natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V príhovore k Parlamentu dal pán Blair diskusie týkajúce sa rozpočtu do súvislosti s väčšou európskou krízou nasledujúcou po tom, čo Francúzsko a Holandsko zamietlo európsku ústavu.
Addressing the Parliament Mr Blair put the arguments over the budget into the context of the wider European crisis following the rejection of the European Constitution by France and the Netherlands.
Povedal, že to odzrkadľuje znechutenosť širokej verejnosti Európou a že už dozrel čas, aby sme zistili skutočný stav veci.
He said that this reflected a wider disenchantment with Europe and that it was time to "give ourselves a reality check".
Dodal, že rozpočet by mal byť súčasťou nájdeného riešenia a nie byť od neho oddelený.
He added that a budget settlement should be part of the solution, not "abstracted from it".
Pán Blair vyzval dôrazne EÚ, aby realizovala lisabonský program a prijala rozpočet v súlade so Sapirovou správou z roku 2003 .(pozri nižšie uvedený odkaz).
Mr Blair urged Europe to implement the Lisbon agenda and adopt a budget along the lines of the Sapir report (see link below) in 2003.
Vedúci predstaviteľ socialistickej skupiny v Parlamente Martin Schulz požadoval primerané pracovné miesta, ktoré sú bezpečné a s istou mzdou.
The leader of the Socialist group in the Parliament, Martin Schulz, called for "decent jobs that offer security and secure wages".
Zastavil sa nad otázkou, ako sa dajú tieto problémy riešiť bez zvýšenia príspevkov štátov do rozpočtu.
He wondered how these could be tackled if countries would not contribute more to the budget.
Všetky uvedené hľadiská sú zastúpené v parlamentnom Výbore pre rozpočet, ktorý schvaľuje ročné výdavky EÚ.
All of these political viewpoints are represented in the Parliament's Budget Committee which approves the annual expenditure of the EU.
Poľnohospodárstvo - prečo je takou modlou?
Agriculture - why is it such a sacred cow?
Prečo je poľnohospodárstvo také mimoriadne?
Why is agriculture so special?
Prečo má osobitné postavenie v rámci EÚ a je súčasťou zakladajúcich zmlúv Únie?
Why does it have a special place in the EU and is enshrined in the founding Treaties of the Union?
Vo všeobecnosti preto existujú tri dôvody; prvým je to, že štátne intervencie stabilizujú poľnohospodárske ceny, ktoré by mohli v inom prípade vzhľadom na poveternostnú situáciu kolísať.
There are three reasons generally highlighted; firstly public intervention stabilises agriculture prices which would otherwise fluctuate due to weather conditions.
Vzhľadom na to, že na potraviny sa vyčleňuje 20% rozpočtu domácností, prípadné zvýšenie cien podporí rast inflácie.
If prices go up, it will fuel inflation, as food generally accounts for 20% of a household budget.
Druhým dôvodom je , že sebestačnosť v potravinách je politickým, hospodárskym a psychologickým cieľom.
The second argument is that self sufficiency in food supply is desirable politically, economically and from a psychological point of view.
Európa sa v tomto prípade nebude musieť podriaďovať medzinárodným obchodným podmienkam.
This will protect Europe from international trading conditions.
Nakoniec, tretím dôvodom je podporiť poľnohospodárov, aby zotrvali na vidieku a tým udržiavali a starali sa o životné prostredie a krajinu.
Finally, the third is to encourage farmers to stay on the land to manage and sustain the rural environment and landscape.
Tieto argumenty majú silných zástancov aj odporcov.
These arguments have powerful supporters and critics.
Medzi krajiny, ktoré sú najčastejšie spájané s ochranou poľnohospodárstva patria Francúzsko (produkujúce 22,5% celkového množstva poľnohospodárskych výrobkov), Írsko, Belgicko a Španielsko.
The countries most often associated with protecting agriculture are France, (which accounts for 22.5 percent of agricultural production) Ireland, Belgium and Spain.
Existuje aj organizovaná poľnohospodárska loby združujúca viac ako 130 združení poľnohospodárov z celej EÚ.
