natgillin/translations-raw huggingface dataset:
konkurencieschopnosť európskeho vinárskeho odvetvia je založená najmä na výrobkoch certifikovanej kvality, ktoré sa na medzinárodnom trhu tešia čoraz väčšej obľube spotrebiteľov;
the fact that the competitiveness of the European wine industry is based mainly on products of certified quality, which are becoming increasingly popular among consumers on the international market;
položili Komisii tieto otázky:
would the Commission answer the following questions:
Vo svetle názorov Spoločenstva v problematike kvality a prehľadnosti označení na potravinách, aký je postoj Komisie v súvislosti s týmto návrhom Správneho výboru pre vinárstvo?
In the light of Community policy on quality and clear labelling, what is the Commission's position on the Wine Committee's proposal?
Nedomnieva sa, že uvedený enologický postup by mohol ohroziť zásady prehľadnosti tým, že by neoprávnene naznačoval vlastnosti vína, ktoré sa bežne nadobúdajú len zrením vína v sudoch?
Would it not agree that the proposed ageing method would undermine the transparency principle by artificially imitating the features of wines that are normally produced using the traditional method of ageing in barrels?
Nedomnieva sa, že (hoci neodporúčané) schválenie tohto postupu by sa nemalo vzťahovať na vína DOC, DOCG a IGT, a že u ostatných vín by malo byť doplnené povinnosťou označenia použitia drevených hoblín?
Would it not agree that the (albeit unadvisable) authorisation of this practice should be ruled out for DOC, DOCG and IGT wines and, for other wines, should carry with it the obligation to state on the label that the wine chippings method has been used?
Nedomnieva sa, že schválenie uvedeného postupu môže viesť európskych výrobcov k tomu, aby sa vzdali tradičných metód zrenia vína z dôvodu vyšších nákladov takýchto postupov v porovnaní s novou možnosťou?
Would it not agree that authorisation of the practice could result in European producers abandoning traditional ageing methods because they are more costly than the new one?
ES L 194, 31.7.2000, s.
OJ L 194, 31.7.2000, p.
ES L 128, 10.5.2001, s.
OJ L 128, 10.5.2001, p.
ES L 118, 4.5.2002, s.
OJ L 118, 4.5.2002, p.
OTÁZKA NA ÚSTNE ZODPOVEDANIE S ROZPRAVOU O-0061/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0061/06
Vec: Integračná politika Európskej únie
Subject: European Union immigration policy
Podľa odhadov Medzinárodnej organizácie pre migráciu počet nelegálnych prisťahovalcov v Európe by sa mal zvýšiť na 3 milióny (niektoré mimovládne organizácie odhadujú, že ich je 5 miliónov alebo dokonca viac).
Estimates made by the International Organisation for Migration suggest that there are 3 million illegal immigrants in Europe (some NGOs calculate that there are 5 million or more).
Konštatujú, že ilegálne prisťahovalectvo do Európy je zložitý jav viacdimenzionálny jav, ktorý ovplyvňuje celú Európsku úniu hospodársky aj sociálne.
Illegal immigration to Europe is a complex and multidimensional phenomenon that affects the whole of the European Union economically and socially.
Európske inštitúcie musia preto k nemu pristupovať zo strategického hľadiska, ktoré zahŕňa všetko od spolupráce pri rozvoji krajín pôvodu a obchodnej politiky až po opatrenia hraničnej kontroly vrátane politiky rokovaní o readmisných dohodách, riadenia migračných tokov a sociálnych opatrení pri prijatí, integrácie legálnych prisťahovalcov a vysťahovania nelegálnych prisťahovalcov pričom sa zaručuje dôsledné dodržiavanie ľudských práv.
As such, it needs to be addressed by the European institutions from a strategic point of view ranging from development cooperation with countries of origin and trade policy to border control measures, via policy on negotiating readmission agreements, the orderly management of migration flows and social reception measures, the integration of legal immigrants and the expulsion of illegal immigrants, whilst ensuring the strictest respect for human rights.
