natgillin/translations-raw huggingface dataset:
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070601STO07341 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823STO09818 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070705STO08862 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070601STO07341 0 NOT XML V0//EN
Cenu LUX získal film turecko-nemeckej produkcie
EP's first Lux cinema prize goes to Turkish-German Co-Production
Cenu LUX udelil Parlament po prvýkrát
European Parliament's Lux Prize
Udelením filmovej ceny LUX Európsky parlament prvýkrát vstúpil do sveta šoubiznisu.
The European Parliament has just made its first major foray in the glamorous world of showbusiness with the awarding of the very first Lux Prize for cinema.
Vo finále poslanci rozhodovali o troch filmoch, pričom za víťaza označili turecko-nemecký film režiséra Fatiha Akina "Auf der anderen Seite".
Turkish-German production Auf der anderen Seite (the Edge of heaven) by Fatih Akin was chosen by MEPs from a short list of three.
Viac o prípravách a priebehu ceny LUX sa dozviete na nižšie uvedených článkoch a rozhovoroch.
Read more about the inaugural Lux prize and enjoy interviews with Mr Maeck and renowned film director Cedric Klapisch.
Cenu si prevzal producent filmu Klaus Maeck a herečka Hanna Schygulla Historicky prvú Parlamentom udeľovanú filmovú cenu LUX získala snímka, ktorá zachytáva vzťahy medzi obyvateľmi Nemecka a Turecka.
And the winner is… A film about human relationships between German and Turkish people has won the first European Parliament "LUX" cinema prize.
Hlavný posolstvom filmu je smrť, zmierenie a následne odpustenie.
She meets Nejat and they become flat-mates.
Protagonisti sa vo filme učia žiť od tých, ktorí už zomreli.
The main message of the film is death, reconciliation and then forgiveness.
Môže Cena LUX pomôcť európskej kinematografii?
It's because the protagonist learns from those who died how to live How can the LUX Prize help European film makers?
Cenu LUX si odnáša film "Auf der anderen Seite" Výbor EP pre kultúru
Press release about the release of the Lux prize EP Culture Committee
Cédric Klapisch Počas "Dní kultúrnej rozmanitosti", ktoré v Parlamente prebiehali od 16. do 18. októbra, sa obšírne diskutovalo o problémoch, ktorým európska kinematografia čelí.
The event brought together renowned film directors like Cédric Klapisch ("L'auberge Espagnole") and Radu Mihaileanu ("Go, See, and Become") with MEPs and people from the film business.
Uvedomujeme si ten hon za ziskom a vidíme, ako to škodí kinematografii aj občanom.
You have warned that European film will deteriorate over the next three years.
"Ak by sme mali urobiť všetko odznovu, museli by sme začať s kultúrou," parafrázuje citát pripisovaný Monnetovi podpredseda EP.
From 800 European films released between 1 May 2006 and 1 June 2007, three were short-listed for the Prize, awarded 24 October.
Cieľom ocenenia je teda priblížiť občanom Európu prostredníctvom európskej kinematografie.
MEPs chose the winner.
Víťazný film čaká viacero cien.
This is the first year of the prize.
Okrem trofeje to budú finančné prostriedky na otitulkovanie filmu do 23 oficiálnych jazykov EÚ a tiež prostriedky na vydanie snímky vo formáte DVD.
The winner received a trophy and financial aid to subtitle the film into all 23 EU official languages.
Symbol trofeje, Babylonská veža, nie je náhodným výberom.
The original version of the winning film will be adapted to people with special needs and if the film is already being screened across Europe, money will be made available to put the film on DVD.
Európa je známa množstvom jazykov.
The short-listed films were:
Ocenenie LUX (po latinsky svetlo) by však malo vniesť nový pohľad na jazykovú a kultúrnu diverzitu EÚ.
The EU as a cultural project EP Vice-President Gérard Onesta is the driving force behind the prize.
"Kým Babylonská veža spadla, my chceme prebudovať pozitívny koncept veže tým, že budeme rešpektovať kultúrnu rôznorodosť," dodáva Onesta.
