natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dohoda o voľnom obchode s Indiou bude doteraz najpodstatnejšou prerokúvanou dohodou o voľnom obchode.
The Free Trade Agreement (FTA) with India will be the most substantial FTA to be negotiated to date.
Vzhľadom na jej význam:
In the light of such an important agreement:
Aký pokrok sa dosiahol v oblasti vládneho obstarávania, služieb (vrátane režimu IV), zemepisných označení a trvalo udržateľného rozvoja, ktorý by opodstatňoval realistické očakávanie, že dohoda o voľnom obchode bude čoskoro uzavretá?
What progress has been made on government procurement, services (including mode IV), geographical indications (GIs) and sustainable development to justify that the FTA could be realistically concluded shortly?
Môže Komisia zaručiť, že v tejto lehote sa riadne zohľadnia rokovania o právne záväznej kapitole o trvalo udržateľnom rozvoji, ktorá je v súlade s požiadavkami Parlamentu, týkajúcimi sa napríklad noriem ILO a deklarácií OSN?
Can the Commission guarantee that negotiations on a legally binding sustainable development chapter consistent with Parliament’s demands, e.g. ILO standards and UN declarations, will be given their due importance within this time frame?
Môže Komisia vysvetliť, prečo napriek uzneseniu Parlamentu z 12. júla 2007 ( P6_TA(2007)0353 ) považuje exkluzivitu údajov za dôležitú súčasť svojich rokovaní o právach duševného vlastníctva?
Can the Commission explain why it deems data exclusivity to be an important part of its IPR negotiations, despite Parliament’s resolution of 12 July 2007 ( P6_TA(2007)0353 )?
Aké následky by to mohlo mať na vývoj Indie smerom k znalostnej ekonomike?
What consequences could this have on India’s development towards a knowledge based economy?
Domnieva sa Komisia, že dohoda o voľnom obchode medzi EÚ a Indiou by mohla ohroziť odvetvie výroby generických liekov EÚ a Indie?
Does the Commission consider that the EU-India FTA could threaten the EU’s and India’s generic medicines industry?
Akými mechanizmami Komisia plánuje zabezpečiť, aby sa dohodou neoslabil prístup k liekom, najmä k nepatentovaným liekom vyrábaným v Indii a EÚ?
What mechanisms is the Commission considering to ensure that the agreement does not undermine access to medicines, notably off-patent medicines produced in India and the EU?
Aký vplyv má dohoda o voľnom obchode na výskumne orientovaný farmaceutický priemysel v EÚ?
What are the effects of the FTA on the research-based pharmaceutical industry in the EU?
Môže Komisia objasniť svoje zámery, pokiaľ ide o obsah a časový rámec rokovaní o investíciách a o právach duševného vlastníctva, ktoré sú ich súčasťou?
Can the Commission clarify its intentions regarding the content and time frame of the investment negotiations, and of their IPR component?
Môže vysvetliť, prečo predtým, ako predložila Rade návrh mandátu na rokovania o investíciách, nepočkala, kým Parlament prijme správu o budúcej investičnej politike?
Can the Commission explain why it did not wait until Parliament adopts its report on the future investment policy before proposing a draft mandate on investment negotiations to the Council?
Môže Komisia uviesť, či sa rokovania nejakým spôsobom týkajú oblasti kultúry, či už prostredníctvom kapitoly o službách alebo dodatočného protokolu o kultúrnej spolupráci?
Can the Commission indicate whether anything about culture, either through the services chapter or an additional cultural cooperation protocol, is included in the negotiations?
Aký vplyv má dohoda o voľnom obchode na významné európske odvetvia, napríklad na výrobu automobilov, vína a liehovín a na textilný/odevný priemysel?
What are the effects of the FTA on major European industries, such as the car, wine and spirits, and textile/clothing industries?
Plánuje Komisia udeliť Indii výnimku na kľúčový tovar a výrobky?
Does the Commission foresee giving any exclusion to India on key goods and products?
Uvažuje Komisia v prípade automobilového priemyslu o odchýlke od zásady nulovej sadzby za nulovú sadzbu pri odstraňovaní ciel alebo o schválení negatívneho zoznamu?