Otázka skupiny PSE Komisii preto obsahuje nevyhnutne viacero prvkov:
The PSE Group's question to the Commission must therefore comprise various strands:
Spolupráca pri rozvoji a obchode: Môže Komisia informovať pri pokroku v dosahovaní cieľov stanovených v Stratégii pre Afriku, konkrétne čo sa týka posilnenia väzieb medzi migráciou a rozvojom, podpory spoločného rozvoja, návratnej emigrácie, znovuzačlenenia sa v krajinách pôvodu a prevodov kapitálu a technológií migrantami?
Development cooperation and trade: Can the Commission report on the progress made towards achieving the objectives set in the Strategy for Africa, specifically with regard to strengthening the links between migration and development and promoting codevelopment, return emigration, reintegration in the countries of origin and transfers of capital and technology by migrants?
Aké opatrenia prijíma Komisia, aby mohli africké vlády používať obchod ako nástroj v boji proti chudobe a predchádzať emigrácii?
What measures is it taking to ensure that African governments are able to use trade as an instrument for combating poverty and preventing emigration?
Aké stimuly využíva Komisia na podporu vytvárania regionálnych trhov začlenených do rôznych subsaharských oblastí a aké návrhy podáva v rámci WTO na zlepšenie exportnej kapacity rozvojových krajín a na podporu obchodu juhu s juhom?
What incentives is the Commission using to foster the creation of integrated regional markets in the various sub-Saharan regions, and what proposals is it making within the WTO with a view to improving the export capacity of developing countries and boosting South-South trade?
Legálne prisťahovalectvo a boj proti nelegálnemu prisťahovalectvu: Aké programy navrhla Komisia na boj proti nelegálnemu prisťahovalectvu a aké finančné prostriedky na ne vyčleňuje?
Legal immigration and the fight against illegal immigration: What programmes has the Commission drawn up to combat illegal immigration and what funds is it allocating to those programmes?
Podporuje krajiny, ktoré spolupracujú s členskými štátmi EÚ pri vypracovaní readmisných dohôd poskytovaním pomoci pri riadení ich migračných tokov?
Is it favouring those countries which are cooperating with EU Member States on drawing up readmission agreements by providing aid to foster the management of their migration flows?
Uvažuje sa o európskej politike na podporu migrácie účel práce, najmä prostredníctvom bilaterálnych a multilaterálnych dohôd s krajinami pôvodu?
Are there any plans for a European policy to promote migration for work purposes, principally through bilateral and multilateral agreements with countries of origin?
Ako Komisia zamýšľa rozvíjať plán legálneho prisťahovalectva stanovený v hágskom programe, ktorý predstavila v decembri 2005?
How does it intend to implement the legal immigration plan envisaged in the Hague Programme, which it submitted in December 2005?
Aké opatrenia prijíma na boj proti obchodovaniu s ľuďmi s cieľom ich sexuálneho zneužívania?
What measures are being taken to combat people trafficking for the purposes of sexual exploitation?
Riadenie hraníc: Aké konkrétne opatrenia prijala Európska agentúra pre vonkajšie hranice na zvýšenie technickej pomoci členským štátom, ktoré takúto pomoc potrebujú?
Border management: What specific measures has the European Agency for External Borders taken to boost technical assistance for Member States whose circumstances require it?
OTÁZKA NA ÚSTNE ZODPOVEDANIE S ROZPRAVOU O-0062/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0062/06
Vec: Používanie kusov a hoblín z dubového dreva pri výrobe vína v Európe
Subject: Use of wood chips as oenological practice for European wines
Súčasné nariadenia ES o vinárskych (enologických) postupoch nedovoľujú výrobcom vína v Európe používanie kusov a hoblín pri zrení vína.
Current EC regulations on oenological practice do not allow European wine producers to use wood chippings for wine ageing.