He sees Europe as a cultural project, with the European Parliament playing an essential part.
Rozhodujú europoslanci Šanca získať ocenenie sa naskytla 800 európskym filmom, ktoré sa objavili v období máj 2006 až máj 2007.
"Fifty years ago Monnet is often quoted as saying: 'If we had to do everything again, we would have to start with culture.'"
Každý z nich musel istým spôsobom poukazovať na univerzalitu európskych hodnôt, európsku kultúrnu rôznorodosť alebo na európsku integráciu.
"The EU is mostly associated with technocracy.
Porota zložená zo 17 odborníkov vybrala troch finalistov, pričom o samotnom víťazovi rozhodnú europoslanci.
We want an intimate Europe, one close to the citizen," said Mr Onesta.
Tí si filmy budú môcť pozrieť nielen v kinách, ale aj v špeciálnej premietacej sále v Európskom parlamente.
The US understood this a century ago with Hollywood, but it is more difficult in Europe because of linguistic barriers and national markets.
Hlasovať o víťazovi budú môcť len tí zástupcovia občanov, ktorí si pozreli všetky tri nominované snímky.
The prize aims to bring Europe closer to the citizens via cinema and to make high quality non-elitist films for the public.
Finalistami ceny LUX sú:
To be eligible a film must represent at least one of the following criteria:
4 mesiace, 3 týždne a 2 noci, réžia: Cristian Mungiu, Rumunsko
the debate on the integration of Europe Why Prix Lux?
Sprievodné podujatia V súvislosti s touto akciou Parlament pripravil aj ďalšie projekty.
Lux means light in Latin.
Podrobnosti o cene LUX (anglicky) Audio, 30:03
More about the Lux prize Audio, 30:03
Parlament podporuje európsku kinematografiu
Parliament's new film prize to boost European cinema
Hoci je to oproti roku 2005 divácky nárast o 3,6 percent, neprekonalo to štatistiky z rokov 2002 a 2004, kedy si európske filmy pozrela viac než miliarda divákov.
The man who has championed the idea is French Green MEP Gérard Onesta who believes that subtitling will remove linguistic barriers and allow widespread distribution of films.
Súvisí to aj s rozvojom digitalizácie a dostupnosťou filmov na internete, čo pre kiná predstavuje silnú konkurenciu.
"It will prove that diversity is not an obstacle but an opportunity" he told us.
Parlamentná cena LUX Jedným zo spôsobov podpory distribúcie európskej kinematografie je aj vyhlásenie ceny LUX v Európskom parlamente.
European success stories One recent success in the US was the German film "The Lives of the others" by Florian Henckel von Donnersmarck which received an Oscar for best foreign language film.
Europoslanci svojim hlasovaním sami rozhodnú, ktorý z troch finalistov vybraných odbornou porotou získa hlavnú cenu.
This film was financed by the EU's cinema programme "MEDIA".
Nie je ňou však finančná odmena, ale úhrada "otitulkovania" filmu do všetkých 23 úradných jazykov EÚ.
The "Queen" directed by Stephen Frears was another example of a European film doing well at the US box office.
Cieľom je "prekonať jazykové bariéry a umožniť okamžitú celosvetovú distribúciu diel.
He commented that the European film industry was "fragile" given its fragmentation in different languages and states.
Program MEDIA Únia však produkciu európskych filmov podporuje aj iným spôsobom.
The aim of MEDIA is to support Europe's audiovisual industry.
Od roku 1990 existuje program MEDIA zameraný na financovanie rozvoja a distribúcie filmov či organizáciu filmových festivalov.
It supports the development and distribution of thousands of films as well as training activities, festivals and promotion projects throughout the continent.
Program MEDIA (anglicky)
Media - the EU's audiovisual support programme
V Európe sa rodí málo detí
old and young hand in hand
V mnohých oblastiach sa Európa javí mimoriadne silná.
However, in the coming decades this is an issue the EU will have to face.
Udržuje si svoje hospodárske postavenie, stabilitu a mierové prostredie.
The current average age in Europe is 39, current trends could push this to 49 by 2050.
Čoraz častejšie sa však prejavuje populačná kríza.