In the case of the car industry, is the Commission considering deviating from the zero-for-zero principle on tariff dismantling or agreeing to a negative list?
Môže Komisia vyčísliť predpokladané prínosy a straty pre EÚ vrátane vplyvu na zamestnanosť?
Can the Commission quantify foreseeable benefits and losses, for the EU, including the effects on employment?
Môže Komisia zaručiť, že pred uzatvorením dohody o voľnom obchode zohľadní požiadavky Parlamentu?
Can the Commission guarantee that it will take into account Parliament’s requests before concluding the FTA?
Otázka na ústne zodpovedanie O-000060/2011
Question for oral answer O-000060/2011
v mene Výboru pre kultúru a vzdelávanie Vec: Sarajevo ako Európske hlavné mesto kultúry na rok 2014
on behalf of the Committee on Culture and Education Subject: Sarajevo as a European Capital of Culture in 2014
Členov delegácie Výboru pre kultúru a vzdelávanie, ktorá nedávno navštívila Sarajevo, veľmi zaujal dynamický kultúrny život v meste.
Members of a recent Committee on Culture and Education delegation to Sarajevo were very impressed by the dynamism of the city’s cultural scene.
Zistili, že predstavitelia mesta majú v úmysle uchádzať sa o titul Európske hlavné mesto kultúry na rok 2014 (na základe výnimky) a že v zmysle toho uskutočňujú rozsiahle prípravy.
They learned that the city intends to submit a bid to be granted the title of European Capital of Culture in 2014 (on an exceptional basis), and has undertaken extensive preparations to that end.
Vzhľadom na skutočnosť, že Sarajevo bolo miestom, kde sa atentátom v roku 1914 začala prvá svetová vojna, by jeho vymenovanie za európske hlavné mesto kultúry v novej európskej ére bolo významným krokom smerom k definitívnemu umlčaniu duchov delenia Európy z minulosti a k ukázaniu novej Európy.
Given that Sarajevo was the site of the assassination that sparked World War I in 1914, this would be an important step in terms of burying the ghosts of past European divisions once and for all and showcasing the new Europe by nominating the city as a new-European-era European Capital of Culture.
Počas bosnianskej vojny v rokoch 1992 až 1996 zažilo Sarajevo najdlhšie obliehanie hlavného mesta v histórii moderných vojenských operácií.
From 1992 to 1996, during the Bosnian War, Sarajevo suffered the longest siege of a capital city in the history of modern warfare.
Zachovalo si však svoj multikultúrny charakter a odvtedy ho stále posilňuje.
It retained its intercultural character throughout, and has fostered it ever since.
Sarajevo chce zanechať minulosť a hľadieť oduševnene v ústrety svojej európskej budúcnosti.
Sarajevo wants to leave the past behind and look enthusiastically to its European future.
Zaslúži si šancu ukázať svoj obrovský potenciál pre multikultúrnosť.
It deserves a chance to demonstrate its immense potential for interculturalism.
EÚ L 304, 3.11.2006, s.
OJ L 304, 3.11.2006, p.
Otázka na ústne zodpovedanie O-000061/2011
Question for oral answer O-000061/2011
v mene Výboru pre kultúru a vzdelávanie Vec: Sarajevo ako Európske hlavné mesto kultúry v roku 2014
on behalf of the Committee on Culture and Education Subject: Sarajevo as a European Capital of Culture in 2014
Na členov nedávnej delegácie Výboru pre kultúru a vzdelávanie v Sarajeve urobila veľký dojem rýchlosť, akou sa rozvíja kultúrna scéna mesta.
Members of a recent Committee on Culture and Education delegation to Sarajevo were very impressed by the dynamism of the city’s cultural scene.
Zistili, že mesto plánuje predložiť prihlášku do výberového konania o titul Európskeho hlavného mesta kultúry v roku 2014 (na základe výnimky) a rozsiahlym spôsobom sa na svoju prezentáciu pripravuje.
They learned that the city intends to submit a bid to be granted the title of European Capital of Culture in 2014 (on an exceptional basis), and has undertaken extensive preparations to that end.