There is also the organised farm lobby - with over 130 EU-wide agriculture groups alone.
Nemajú na rozdiel od poľnohospodárov, ktorí tvoria jasne definovanú skupinu obyvateľstva, pevne stanovený spoločný záujem a sú rozptýlenejší.
Unlike the farming community who constitute a clear section of the population, they do not have a clearly defined common interest and are more widely dispersed.
SPP je stále viac v stredobode záujmu bojovníkov proti chudobe, ktorí tvrdia, že zabraňuje poľnohospodárom v rozvojových krajinách v tom, aby mohli predávať svoje výrobky na normálnom trhu.
Increasingly, the CAP also finds itself under the spotlight from anti-poverty campaigners who claim that it prevents farmers in developing countries having a fair market for their produce.
Niektorí sa spojili do skupiny pod názvom „make poverty history“, ktorá sa angažuje za čestné obchodovanie a lepší prístup k západným trhom pre malých poľnohospodárov z rozvojových krajín.
Some have coalesced around the "make poverty history" group which campaigns for fairer trade and better access to western markets for small farmers in the developing world.
Hodnotenie - následky SPP
Assessment - the consequences of the CAP
V článku 33 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva je uvedených päť priorít spoločnej poľnohospodárskej politiky.
In Article 33 of the Treaty establishing the European Community, there are five priorities for the common agricultural policy.
Sú nimi: zvýšenie produktivity, zabezpečenie primeranej životnej úrovne, stabilizácia trhov, zabezpečenie cenovej dostupnosti a zabezpečenie toho, aby sa výrobky dostali k spotrebiteľom.
They are; to increase productivity, ensure a fair standard of living, stabilise markets, ensure the availability of prices and make sure that supplies reach consumers.
Boli splnené?
Has it succeeded?
Vzhľadom na modernizáciu došlo samozrejme k zvýšeniu efektívnosti.
Efficiency has certainly increased due to modernisation.
Zatiaľ čo počet ľudí pracujúcich v poľnohospodárstve klesol od začiatku realizácie SPP o 60%, celková produkcia sa od sedemdesiatych rokov minulého storočia zvyšuje stále o 1,7% ročne.
While the number of people engaged in agriculture has fallen by 60 percent since the CAP was created - output has increased steadily by about 1.7 per annum since the 1970's.
Okrem toho došlo k stabilizácii trhov a EÚ sa stala sebestačnou v potravinách, ktoré zodpovedajú jej podnebiu.
In addition markets have been stabilised and the EU is self-sufficient in the food that its climate could support.
O ich cenách sa však dá diskutovať.
As for reasonable prices, that's a matter of debate.
Dominantné postavenie SPP v rámci EÚ aj napriek jej výsledkom znemožňovalo realizáciu ostatných politík.
Despite these successes, the dominance that the CAP has had over the EU has made it difficult to pursue other policies.
Napriek reformám realizovaným v šesťdesiatych a sedemdesiatych rokoch minulého storočia tvorí SPP takmer polovicu rozpočtu Únie.
Despite the reforms of the 1960's and 1980's it still accounts for almost half of the Union's budget.
SPP prispievala k napätiu a bola predmetom sporov v rámci EÚ týkajúcich sa jednotlivých aspektov poľnohospodárskej politiky, pričom pri súčasných diskusiách ide len o úplne posledné rozpory.
The CAP has fuelled tensions and arguments within the EU over different aspects of agriculture policy - the current dispute being just the latest.
SPP bola taktiež dôvodom mnohých obchodných sporov, nie v neposlednom rade s USA.
The CAP has also led to many trading disputes, not least with America.
Nakoniec intenzívne poľnohospodárstvo podporované SPP bezpochyby postihlo životné prostredie a malo vplyv na bezpečnosť potravín.
Finally, the intensive farming practices that the CAP encourages have undoubtedly damaged the environment and had food safety implications.
Najjasnejším príkladom je vypuknutie BSE.
The most obvious would be the outbreak of BSE.