This means more pensioners and less people of working age.
Pred sto rokmi tvorilo obyvateľstvo Európy 15 percent celosvetovej populácie.
At the start of the 19th century Europe accounted for 15% of the global population.
Odhaduje sa však, že v roku 2050 to bude už len päť percent.
By 2050 it will be just 5%.
Rodí sa málo detí
Bye, bye baby boom!
Na jednu Európanku dnes pripadá asi 1,52 detí.
Across the EU women have an average of 1.52 children.
Aby sa však rodilo viac ľudí ako ich zomrie, každá žena by štatisticky musela porodiť aspoň 2,1 detí.
This is below the 2.1 child threshold needed to replace the population.
Keď Európska komisia v októbri 2006 zverejnila svoju správu o demografii, eurokomisár Špidla uviedol: "Dnes máme na jednu osobu staršiu ako 65 rokov štyroch ľudí v pracovnom veku.
As European Commissioner for Employment Affairs Vladimir Špidla explained in October last year when he launched Commission proposals: "today, there are four people of working age for every person over 65, by 2050, this ratio will have dropped to two workers paying for one pensioner."
Odhaduje sa, že v roku 2050 by to mohlo byť až o desať rokov viac, čo by spôsobilo, že viac než jeden z desiatich obyvateľov by mal viac ako 80 rokov.
This is due to be voted on in the full Committee on 19 December.
Lepšia zdravotná starostlivosť bude tiež spôsobovať predlženie očakávanej dĺžky života.
In addition to concerns over pensions, an ageing population will place growing pressure on Europe's healthcare systems.
V roku 2050 by muži mali žiť o šesť a ženy o päť rokov dlhšie ako dnes.
As health costs increase extra money will have to be found.
Zmeny v demografickej štruktúre by zas mohli ohroziť hospodársky rast, kreativitu a inovácie, čo by medzi rokmi 2031 a 2050 spôsobilo pokles hrubého domáceho produktu EÚ o 1,2 percentá.
Just as a strong economy will be needed to cope with the extra strain staring it is envisaged that the EU's GDP could fall by up to 1.2% between 2031 and 2050 as the population ages.
Aké sú riešenia?
What can be done?
V zásade sa objavujú tri riešenia tejto situácie:
There have been a number of suggestions as to what could be done to alleviate the situation, including:
Veľa sa tiež diskutuje o tom, koľko prisťahovalcov by Európa mala prijať.
However, immigration is a growing issue in its own right.
Podľa iných by riešením bolo zvýšiť produktivitu práce a predĺžiť vek odchodu do dôchodku.
Also the immigrants themselves will eventually age.
Je to však prijateľné riešenie pre Európanov, ktorí požadujú viac voľného času?
Work longer and start receiving your pension later - but are Europeans willing to vote for governments that suggest this?
Situáciu by mohli zmeniť opatrenia, ktoré by Európanov viac podporovali k plodeniu potomkov.
New birth policies - encourage people to have more children using the tax system perhaps?
Európska únia sa však dlhodobo usiluje zrovnoprávniť ženy a mužov pokiaľ ide o pracovnú kariéru.
In September a Report by Parliament's Civil Liberties Committee - "Policy Plan on Legal Migration" was adopted.
Pronatalitná politika by načas odstrihla viacero žien od pracovnej kariéry, čo by bolo v protiklade s niekoľkoročným úsilím EÚ.
This envisages a scheme whereby skilled immigrants are allowed to work and live in the EU.
Diskutuje sa nielen o demografickej budúcnosti Európy, ale aj o kvalite života starších obyvateľov prostredníctvom využívania nových informačných a komunikačných technológií.
Living longer is a sign of a healthy and successful society, but when this is coupled with a low birth rate it raises issues that need to be considered now.
V nasledujúcich týždňoch sa prostredníctvom série článkov budeme otázkou populácie v EÚ zaoberať podrobnejšie.
Over the next few weeks we will be considering the issues raised by demographic changes in a series of articles.