Ostatné krajiny, ktoré sa radia medzi výrobcov vína, ako napríklad USA, Čile a Južná Afrika, nemajú právne predpisy, ktoré by používanie kusov a hoblín pri zrení vína zakazovali.
No such prohibition is applied by other wine-producing states’ regulations, in particular the USA, Chile and South Africa.
Okrem toho podľa nedávnej dohody s Európskou úniou môžu výrobcovia vína svoje víno exportovať na vnútorný trh EÚ bez toho, aby informáciu o použití kusov a hoblín z dubového dreva uviedli na nálepke fliaš.
Furthermore, due to a recent agreement with the European Union, these wine producers can export their wine in the EU internal market, without making any reference to the use of wood chippings in their bottle's labelling.
Riadiaci výbor pre výrobu vína pracuje na schválení úpravy súčasných pravidiel vinárskych postupov s cieľom odstrániť tento rozdiel a umožniť používanie kusov a hoblín pri zrení vína namiesto tradičného postupu zrenia vína v sudoch.
With a view to filling this gap, the Management Committee on Wine is about to approve a modification of the current rules on oenological practice, in order to allow wood chippings to be used for wine ageing instead of the traditional ‘barrique’ practice.
Okrem toho sa v návrhu Európskej komisie neuvádza, že pri používaní kusov a hoblín z dubového dreva musí táto informácia byť povinne uvedená na nálepke fliaš.
Moreover, the European Commission proposal does not stipulate that the use of wood chippings must be indicated on the wine bottle's label.
Ako plánuje Európska komisia chrániť vinohradnícke tradície a vysoký štandard kvality európskeho vína?
How does the Commission intend to protect European viticultural traditions and the high quality standard of European wine?
Ako zamýšľa Európska komisia odôvodniť legalizáciu takýchto postupov vzhľadom na vlastnú politiku v oblasti bezpečnosti potravín?
How does the Commission intend to justify the legalisation of such a practice in relation to its policy on food safety?
Je Európska komisia presvedčená, že tieto vinárske postupy rešpektujú vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa, ak používanie kusov a hoblín z dubového dreva nemusí byť povinne uvedené na nálepke fliaš?
Is the Commission convinced that this wine-making practice will ensure a high level of consumer protection, if it is not compulsory for the use of wood chippings for wine ageing to be indicated on wine labelling?
OTÁZKA NA ÚSTNE ZODPOVEDANIE S ROZPRAVOU O-0063/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0063/06
Vec: Vízová politika voči krajinám západného Balkánu
Subject: Visa policy towards the countries of the Western Balkans
Tri roky po prijatí Solúnskeho programu v júni 2003 sú výsledky, ktoré dosiahla EÚ v oblasti vízovej politiky voči krajinám západného Balkánu, stále nedostatočné.
Three years after the adoption of the Thessaloniki Agenda of June 2003, the achievements of the EU on visa policy towards the countries of the Western Balkans are still poor.
Členské štáty EÚ uplatňujú voči týmto krajinám rôzne vízové režimy a vo všeobecnosti sa zaviedli významné obmedzenia.
The EU Member States apply different regimes to those countries and, in general, major restrictions are in place.
To vážne bráni sociálnej a hospodárskej výmene a rozvoju regiónu a znižuje počet príležitosti v mnohých oblastiach od vzdelávania po obchod, od regionálnej spolupráce po zamestnanosť.
This is seriously hampering social and economic exchanges and development for the region, and reducing opportunities in many fields, from education to trade, from regional cooperation to employment.
Účinnosť reštriktívneho režimu v boji proti organizovanému zločinu je otázna.
The efficiency of a restrictive regime in the fight against organised crime can be questioned.
Zločinci už nanešťastie využívajú výhody bezvízového voľného pohybu a miera zločinnosti v niektorých členských krajinách EÚ je vyššia ako v niektorých krajinách západného Balkánu.
Criminals unfortunately already benefit from free movement without visas, and in some EU Member States the rate of criminality is higher than in some countries of the Western Balkans.