O riešenie týchto problémov sa pokúšali reformy v roku 1992 a 1999 a Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zriadený v roku 2002.
These concerns have attempted to be addressed in the reforms of 1992 and 1999 and the creation of a European Food Safety Authority in 2002.
Jedinou istotou v budúcnosti je, že poľnohospodárska politika bude mať naďalej dominantné postavenie v Európskej únii.
The only certainty for the future is that agriculture policy will continue to dominate the European Union.
20050819STO00988 Internetová stránka Európskej únie venované poľnohospodárstvu Úrad Európskej komisie zodpovedný za priebeh SPP Vysvetlenie SPP - brožúra Európskej komisie Internetová stránka Európskej únie venovaná rozpočtu Výbor Európskeho parlamentu pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka Internetová stránka Európskeho parlamentu; Výbor pre rozpočet Internetová stránka Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín Sapirova správa „Agenda pre rastúcu Európu“ z roku 2003
20050819STO00988 European Union' website on Agriculture CAP explained - Brochure from the European Commission European Union's website on the budget European Parliament's Committee on Agriculture and Rural Development European Parliament's Committee on Budgets Website of the European Food Safety Authority The 2003 Sapir Report on "An Agenda for a growing Europe"
Ste skeptickí voči euru?
Are you sceptical about the euro?
Spomínate si na to, keď sa v januári 2002 začolo euro používať v hotovosti?
Do you remember January 2002 when the euro was launched as cash?
Prechod od starých mien bol skutočne ohromujúci; v priebehu niekoľkých týždňov začalo 300 miliónov ľudí používať novú menu.
The changeover from the old currencies was truly daunting; 300 million people had a new currency in a matter of weeks.
Napriek niektorým ťažkostiam sa prechod uskutočnil plynulejšie ako si väčšina nadšených zástancov eura mohla priať.
Despite a few glitches, the changeover was smoother than even the most enthusiastic supports of the euro could have wished.
Čo si však myslíme o eure ako o mene o tri roky neskôr?
However, three years later, how do we feel about it as a currency?
Získalo si našu náklonnosť tak ako „staré“ meny?
Has it forced its way into our affections the way the "old" currencies did?
Podľa poslednej správy Európskeho parlamentu niektorí obyvatelia dvanástich krajín eurozóny „vnímajú euro ako niečo negatívne“.
According to a recent report by the European Parliament some members of the public in the 12 countries of the euro zone "have a negative perception of the euro".
Správa ide bohužiaľ ešte ďalej a konštatuje sa v nej, že „táto tendencia ďalej narastáč“ [1] .
Ominously, the report goes on to state that "this tendency is on the rise".
Podľa poslednej správy vyjadrilo 66% opýtaných svoju podporu mene, čo je o jedenásť percent menej ako pri jej zavedení v roku 2002.
In the last report, 66% of people questioned expressed their support for the currency, that's 11 points down since its introduction in 2002.
To podnietilo Parlament, aby prevažnou väčšinou hlasoval za podporu obnovenej informačnej kampane na zdôraznenie výhod, podľa neho spojených s eurom.
This has prompted the Parliament to vote overwhelmingly in support of a renewed communication campaign to emphasise what it sees as the benefits of the euro.
Tieto sú;
These include:
Vďaka euru sme mali najdlhšie obdobie nízkej inflácie, nízkych úrokových sadzieb a menovej stability vôbec, a to aj napriek tomu, že situácia vo svete je v posledných rokoch veľmi nepokojná“.
Thanks to the euro we have had the longest period of low inflation, low interest rates and monetary stability ever, even if the world has been very turbulent these last few years".
Pán Maaten chce, aby na čele tejto kampane stála Európska centrálna banka a Európska komisia.
Mr Maaten wants the European Central Bank and the European Commission to spearhead the campaign.
V správe sa požaduje lepšia informovanosť v súvislosti s eurom a tiež, aby sa venovalo viac pozornosti tomu, či je v eurozóne potrebné zachovať neobľúbenú 1-centovú mincu a či 500-eurová bankovka nepredstavuje lákadlo pre falšovateľov a práčov špinavých peňazí.