-//EP//TEXT COMPARL PE-392.248 01 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT COMPARL PE-392.248 01 NOT XML V0//EN
Telesná výchova ako riešenie nadváhy detí
Is more sport in schools the answer to child obesity?
Zároveň však môže byť aj nástrojom boja proti obezite a nadváhe.
Bad diet and a lack of physical activity are believed to be the causes.
Na tento účel však musia byť splnené viaceré podmienky.
They form a part of the 14 million overweight people in the EU.
Vo svojej správe ich načrtáva maďarský poslanec a bývalý olympijský víťaz v šerme Pál Schmitt.
This condition can lead to osteoporosis and heart disease - which can develop early.
Jeho návrh sa na plenárnom zasadnutí objaví už na budúci týždeň.
Next week MEPs will debate measures to tackle obesity.
Počet detí, ktoré majú problémy s nadváhou a obezitou, rastie každý rok o 400 000.
One option being considered is guidelines to ensure that children exercise at least 3 times a week at school.
Nadváha tak postihuje každé štvrté dieťa v 27 členských štátoch EÚ.
A report by Hungarian MEP and former Olympic Fencer Pál Schmitt (EPP-ED) forms the basis of the debate in Strasbourg on Monday 12 November.
Primárne však problém nie je v prejedaní sa.
The report identifies a number of problems across the Union, including;
Hlavnou príčinou nadváhy a obezity u detí je nedostatok pohybu.
Less time being available for sport: The average amount of time available is 109 minutes per week for primary school and 117 minutes for secondary school.
Športom k lepšej sebadôvere
Both of these have fallen since 2002.
Zanedbanie zdravej životosprávy u detí má však ďalekosiahle následky.
Sport options at school are not diverse or interesting enough for young people.
Šport navyše pomáha budovať sebadôveru a tiež podporuje integráciu do spoločnosti.
Often the sport offered is too competitive.
Maďarský poslanec zo skupiny ľudovcov a európskych demokratov Pál Schmitt pripravil správu o úlohe športu vo vzdelávacom procese.
Under-funding of sports facilities.
Cieľom správy je upozorniť na priamu súvislosť medzi športovými aktivitami na školách a zdravým spôsobom života.
Insufficient coordination between sport at school and outside of school.
Navrhovaný text upriamuje pozornosť na viacero problémov.
It concluded that "PE is often sacrificed to other academic subjects".
Niekedy ide až o príliš "súťaživý" predmet.
Physical exercise - 3 times a week!
Telesná výchova ako taká sa navyše zanedbáva a na jej úkor sa uprednostňujú skôr akademické predmety.
In an attempt to strike a balance between physical and academic education at school the report suggests the following;
V neposlednom rade je tu aj problém so slabým financovaním športovísk.
School timetables have at least 3 physical activity lessons per week.
Maďarský poslanec preto navrhuje viacero riešení.
Physical education becomes compulsory in all primary and secondary schools.
Členské štáty by mali spustiť informačnú kampaň o dôležitosti športových aktivít na školách.
Better linking of school sports and sports outside school.
Telesná výchova by mala byť povinná na všetkých základných a stredných školách v EÚ, pričom týždenne by žiaci mali mať aspoň tri vyučovacie hodiny s fyzickou aktivitou.
Action to include ethnic minorities and the disabled.
Ja sám chodím pravidelne na plaváreň a často cvičím v posilňovni," dodáva bývalý šermiar.
His report will be put to a vote as a motion for a Parliamentary resolution on Tuesday 13 November.
Parlament sa bude správou maďarského poslanca zaoberať v pondelok 12. novembra na plenárnom zasadnutí v Štrasburgu.
You can follow the debate live online via the Parliament's website.
Hlasovanie sa uskutoční nasledujúci deň.
Tell us your thoughts!
Povedzte svoj názor
Is there enough sport at school?
Patríte k 492 miliónom občanov EÚ, ktorých Parlament zastupuje.
Do you have an opinion on the issues raised in this article?
Radi by sme vám preto položili otázku: "Je podľa vašich skúseností na školách dostatok športových aktivít?"
In your view and based on your experience, do you think that there are enough sports activities at school?
Vaše reakcie očakávame na nižšie uvedenom odkaze s emailovou adresou.