Vzhľadom na to, že v Sarajeve sa odohral atentát, ktorým sa začala 1. svetová vojna v roku 1914, by to bol významný krok smerom k definitívnemu pochovaniu pozostatkov niekdajších európskych sporov a k prezentácii novej Európy, a to prostredníctvom vymenovania mesta za Európske hlavné mesto kultúry novej európskej éry.
Given that Sarajevo was the site of the assassination that sparked World War I in 1914, this would be an important step in terms of burying the ghosts of past European divisions once and for all and showcasing the new Europe by nominating the city as a new-European-era European Capital of Culture.
Od roku 1992 do roku 1996, počas vojny v Bosne, Sarajevo zažilo najdlhšie obliehanie hlavného mesta v modernej vojenskej histórii.
From 1992 to 1996, during the Bosnian War, Sarajevo suffered the longest siege of a capital city in the history of modern warfare.
Zachovalo si však svoj medzikultúrny ráz a odvtedy ho neustále podporuje.
It retained its intercultural character throughout, and has fostered it ever since.
Sarajevo by chcelo nechať minulosť minulosťou a s nadšením hľadí do svojej európskej budúcnosti.
Sarajevo wants to leave the past behind and look enthusiastically to its European future.
Zaslúži si možnosť prezentovať svoj obrovský potenciál interkulturalizmu.
It deserves a chance to demonstrate its immense potential for interculturalism.
ES L 304, 3.11.2006, s.
OJ L 304, 3.11.2006, p.
Otázka na ústne zodpovedanie O-000063/2011
Question for oral answer O-000063/2011
v mene skupiny PPE Vec: Záťažové testy bankového sektora EÚ v roku 2011
on behalf of the PPE Group Subject: 2011 stress test of the EU banking sector
Záťažové testy, ktoré sa uskutočnili v júli 2010, nedokázali obnoviť dôveru v bankový systém EÚ z niekoľkých dôvodov:
The stress tests undertaken in July 2010 failed to restore confidence in the EU banking system due to several reasons:
– rozhodnutia o tom, ktoré banky by mali byť podrobené záťažovým testom, prijímali jednotlivé krajiny;
– because each country decided which banks should undergo the stress test;
– najnepriaznivejšie scenáre, z ktorých sa vychádzalo pri analýze bankového systému, sa medzi jednotlivými členskými štátmi líšili;
– because the most adverse scenarios used to analyse the banking system were different in every Member State;
– skutočnosť ukázala, že v mnohých prípadoch boli informácie nesprávne.
– because the reality demonstrated that in many cases the information was wrong.
V súčasnosti zodpovedá za uskutočnenie nových záťažových testov nedávno vytvorený Európsky orgán pre bankovníctvo, pričom v súlade so závermi z marcového zasadnutia Európskej rady musia tieto testy prebehnúť v úzkej spolupráci s Komisiou, Európskym výborom pre systémové riziká a vnútroštátnymi orgánmi dohľadu.
Now, the newly created European Banking Authority is in charge of a new stress test exercise which – as stated in the European Council conclusions of March – must be conducted in close cooperation with the Commission, the ESRB, the ECB and the national supervisors.
Dôveryhodnosť celého európskeho finančného inštitucionálneho rámca sa bude posudzovať na základe kvality týchto testov.
The credibility of the whole European financial institutional framework will be judged by the quality of the exercise.
Európska rada vo svojich záveroch z marca požiadala členské štáty, aby ešte pred zverejnením výsledkov pripravili osobitné a ambiciózne stratégie reštrukturalizácie nestabilných finančných inštitúcií.
Member States have been requested – by the March European Council conclusions – to prepare, ahead of the publication of the results, specific and ambitious strategies for the restructuring of vulnerable institutions.
V čom spočívajú hlavné zmeny, ktorými sa predíde zopakovaniu minuloročného nezdaru, pokiaľ ide o uskutočnenie záťažových testov bankového sektora?
What are the main changes to avoid a repeat of last year’s failure of the banking stress test exercise?
Je Komisia spokojná so skutočnosťou, že v niektorých krajinách sa záťažový test bude vzťahovať na takmer 85 % bankového sektora, zatiaľ čo v iných sotva presiahne 50 %?
