 consultation procedure on health services , aimed at ensuring the right of access to health care across Europe.
Európa – do roku 2009 bez tabakového dymu?
Europe - a smoke-free zone by 2009?
Z toho je 80 000 pasívnych fajčiarov, pričom výsledky výskumov naznačujú, že každý týždeň umrie na následky pasívneho fajčenia jeden pracovník baru.
Of these 80,000 die from passive smoking, with research showing one bar worker a week killed in this way.
V Európe prevláda jasný trend smerom k vytváraniu nefajčiarskeho prostredia.
There is a clear trend towards smoke-free environments throughout Europe.
Aj keď mnohé krajiny zaviedli celoštátny zákaz fajčenia, stále je čo zlepšovať.
Many countries have introduced nationwide smoking bans but there are still improvements to be made.
Parlament v októbri 2007 rozhodne podporil správu nemeckého poslanca z klubu ľudovcov a európskych demokratov Karla Heinza Florenza, ktorá požadovala „rozsiahle opatrenia na obmedzenie fajčenia na verejných miestach“.
In October, the Parliament strongly supported a report by German Christian Democrat Karl Heinz Florenz calling for "wide-ranging measures to restrict smoking in public places".
„V mojej krajine zomrie v súvislosti s tabakovým dymom každý deň 350 ľudí.
"In my country 350 people die every day because of tobacco smoke.
Ak by každý deň havarovalo lietadlo s 350 osobami na palube, bol by to šok.
If a plane with 350 passengers crashed every day, it would be a shock.
Preto musíme bojovať proti tomuto nebezpečnému zdroju znečistenia, ktorý obsahuje tisíce chemikálií vrátane 250 karcinogénnych a toxických látok,“ povedal Florenz.
This is why we have to fight this dangerous pollutant, which contains thousands of chemicals, including 250 carcinogenic and toxic substances," said Mr Florenz.
Vo všetkých štátoch EÚ platí určitá forma regulácie v oblasti fajčenia, ktorá má však rôzny rozsah a charakter.
All EU countries have some form of regulation on smoking, but the scope and character varies widely.
Všeobecný zákaz fajčenia na všetkých uzavretých verejných miestach a na všetkých pracoviskách vrátane barov a reštaurácií, bol zavedený v Írsku (marec 2004) a vo Veľkej Británii (do leta 2007).
Comprehensive bans on smoking in all enclosed public places and all workplaces, including bars and restaurants, were introduced in Ireland in March 2004 and across the UK by Summer 2007.
Protifajčiarska legislatíva bola s výnimkami zavedená v Taliansku v januári 2005, na Malte v apríli 2005, vo Švédsku v júni 2005, v Litve v januári 2007 a vo Francúzsku v postupne od februára 2007 až do januára 2008.
Smoke-free legislation with exemptions was introduced in Italy in January 2005; Malta in April 2005; Sweden in June 2005; Lithuania in January 2007, and in France between February 2007- January 2008.
Fajčenie je zakázané v uzavretých verejných priestoroch v Belgicku, na Cypre, v Estónsku, Fínsku, Holandsku, Slovinsku a Španielsku.
Smoking is banned in enclosed public places and workplaces in Belgium, Cyprus, Estonia, Finland, the Netherlands, Slovenia and Spain.
Ako vyhlásil Luigi Cocilovo, taliansky člen skupiny liberálov: „Myslím si, že pri prijímaní zákazov fajčenia v Európe by mali mať ľudia, ktorí si to želajú, naďalej možnosť fajčiť.
Luigi Cocilovo, an Italian member of the ALDE group said, "I think bans in Europe should safeguard the possibility, for people who want to smoke, to do so.
Nemyslím si, že zákazy pomôžu fajčiarom prestať.
Moreover, I don't think prohibitions and bans help smokers to give up.
K tomu vedie jedine pevná vôľa.“
This goal is reached only through personal free will".
neobmedzený zákaz fajčenia vo všetkých uzavretých pracovných priestoroch vrátane stravovacích zariadení a vo všetkých uzavretých verejných budovách a dopravných prostriedkoch v EÚ
an unrestricted smoking ban in all enclosed workplaces, including catering establishments, and in all enclosed public buildings and transport in the EU;
Vyzýva tiež Komisiu, aby urýchlene preskúmala zdravotné riziká spojené s konzumáciou tabaku na vnútorné použitie, známeho pod názvom snus, a vplyv tejto konzumácie na spotrebu cigariet.