You can send us your reply by e-mail, using the first link below.
Európsky futbal pod drobnohľadom Rozhovor s Pálom Schmittom Výbor pre kultúru a vzdelávanie
"Obesity: report suggests ways to tackle rise in EU": 22 Jan 07 "End "stigma" of obesity say MEPs": 9 Feb 07 Interview with Pál Schmitt: 1 June 07 Parliament's Culture and Education Committee Live from Strasbourg from Monday 12 November Plenary Agenda Pál Schmitt report
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070206STO02781 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070206STO02781 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070323FCS04520 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070531STO07250 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070531STO07250 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0415 0 NOT XML V0//EN
Rozhovor s lotyšským poslancom a režisérom Rihardsom Pīksom
Latvian film director turned MEP Rihards Pīks on film and politics
Bývalý minister kultúry a tiež minister zahraničných vecí Lotyšska Rihards Pīks je od roku 2004 poslancom Európskeho parlamentu.
Rihards Pīks grew up in Latvia - then part of the Soviet Union.
Pred viac než 30 rokmi svoj život zasvätil kinematografii.
In his family the spirit of pre-war Independent Latvia was kept firmly alive.
Bol režisérom, kameramanom aj producentom.
His career as a film producer, cameraman and director took him into politics.
Kedy a prečo ste sa rozhodli vstúpiť do politiky?
Q. When and how did you enter politics?
Od svojho detstva som žil v prostredí, kde sa udržiavali živé spomienky na predvojnové samostatné Lotyšsko a nádej na obnovenie jeho nezávislosti.
Since my childhood I have been living in an environment where memories about pre-war independent Latvia and hope of regaining the independence were kept alive.
Môj strýko bol až do police 50-tych rokov aktívny v "podzemnom hnutí".
My uncle was active underground until the mid 1950s.
Keď som bol malý, naša rodina tajne počúvala rozhlasovú stanicu "Hlas Ameriky" a BBC, aby sme sa dozvedeli aspoň kúsok o tom, čo sa deje na druhej strane "železnej opony".
When I was young my family listened secretly to radio channels like Voice of America and the BBC, to hear about the other side of the "Iron curtain".
Následne som sa zaoberal transformáciou mojej profesionálnej oblasti, čiže kinematografie tak, aby zodpovedala demokratickým princípom a trhovým zákonom.
My professional field - cinema - was transformed by democratic principles and market forces.
Založil som Národnú centrum kinematografie a pracoval som v oblasti práv duševného vlastníctva.
I founded the National Cinematography Centre and worked on intellectual property law.
V roku 1996 som prijal pozvanie stať sa členom lotyšskej vlády ako minister kultúry.
In 1996 I was invited to be a member of the Latvian government as the Minister of Culture.
Takto začala moja politická kariéra.
That is how my political work began.
Ako môžete uplatniť skúsenosti z oblasti kinematografie v súčasnej funkcii europoslanca?
Q. How does your experience of the Cinema help with your work as an MEP?
V politike aj v kinematografii potrebujete podobné schopnosti a vedomosti: dramaturgiu, psychológiu, herectvo, rétoriku.
Similar abilities and knowledge are needed in politics and cinema - drama, psychology, acting and rhetoric.
Tieto schopnosti a pravidlá fungujú v kinematografii a v politike rovnako.
You have to adapt yourself to the public and choose the right form and manner of communication.
Analyzuje sa situácia a vyberá sa správny spôsob a forma reakcie.
You also have to structure the speech, exactly the same way as when introducing the actors into the process of creating a film.
Keďže som tiež študoval v Moskve, za svoju dodatočnú výhodu považujem schopnosť porozumieť ruskej mentalite a povahe.
As I have also studied in Moscow, I have the additional advantage of understanding the Russian mentality and character.
To mi pomáha pri nadväzovaní vzťahov s poslancami ruského parlamentu na úrovni medziparlamentných delegácii.
That helps me to build relationship with the MPs of the Russian Parliament at the level of Inter-parliamentary delegations.