Is the Commission happy with the fact that in some countries the stress test will cover almost 85% of the banking sector while in others coverage will hardly exceed 50%?
Otázka na ústne zodpovedanie O-000064/2011
Question for oral answer O-000064/2011
Vec: Záťaž spojená s podvýživou v Európe
Subject: Burden of malnutrition in Europe
Podvýživa je závažným problémom pre verejné zdravie v Európe, ktorý každoročne stojí vlády štátov EÚ 120 miliárd EUR.
Malnutrition is a serious public health problem in Europe which is costing EU governments EUR 120 billion every year.
Podvýživu spôsobujú mnohé faktory, ako je nedostupnosť zdravých potravín, nechutenstvo, okolnosti spojené s metabolizmom alebo neschopnosť prijímať potravu v dôsledku choroby alebo po chirurgickom zákroku.
Malnutrition is caused by a variety of factors, including lack of access to healthy foods, loss of appetite, metabolic conditions, or an inability to eat due to illness or surgery.
Podvýživa môže oddialiť rekonvalescenciu a predĺžiť hospitalizáciu, pričom môže viesť k zvýšenej náchylnosti na infekcie a zníženej nezávislosti a kvalite života.
It can delay recovery and prolong hospitalisation, leading to increased susceptibility to infection and reduced independence and quality of life.
Rozsiahle štúdie, ktoré sú obsiahnuté v správe organizácie Medical Nutrition Industry z roku 2009 o otázke riešenia podvýživy („Tackling Malnutrition“), ukazujú, že každý štvrtý pacient, ktorý je prijatý na hospitalizáciu, je vystavený riziku podvýživy alebo je už podvyživený a že 90 % občanov Spoločenstva, ktorí sú v dlhodobej starostlivosti, je takisto vystavených riziku podvýživy.
Large-scale studies compiled in the 2009 Medical Nutrition Industry report on ‘Tackling Malnutrition’ show that one in four patients admitted to hospital are at risk of malnutrition or are already malnourished, and up to 90% of residents in long-term care in the community are also at risk of malnutrition.
Vzhľadom na rýchlo starnúce európske obyvateľstvo budú sociálne a ekonomické náklady spojené s podvýživou v nasledujúcich rokoch neustále rásť, pokiaľ sa neprijmú konkrétne opatrenia na zvýšenie informovanosti a na riešenie tohto závažného problému.
With Europe’s rapidly ageing population, the social and economic costs of malnutrition will rise steadily over the coming years unless concrete measures are taken to raise awareness and to address this serious problem.
Zlepšenie stravovacích návykov, vypracovanie komplexných usmernení o výžive pre zdravotnícky personál a podpora prístupu pacientov k nutričným terapiám by boli nákladovo efektívnymi spôsobmi, ako zmierniť záťaž spôsobenú podvýživou.
Improving dietary habits, developing comprehensive nutrition guidelines for healthcare professionals and promoting patients’ access to nutritional therapies would be cost-effective means of addressing the burden of malnutrition.
– Zapojí sa Komisia – vzhľadom na rozsah tohto problému a jeho podceňovanie – do celoeurópskej kampane na zvýšenie podvedomia o záťaži, ktorú predstavuje podvýživa v Európe?
– Given the extent of the problem and its under-acknowledgment, will the Commission engage in a pan-European awareness-raising campaign on the burden of malnutrition in Europe?
– Aké kroky zamýšľa podniknúť Komisia, pokiaľ ide o navrhovanie odporúčaní alebo právnych predpisov, s cieľom pomáhať členským štátom pri začleňovaní otázok výživy a starostlivosti v oblasti výživy do ich stratégií týkajúcich sa verejného zdravia a riadenia chorôb?
– What is the Commission planning to do – in terms of proposing recommendations or legislation – in order to assist Member States to integrate nutrition and nutritional care in their public health and disease management strategies?
– Bude sa Komisia zaoberať záťažou, ktorú predstavuje podvýživa v prípade starších ľudí, v rámci svojho akčného plánu pre aktívne starnutie, ktorý má byť navrhnutý v roku 2011?
– Will the Commission address the burden of malnutrition in the elderly as part of its action plan on active ageing to be proposed in 2011?