As well as better communication about the euro, the report also calls for greater scrutiny to be paid to whether the euro zone needs to keep the unloved 1 cent coin and whether the 500 euro note is proving too tempting for fraudsters and money launderers.
Táto najnovšia iniciatíva prichádza uprostred obáv, že nedostatok rozpočtovej disciplíny v niektorých členských štátoch EÚ a výsledky záporného hlasovania o Európskej ústave vo Francúzsku a Holandsku otriasli dôverou v euro.
This latest initiative comes amid concerns that fiscal indiscipline in some EU member states and the results of the French and Dutch "No" votes to the European constitution have damaged confidence in the euro.
Azda najväčšmi škodlivým aspektom od zavedenia meny bolo nazeranie spotrebiteľov, predovšetkým v Nemecku, že maloobchodníci nespravodlivo ťažia z prechodu a zaokrúhľujú ceny nahor.
Since the launch of the currency perhaps the most damaging aspect has been the perception by consumers, particularly in Germany, that retailers were unfairly taking advantage of the changeover to round up prices.
Na základe tejto skúsenosti sa vláda Estónska rozhodla zaokrúhliť dane nadol a vládne dotácie nahor.
Learning from this experience, the Estonian government has decided to round taxes down and round government subsidies up.
Estónsko je spolu s Litvou a Slovinskom v čele desiatich nových krajín, ktoré v roku 2004 vstúpili do EÚ, pokiaľ ide o prechod na euro.
Estonia, along with Lithuania and Slovenia, are frontrunners of the ten new countries that joined the EU in 2004 to change over to the euro.
Doteraz sedem krajín napojilo svoje meny na euro.
Thus far seven countries have linked their currencies to the euro.
Pred záverečným posúdením, či sú skutočne pripravené prejsť na euro, sa tieto krajiny musia dva roky správať ako členovia „bez vážnych rozporov“.
They will have to be members for two years "without severe tensions" prior to final examination on whether they are really ready to join the euro.
Keď sa pripoja k jednotnej mene, pripoja sa k terajším dvanástim krajinám súčasnej eurozóny a ku krajinám, ktoré nie sú členmi EÚ, ale používajú menu z praktických dôvodov - Kosovo, Čierna Hora, mesto Vatikán, Monako a San Maríno.
When they do join the single currency, they will join the existing twelve countries of the present euro zone plus the non-EU countries that use the currency for practical reasons - Kosovo, Montenegro, Vatican City, Monaco and San Marino.
To bude znamenať, že už len Veľká Británia, Švédsko a Dánsko ako členské štáty EÚ neprešli na euro.
That will leave only the UK, Sweden and Denmark as EU members who have not joined the euro.
„Ohmatať, prezrieť a nachýliť"
"Feel, look and tilt"
Parlament v apríli tohto roka opatrne privítal opatrenia zamerané na zlepšenie spolupráce medzi rôznymi krajinami v boji proti falšovaniu meny.
In April of this year the Parliament gave a cautious welcome to moves aimed at improving cooperation between different countries in combating currency fraud.
Len minulý rok Európska centrálna banka stiahla z obehu viac ako 44 miliónov eur so zámerom bojovať proti falzifikátom.
Last year alone the European Central Bank withdrew over 44 million euro from circulation to combat fraud.
Problém sa vyostril v súvislosti s vysokou kvalitou skenerov a kopírovacích strojov schopných vyrobiť falzifikáty, ktoré sú natoľko dobré, aby oklamali niektorých ľudí.
The problem has been aggravated by high quality digital scanners and photocopiers producing replicas good enough to fool some people.
Na základe tejto skutočnosti šesť štátov naliehavo žiadalo, aby bol Europol menovaný za Európsky centrálny orgán pre opatrenia proti falšovaniu.
In response to this six states have called for Europol to be named Europe's central authority for anti forgery measures.
Parlament tento názor odmietol a hlasoval za odporúčanie, aby Europol zvýšil mieru spolupráce s existujúcimi vnútroštátnymi orgánmi poverenými bojom proti falšovaniu.