Krajiny západného Balkánu boli ubezpečené o tom, že majú európsku perspektívu, napríklad EÚ pri rozličných príležitostiach otvorene vyhlásila, že smerujú k európskej integrácii a v náležitom čase k plnému členstvu v EÚ.
The Western Balkans countries have been given an assurance that they have European prospects, e.g. the EU has clearly stated on various occasions that they are heading towards European integration and, in due course, full EU membership.
Solúnsky program obohatil stabilizačný proces a proces pridruženia o prvky prevzaté zo skúsenosti s novými krajinami, ktoré pristúpili k EÚ v roku 2004, ako je napríklad otvorenie programov EÚ a politický dialóg.
Thessaloniki has enriched the Stabilisation and Association process with elements taken from experience with the new countries which acceded to the EU in 2004, such as the opening of EU programmes and political dialogue.
Po Solúnskom programe predložila Európska komisia návrhy na konkrétny postup tohto posilneného zbližovania a koncom januára predložila návrhy na zlepšenie komunikácie, ktoré zahŕňajú návrhy na prijatie právnych predpisov EÚ týkajúcich sa zjednodušenia vízových formalít pre krajiny západného Balkánu.
The European Commission, after Thessaloniki, put forward some proposals to make this enhanced rapprochement more concrete, and, more recently, a communication at the end of January which includes proposals for EU legislation on visa facilitation referring to the countries of the Western Balkans.
Na ministerskej konferencii o vnútornej bezpečnosti EÚ vo Viedni začiatkom mája zazneli dôležité vyhlásenia komisára Frattiniho, ale doteraz ostalo len pri slovách.
At the Vienna Inter-ministerial Conference on EU internal security in early May, important declarations were made by Commissioner Frattini, but action is still missing.
Takýto postup je kontraproduktívny a odporuje politike EÚ.
This impasse is counter-productive and contradictory in respect of the EU's own policy.
Môže Rada podniknúť konkrétne kroky na zlepšenie tejto situácie?
Would the Council be ready to take action on this?
Aké medzivládne opatrenia na spoluprácu by Rada mohla prijať ako prechodné kroky, ktoré by uľahčili transpozície už schválených smerníc EÚ do národných legislatív a prijatie novej legislatívy EÚ (smerníc) o vízach pre krajiny západného Balkánu, na zjednodušenie voľného pohybu študentov, politikov a obchodníkov v prvom rade a v krátkom čase všetkých občanov?
What are the intergovernmental cooperation measures the Council could adopt, as intermediate steps, pending the transposition into national legislation on directives that the EU has already adopted and the adoption of new EU legislation (directives) on visas for the Western Balkans, to ease and facilitate free movement of students, politicians and businessmen initially and all citizens as soon as possible?
Požiada Rada členské štáty, aby sa dohodli na predčasnom uplatňovaní niektorých z týchto opatrení?
Will the Council ask the Member States to agree on early application of some of these measures?
OTÁZKA NA ÚSTNE ZODPOVEDANIE S ROZPRAVOU O-0064/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0064/06
Vec: Prisťahovalecká politika EÚ
Subject: EU policy on immigration
Prípady nelegálnej migrácie počas mnohých rokov narastajú.
Over many years the phenomenon of illegal migration has been increasing.
Je všeobecne známe, že nelegálna migrácia sa stala globálnym fenoménom, ktorý neobišiel ani EÚ.
There is a common recognition that illegal migration has become a global phenomenon, from which the EU is not exempt.
Rovnako existuje názor, že tento problém nemôže byť vyriešený len samostatne vystupujúcimi členskými štátmi, ale mal by sa neodkladne riešiť na európskej úrovni.
Equally, there is a school of thought that these challenges can not be solved only by Member States acting individually, but should also be tackled as a matter of urgency at European level.