Otázka na ústne zodpovedanie O-000065/2011
Question for oral answer O-000065/2011
v mene skupiny Verts/ALE Vec: Presadzovanie nariadení o preprave toxického odpadu do rozvojových krajín
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: Enforcement of regulations on the shipping of toxic waste to developing countries
EÚ vyprodukuje každý rok približne sedemdesiat miliónov ton nebezpečného odpadu.
The EU produces some seventy million tons of hazardous waste every year.
S cieľom obísť prísne normy EÚ pre nakladanie s odpadom a využiť nižšie náklady na jeho spracovanie sa nebezpečný a elektronický odpad niekedy vyváža na likvidáciu do rozvojových krajín.
To avoid strict EU waste management standards and to exploit lower treatment costs, hazardous and electronic waste is sometimes exported to developing countries for disposal.
Hoci nariadenie (EC) č. 1013/2006 o preprave odpadu takéto praktiky zakazuje, z údajov, ktoré Komisii poskytujú členské štáty, vyplýva, že počet prípadov tejto nezákonnej prepravy rastie.
Though the Waste Shipments Regulation (WSR, (EC) No 1013/2006) prohibits this, data reported to the Commission by the Member States shows a growing number of these illegal shipments.
Inšpekcie a kontroly v jednotlivých členských štátoch sa výrazne líšia a existuje podozrenie, že odpad sa nezákonne vyváža z prístavov EÚ, kde sú tieto kontroly najmenej účinné.
Inspections and controls vary greatly between Member States, and waste is suspected to be illegally exported through the EU ports with the least effective controls.
Informovanie o konkrétnych prípadoch nezákonných zásielok odpadu zo strany členských štátov je navyše neúplné a nedostatočné.
In addition, Member States' reporting on specific incidents of illegal waste shipments is inconsistent and insufficient.
Napríklad takmer 70 % elektronického odpadu v EÚ nie je zaevidovaného a podľa poskytovaných informácií sa len 33 % odpadu z elektrických a elektronických zariadení spracováva v súlade s právnymi predpismi EÚ.
For instance, almost 70% of electronic waste in the EU is unaccounted for and only 33% of waste electrical and electronic equipment is reported to be treated according to EU legislation.
Komisia odhaduje, že 19 % prípadov prepravy odpadu je v rozpore s nariadením o preprave odpadu.
The Commission has estimated that 19% of waste shipments are in violation of the Waste Shipment Regulation.
V dvoch nedávnych štúdiách pre Komisiu sa dospelo k záveru, že v záujme riešenia problému by sa mali zaviesť nové právne predpisy.
Two recent studies for the Commission have concluded that new legislation should be put in place to address the problem.
Súhlasí Komisia s tým, že nepostačujúca právna zrozumiteľnosť nariadenia o preprave odpadu, ako aj nedostatok spoločných pravidiel na úrovni EÚ týkajúcich sa spôsobu vykonávania inšpekcií prepravy odpadu oslabujú snahu o presadzovanie uvedeného nariadenia?
Does the Commission agree that a lack of legal clarity in the WSR, as well as a lack of common EU-wide requirements on how to carry out inspections of waste shipments, is undermining efforts to enforce the Regulation?
Aké právne kroky plánuje Komisia podniknúť, aby vyriešila nedostatky nariadenia o preprave odpadu?
What legal action does the Commission envisage to address the shortcomings of the WSR?
Súhlasí Komisia s tým, že je nutné zrevidovať nariadenie o preprave odpadu, aby sa zvýšila jeho účinnosť, najmä pokiaľ ide o požiadavky týkajúce sa inšpekcií uvedené v článku 50 nariadenia?
Does the Commission agree that a revision of the WSR is required in order to make it more effective, particularly with respect to the inspection requirements of Article 50 of the Regulation?
Domnieva sa Komisia, že prijatie osobitných spoločných usmernení EÚ v oblasti environmentálnych inšpekcií prepravy odpadu by spoločne s novými právnymi predpismi mohlo poskytnúť donucovacím orgánom pevný základ na riadne vykonávanie a presadzovanie nariadenia o preprave odpadu?