Svoje skúsenosti filmového režiséra a kameramana zároveň uplatňujem pri video-prieskume, ktorého cieľom je zistiť názory mojich voličov a lepšie zastupovať ich záujmy v Európskom parlamente.
I have applied my experience as film director and cameraman by doing a video aimed at representing my voter's interests better in the European Parliament.
Minulý rok a uplynulú jar som napríklad natočil 20 minútový dokumentárny film s názvom "Eiropa kafijas biezumos" (Budúcnosť Európy vyveštená z kávy), ktorý sme distribuovali v Lotyšsku a tiež v ostatných informačných kanceláriách EP v rôznych členských štátoch.
Last year I made a 20 minute documentary called “Europe in coffee-grounds” which I distributed in Latvia and among the information offices of the European Parliament in different countries.
Ako sa dívate na budúcnosť európskej kinematografie, predovšetkým v nových členských štátoch?
Q. How do you see the future of the European cinema, especially in States that joined in 2004?
Kinematografia je integrálnou súčasťou kultúry každej krajiny a preto musí byť podporovaná a stimulovaná.
Cinematography is an integral part of the culture of every country and must be supported and stimulated.
Európsky filmový priemysel však bohužiaľ zaostáva za americkým.
Unfortunately, the European film industry loses to America.
Od prvej polovice minulého storočia sa americké filmy robia pre širokú verejnosť a masovú spotrebu podľa požiadaviek trhu.
Since the first half of the last century American cinema has been made for broad, mass consumption, respecting the demand of the market.
Na zblíženie národov by sa malo vyrábať viac koprodukčných filmov.
Q. Do you think cinema could help to bring Europe closer to the citizens?
To by poskytlo vysielacie práva a tiež možnosť distribuovať filmy v krajinách, ktoré sa na koprodukcii podieľali.
To bring nations together more co-production films should be made.
Európske filmy by sa mali vyrábať pre širšie spektrum divákov a nielen pre príslušníkov jedného národa.
European films should be made for a broader range of spectators not only for the representatives of one nation.
Myslím si, že by bolo užitočné spustiť televíznu stanicu pre európske dokumentárne filmy a vzdelávacie programy, ktoré by zaujímavým a profesionálnym spôsobom priblížili históriu európskych krajín, ich ľudí, geografiu, fenomény a zvyky.
I think it would be useful to establish a television channel for European documentaries and educational programs which would recount the history of EU countries, people, geography and habits in an interesting and professional way.
Takáto televízna stanica by určite zblížila európske národy a umožnila európskym občanom lepšia sa spoznávať.
Such a TV channel would certainly bring European nations closer and would help European citizens know each other better.
20071107STO12741 Profil Rihardsa Pīksa
20071107STO12741 Rihards Pīks
Klimatické zmeny: Prečo je Čína tak dôležitá?
Climate change: why China matters
Čína je najväčším spotrebiteľom uhlia na svete
China is the world's largest consumer of coal
Pred blížiacou sa decembrovou konferenciou OSN o klimatických zmenách na ostrove Bali vyslal Dočasný výbor EP pre klimatické zmeny delegáciu poslancov na návštevu Číny.
As the economy grows apace in China, so does pollution and it looks set to be a global problem.
Zástupcovia občanov EÚ sa tak pod vedením predsedu výboru Guida Sacconiho v dňoch 5.-7. novembra stretli s čínskymi politikmi či odborníkmi.
Ahead of the December UN Climate Change Conference in Bali a delegation from the Parliament's Temporary Committee on Climate Change, led by Chairman Guido Sacconi, visited Beijing to meet with key officials, politicians and experts.
Ako poslanci zdôraznili po návrate, Peking je síce ochotný bojovať proti klimatickým zmenám, nesúhlasí však so zavedením kvantitatívnych limitov pre emisie skleníkových plynov.
The delegation concluded that China is politically committed to fighting climate change, but not yet ready to accept quantitative targets.
"Čína sa ako rýchlo rastúca ekonomika taktiež rýchlo stáva jedným z najväčších znečisťovateľov.
"As a fast growing economy China is also rapidly becoming one of the biggest polluters," said Mr Sacconi.