Aby európska stratégia smerovala k vyriešeniu problému nelegálnej migrácie, mala by obsahovať 4 body:
The European strategy to address illegal migration should encompass four aspects:
rozvoj a partnerstvo v krajinách a s krajinami pôvodu zabezpečenie vonkajších hraníc a boj proti obchodovaniu s ľuďmi silná politika návratu začlenenie migrantov do spoločnosti hostiteľskej krajiny
development and partnership in and with the countries of origin, securing external borders and the fight against human trafficking, a robust returns policy, integration of migrants into their host society.
Oceňujeme, že Komisia navrhla priority na boj s nelegálnym prisťahovalectvom a určila rozpätie možných krokov, ktoré sa podniknú v oblasti legálnej migrácie.
We recognise that the Commission has set out suggestions for priorities to combat illegal immigration and identified a range of possible initiatives to take in the field of legal migration.
Tieto kroky Komisie tiež zahŕňajú návrh na prepracovanie kľúčových bodov politiky návratu EÚ.
These actions by the Commission include also the proposal for the elaboration of key elements of an EU returns policy.
S ohľadom na integráciu migrantov, môže Komisia vysvetliť:
With regard to the integration of migrants, can the Commission explain:
ktoré opatrenia na vytvorenie jednotnejšej integračnej politiky migrantov v súčasnosti existujú na európskej úrovni?
what measures currently exist at EU level to develop a more coordinated integration policy for migrants?
aké ďalšie kroky zamýšľa Komisia podniknúť na vylepšenie tejto politiky?
what further steps does the Commission intend to take to develop this policy further?
aké kroky podniká Komisia na určenie hlavných prekážok úspešného začlenenia migrantov do spoločnosti hostiteľskej krajiny, konkrétne, poskytuje a šíri príklady najlepšieho riešenia týchto otázok v samostatných členských štátoch?
what steps is the Commission taking to identify the major barriers to the successful integration of migrants into their host societies, in particular is the Commission identifying and disseminating examples of best practice in individual Member States in this field?
OTÁZKA NA ÚSTNE ZODPOVEDANIE S ROZPRAVOU O-0065/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0065/06
Vec: Označovanie krajiny pôvodu niektorých výrobkov dovážaných z tretích krajín (označovanie pôvodu)
Subject: Indication of the country of origin of certain products imported from Third countries ('origin marking')
V decembri 2005 podala Európska komisia návrh nariadenia Rady, ktorý požaduje označovanie krajiny pôvodu niektorých výrobkov dovážaných z tretích krajín.
In December 2005, the European Commission issued a proposal for a Council Regulation requiring the marking of the country of origin for certain products imported from third countries.
Cieľom návrhu je zavedenie povinného systému označovania krajiny pôvodu (požiadavka „vyrobené v“) platného pre určité dovážané výrobky, ako sú textílie, klenotnícke predmety, odev, obuv, koža, svietidlá a svetelné doplnky, sklenený tovar a kabelky.
The proposal aims at introducing a mandatory country of origin marking system ('made in' requirement) for a number of imported products such as textiles, jewellery, apparel, footwear, leather, lamps and light fittings, glassware, and handbags.
Návrh sa netýka označenia „vyrobené v EÚ“, pretože je uplatniteľný iba na dovážaný tovar.
The proposal does not cover the marking 'made in EU' because it is only applicable to imported goods.
Napriek tomu, že Komisia a Rada si plne uvedomovali význam, ktorý Parlament prikladá k otázke označovania pôvodu, navrhované nariadenie Komisia ani len neposlala Parlamentu pre informáciu.
Despite the fact that the Commission and Council were fully aware of the importance that the Parliament attaches to the issue of origin marking, the Commission did not even send the proposed regulation to Parliament for information.
Európsky parlament si uvedomuje, že tento návrh je založený na článku 133 Zmluvy o ES, a ako taký si právne nevyžaduje konzultáciu s Parlamentom.
Parliament is aware that this proposal is based on Article 133 of the Treaty, and as such, does not legally require Parliament's consultation.