Does the Commission consider that adoption of specific common EU guidelines on environmental inspections of waste shipment, in addition to new legislation, could provide enforcement bodies with solid background for the proper implementation and enforcement of the WSR?
Súhlasí Komisia s tým, že usmernenia by umožnili zhromažďovanie, analýzu a výmenu porovnateľných údajov, čo by mohlo výrazne pomôcť pri riešení problematiky nadnárodnej environmentálnej trestnej činnosti spojenej s nezákonnou prepravou odpadu?
Does the Commission agree that guidelines would allow the collection, analysis and exchange of comparable data that in turn could greatly help in tackling the issue of trans-national environmental crime linked to illegal waste shipments?
Otázka na ústne zodpovedanie O-000066/2011
Question for oral answer O-000066/2011
v mene skupiny GUE/NGL Vec: Presadzovanie právnych predpisov o preprave toxického odpadu do rozvojových krajín
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Enforcement of regulations on the shipping of toxic waste to developing countries
Krajiny Európskej únie vyprodukujú ročne obrovské množstvo toxického odpadu.
The European Union countries generate an enormous volume of toxic waste every year.
OECD odhaduje, že do roku 2020 by mohla EÚ produkovať o 45 % viac odpadu ako v roku 1995.
The OECD estimates that, by 2020, the EU could be generating 45% more waste than in 1995.
Vedie to k zvýšenej preprave nebezpečného odpadu, ktorý predstavuje riziko pre ľudské zdravie a životné prostredie.
This leads to an increase of waste shipments which involve hazardous waste and create risks for human health and the environment.
Prieskumy ukazujú, že hlavnou destináciou nebezpečného odpadu sa stali krajiny tretieho sveta.
Investigations show that the third world countries have become the leading destination of hazardous waste.
Napríklad Afrika sa postupne stáva hlavným loviskom spoločností, ktoré sa zaoberajú likvidáciou odpadu.
Africa, for example, is gradually becoming the prime hunting ground for waste disposal companies.
Vzhľadom na zvyšujúce sa náklady na obmedzovanie znečistenia a bezpečnostné normy v EÚ si pôvodcovia toxického odpadu a obchodníci našli výhodnú únikovú cestu od týchto povinností a posielajú odpad do krajín s lacnou pracovnou silou, kde je presadzovanie právnych predpisov v oblasti životného prostredia nedostatočné alebo úplne chýba.
Faced with increasing costs of pollution controls and safety standards at EU level, toxic waste generators and brokers have found a convenient escape hatch to evade these liabilities by sending their waste materials to countries where labour is cheap and enforcement of environmental regulations is poor, if not altogether absent.
Napriek Basilejskému dohovoru o riadení pohybov nebezpečných odpadov cez hranice štátov a nariadeniu o preprave odpadu (ES) č. 1013/2006 nelegálny vývoz a ukladanie nebezpečného odpadu predstavuje pre zdravie a životné prostredie miliónov obyvateľov rozvojových krajín hrozbu, ktorá nemá obdobu.
Despite the Basel Convention on the Transboundary Movement of Hazardous Wastes and Waste Shipment Regulation (EC) No 1013/2006, illegal exports and dumping of hazardous waste represent an unprecedented threat to the health and the environment of millions of inhabitants in developing countries.
Súhlasí Komisia so skutočnosťou, že sa napriek obmedzeniam uloženým európskymi a medzinárodnými právnymi predpismi týkajúcim sa destinácií toxického odpadu objem vyprodukovaného odpadu za posledné roky nielen že neznížil, ale sa zvýšil, a že toto zvýšenie nebolo spojené s uplatňovaním účinných techník recyklácie odpadu alebo ochrany zdrojov?
Does the Commission agree that, in spite of the restrictions imposed by European and international legislation regarding toxic waste destination, not only has the volume of residues generated not gone down, over the last few years, but it has gone up, and this increase has not been accompanied by the implementation of effective waste recycling or resource conservation techniques?
Je si Komisia vedomá toho, aký má vyvážanie nebezpečného odpadu do týchto krajín environmentálne, hospodárske a sociálne dôsledky?
Is the Commission aware of the environmental, economic and social impact of sending hazardous waste to these countries?