This view was rejected by the Parliament who voted to recommend that Europol increase cooperation with the existing national authorities charged with combating fraud.
Ak máte obavy v súvislosti s pravosťou eurobankovky, podľa oficiálnej rady je bankovku potrebné ohmatať, dôkladne ju prezrieť a potom ju nachýliť tak, aby ste sa mohli presvedčiť, či hologram správne funguje.
If you are concerned about a euro note, the official advice is to feel it, examine it closely and then tilt it to see if the hologram works correctly.
Galileo - jednotný trh vychádza na obežnú dráhu
Galileo - the single market goes into orbit
Už ste asi počuli o európskej poľnohospodárskej politike alebo o európskej politike rybného hospodárstva – a čo tak európska vesmírna politika?
You may have heard of European agriculture policy, or European fisheries policy - but how about European space policy?
Znie to akosi zvláštne – kým si ale neuvedomíte, že EÚ delí od vlastných obežných satelitov len niekoľko rokov.
It all sounds somewhat unworldly - until you realise that the EU is just a few years away from having its own orbiting satellites.
V septembri je Európsky parlament pripravený schváliť dalšiu miliardu eur vo financiách na zabezpečenie stáleho rozvoja vesmírneho programu Galileo – zrejme doteraz najctižiadostivejšieho projektu EÚ.
This September, the European Parliament is set to authorise a further €1 billion in funding to ensure the continued development of the Galileo space programme - arguably the EU's most ambitious project so far.
Galileo je pokus EÚ vytvoriť vlastný civilný satelitný navigačný systém úplne nezávislý od existujúcej americkej technológie.
Galileo is an attempt by the EU to create its own civilian satellite navigation system that will be entirely independent of existing American technology.
V súčasnosti sú na svete dva takéto satelitné navigačné systémy: americký (GPS) a ruský (GLONASS).
At present the world has two such satellite navigation systems, the American (GPS) and the Russian (GLONASS) system.
Oba systémy boli vytvorené pre potreby armády, americký systém sa však úspešne uplatnil na civilné účely.
Both were developed by the military although only the American system has successfully been applied to civilian usage.
Prečo je teda potrebné vyvinúť osobitný európsky systém?
Given this, why develop a specifically European system?
Hlavným cieľom je riadenie európskej dopravnej infraštruktúry – železníc, ciest a námorných plavebných ciest.
The main purpose is the management of Europe's transport infrastructure - railways, roads and sea lanes.
Podporovatelia Galilea argumentujú, že dopravnú infraštruktúru možno účinnejšie riadiť s využitím satelitnej technológie.
Supporters of Galileo argue that these can be more effectively managed using satellite technology.
Navyše sa táto technológia dá využiť v oblasti telekomunikácií a civilnej ochrany, čo by malo následne viesť k rozličnému obchodnému využitiu.
In addition, the technology has telecommunication and civil protection usages which in turn should lead to diverse commercial uses.
Dúfajme, že zabezpečí potrebné finančné príjmy na prevádzku Galilea.
Hopefully will bring the necessary financial revenues to maintain Galileo.
Podľa Európskej komisie, ktorá projekt koordinuje, je jeho relatívnou výhodou to, že „bude poskytovať skutočnú verejnú službu, bude konkrétne určený na použitie v civilnej oblasti a bude poskytovať väčšiu presnosť“.
According to the European Commission who are coordinating the project, the relative benefits of Galileo "are that it will provide a real public service, be specifically for civilian use and offer greater precision".
To bude možné vďaka sústave satelitov a pozemných prijímačov.
This is thanks to the constellation of satellites and ground based receivers.
Vytvorenie Galilea v podstate podnietil značný nárast infraštruktúry globálneho satelitného navigačného systému (GNSS).
Galileo has in essence grown out of the massive increase in Global Satellite Navigation System (GNSS) infrastructure.
Vypustenie satelitov Galileo zdvojnásobí množstvo dostupnej infraštruktúry.
The launching of the Galileo satellites will double the amount of available infrastructure.