Európsky parlament by však v súlade s medziinštitucionálnou rámcovou dohodou z 26. mája 2005 mal mať vždy možnosť vyjadriť svoje stanovisko v náležitom čase o každej závažnej iniciatíve, ktorú podnikajú ostatné inštitúcie Spoločenstva.
However, Parliament should always be given the opportunity to express its views in a timely way on any relevant initiative undertaken by other Community institutions, in accordance with the Interinstitutional Framework Agreement of 26 May 2005.
Mohla by Komisia poskytnúť odôvodnenie, ktorým podporí svoje rozhodnutie neinformovať Parlament o navrhovanom nariadení o označovaní pôvodu?
Could the Commission provide any justifications supporting its decision not to inform Parliament about the proposed regulation on origin marking?
Súhlasí Komisia s tým, že uvedené rozhodnutie je proti duchu, ak nie proti zneniu, medziinštitucionálnej rámcovej dohody z 26. mája 2005?
Does the Commission agree that this decision is against the spirit, if not the letter, of the Interinstitutional Framework Agreement of 26 May 2005?
Mohla by Komisia a Rada bezodkladne informovať Parlament o výsledkoch každého posudzovania vplyvov a/alebo právnej analýzy, ktoré sa uskutočnia s ohľadom na tento návrh, najmä pokiaľ ide o pravdepodobnú rozporuplnosť s existujúcimi právnymi predpismi Spoločenstva a s pravidlami WTO?
Could the Commission and Council inform Parliament without delay of the results of any impact assessment and/or legal analysis carried out with respect to this proposal, concerning in particular its alleged inconsistencies with existing Community legislation and with WTO rules?
Ako bude Komisia monitorovať a kontrolovať vykonávanie nového systému označovania pôvodu bez toho, aby sa vyhla akémukoľvek obchádzaniu?
How will the Commission monitor and control the implementation of the new origin marking system and avoid circumvention?
OTÁZKA NA ÚSTNE ZODPOVEDANIE S ROZPRAVOU O-0066/06
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0066/06
Vec: Usmernenia o vysielaní pracovníkov, ktoré predložil komisár Špidla
Subject: Guidelines on the posting of workers presented by Commissioner Spidla
Na schôdzi Európskeho parlamentu 4. apríla 2006 Komisia predložila nových návrh smernice o službách, ktorá v základných bodoch zohľadňuje pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Parlamentu.
At the European Parliament's sitting of 4 April 2006, the Commission presented the new draft services directive, the essential points of which take into account Parliament's amendments.
Nový návrh nerozširuje zásadným spôsobom neuspokojivé ustanovenia o slobode pohybu služieb, ktoré v súčasnosti platia na základe zmlúv.
It does not significantly extend the flawed provisions on the free movement of services currently in force under the Treaties.
Predseda Komisie sa pri obhajobe oslabeného návrhu smernice o službách v uplynulých mesiacoch zaviazal, že vypustené ustanovenia budú nahradené inými riešeniami.
Defending the watered-down version of the draft services directive in recent months, the Commission President has pledged that the deleted provisions would be replaced by other solutions.
Niekoľko otázok v tejto súvislosti:
In the light of the above:
Predstavujú nezáväzné usmernenia o vysielaní pracovníkov, ktoré boli oznámené v rovnakom čase ako nový návrh smernice o službách a ktoré predložil komisár Špidla, „iné riešenia“, o ktorých hovoril predseda Komisie?
Do the non-binding guidelines on the posting of workers, which were announced at the same time at the new draft services directive and presented by Commissioner Spidla, constitute the 'other solutions' referred to by the Commission President?
Sú spomínané usmernenia podľa názoru Komisie účinným prostriedkom na zaručenie liberalizácie spoločného vnútorného trhu so službami?
Is it the Commission's view that the abovementioned guidelines are an effective means of guaranteeing liberalisation of the internal common market in services?