It has also called on the Commission to urgently investigate the health risks associated with consumption of an oral tobacco known as snus and its impact on the consumption of cigarettes.
Snus je v súčasnosti s výnimkou Švédska zakázaný v celej EÚ, aj keď niektorí tvrdia, že príklad Švédska svedčí o tom, že snus dokáže pomôcť pri odvykaní od cigariet a znížiť počet úmrtí na rakovinu pľúc za rok.
Snus is currently banned across the EU aside from in Sweden, though some say the Swedish example shows that snus can help wean people off cigarettes and reduce the number of annual deaths from lung cancer.
Chcú Európania prestať fajčiť?
Do Europeans want to stop smoking?
Prieskum Eurobarometra s názvom Postoje Európanov k tabaku z mája 2007 odhalil viditeľný pokles v konzumácii tabaku v porovnaní s predchádzajúcim prieskumom z roku 2002, aj keď naďalej fajčí 32 % Európanov.
A May 2007 Eurobarometer survey "Attitudes of Europeans towards Tobacco" found a noticeable drop in consumption compared with the last survey in 2002, although 32% of Europeans are still smokers.
Najvyšší počet fajčiarov je v Grécku (42 %), za ktorým nasleduje Lotyšsko, Maďarsko a Bulharsko (36 %).
The highest concentrations are in Greece with 42% and Latvia, Hungary and Bulgaria, all with 36%.
Najmenej fajčiarov je vo Švédsku (18 %).
Sweden has the fewest smokers with 18%.
Približne 88 % Európanov podporuje zákaz fajčenia v kanceláriách, vnútorných pracovných priestoroch a vnútorných verejných priestoroch ako sú letiská, obchody a metro.
Some 88% of Europeans support a smoking ban in offices, indoor workplaces and indoor public spaces like airports, shops and metros.
Silnú podporu má aj zavedenie zákazu fajčenia v baroch a reštauráciách.
And bans on smoking in bars and restaurants also win strong support.
V januári 2007 Komisia zelenou knihou s názvom K Európe bez tabakového dymu odštartovala proces širokých verejných konzultácií o tom, ako najlepšie podporovať nefajčiarske prostredie v EÚ.
In January 2007, the Commission launched a broad public consultation on the best way to promote smoke-free environments in the EU through its green paper "Towards a Europe free from tobacco smoke".
Komisár pre zdravie Markos Kyprianou vyhlásil: „Za veľmi povzbudzujúcu pokladám skutočnosť, že verejná podpora nefajčiarskych pracovných a verejných priestorov je v Európe naďalej taká vysoká.
Health Commissioner Markos Kyprianou said: "I am heartened that public support for smoke-free work and public places in Europe remains so high.
Môže to mať jedine pozitívny vplyv na rýchlosť procesu odstraňovania tabakového dymu z európskych verejných a pracovných priestorov do roku 2009.“
This can only strengthen the momentum towards making European public and work places smoke-free by 2009."
Podľa údajov zo 14 členských štátov majú 2 000 ľudských životov každý rok na svedomí požiare spôsobené horiacou cigaretou.
Data from 14 Member States show that over 2,000 deaths a year are caused by cigarette-related fires.
Komisia neskôr v tomto roku predloží návrhy na povinné zavedenie samozhasínacích cigariet vo všetkých 27 členských štátoch.
Later this year, the Commission will come up with proposals to make self-extinguishing cigarettes mandatory in all 27 EU countries.
Uznesenie EP o Európe bez tabaku Únia aj Parlament bez cigaretového dymu Postoje Európanov k tabaku Niet dymu ... bez zákazu
Florenz report EP calls for EU-wide ban on smoking in the workplace (press service)
Rozhodnutie podnikov nie je len o peniazoch, ale aj o životnom prostredí Podniky by mali dobrovoľne zobrať do úvahy vplyv svojich obchodných rozhodnutí na životné prostredie a sociálnu situáciu.
In the past the role of business was to primarily create jobs and profits.