Galileo sa vypracoval s využitím a zdokonalením tejto technológie.
Galileo has been developed using and improving upon this technology.
Vesmírne preteky medzi EÚ a USA?
EU-US space race?
Prirodzene, rozvoj Galilea podnietil otázky o tom, ako presne bude systém pracovať popri americkom systéme GPS.
Naturally, the development of Galileo has prompted questions about exactly how it will work alongside the American GPS system.
Budú si tieto systémy konkurovať alebo budú vzájomne zlučiteľné?
Will they be competitors or are they mutually complementary?
V posledných rokoch sa dosiahla politická a technologická zhoda v tom, že zlučiteľnosť GPS a Galilea je najlepším a vlastne jediným spôsobom, ako napredovať.
Over the last few years a political and technological consensus has emerged that compatibility between GPS and Galileo is the best, and indeed only, way forward.
Technickým cieľom je zabezpečiť, aby každý mohol využívať signály systémov GPS aj Galileo prostredníctvom jedného prijímača.
The technical objective is to ensure that everyone will be able to use both GPS and Galileo signals with a single receiver.
Keď však hovoríme o systéme Galileo, nemôžeme nespomenúť slová „na civilné použitie“, ktoré sa nápadne často opakujú v oficiálnej literatúre.
Nevertheless, when reading about Galileo it is impossible to miss the words "civilian use" which appear conspicuously frequently in the official literature.
To má jednoznačne odvrátiť podozrenie, že by sa táto technológia mohla jedného dňa použiť na necivilné účely, aj ak by EÚ pokračovala vo vývoji vlastného vojenského potenciálu – nezávislého na americkej technológii.
This is clearly to play down any suspicion that the technology could one day be used for non-civilian purposes should the EU continue to develop its own military capabilities - independent of the need for American technology.
„Brusel, odštartovali sme“
" Brussels, we have lift off "
Európska vesmírna agentúra (ESA) a vonkajší zmluvní dodávatelia budú zodpovední za logistiku umiestnenia satelitov na obežnú dráhu.
The European Space Agency (ESA) and outside contractors will be responsible for the logistics of putting the satellite in orbit.
Kto to zaplatí?
Who will pay for it?
Aj keď sú praktické výhody Galilea dostatočne objasnené, stojí za to uvažovať o tom, že vesmírna technológia nie je lacná.
While the practical benefits of Galileo are well laid out, it is worth considering that space technology does not come cheap.
Preto sa Európsky parlament dôsledne zaoberal nákladmi na ňu.
This is why the European Parliament has been giving careful consideration to the cost.
Doteraz vynaložila EÚ 1) 650 miliónov eur z rozpočtu na vývoj projektu.
Thus far, the EU has spent €650 million (1) of its budget on developing the project.
Tieto investície zabezpečili členské krajiny ESA.
This funding has been matched by the countries who are members of the ESA.
Vypustenie satelitov na obežnú dráhu bude stáť 2,1 miliardy eur, z čoho 500 miliónov eur sa získa z finančných prostriedkov EÚ.
To put the satellites in orbit will cost €2.1 billion, of which €500 million will come from EU funds.
Súkromný sektor zabezpečí zvyšok.
The private sector will provide the rest.
Za túto otázku je v Parlamente zodpovedná pani Etelka Barsi-Pataki, maďarská poslankyňa z konzervatívnej strany, ako členka Výboru pre priemysel, výskum a energetiku.
Mrs Etelka Barsi-Pataki is the Hungarian Conservative MEP who is guiding the issue through Parliament in her role as member of the Industry, Research and Energy committee.
Podľa nej to bude doteraz najväčšie európske partnerstvo verejného a súkromného sektora a preto by mu EÚ mala venovať náležitú pozornosť.
She says that this will be the biggest European PPP (public private partnership) ever and as such the EU should pay careful attention to it".
Pani Barsi-Pataki podporuje systém Galileo, pretože ako osobitný „projekt vyrobený v Európe“ je precedensom.
Mrs Barsi-Pataki supports Galileo as it establishes a precedent as a specifically "made in Europe project".