natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Srbsko môže dosiahnuť status kandidáta v roku 2009, ak vykoná potrebné reformy.
Serbia may achieve candidate status in 2009, provided it carries out the necessary reforms.
Solídny pokrok Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko v reforme súdnictva a polície zatieňujú nedostatky pri plnení politických kritérií.
FYROM's good progress on judicial and police reform is overshadowed by shortcomings in meeting political criteria.
Pre Čiernu horu zostáva výzvou posilnenie právneho štátu a administratívnej kapacity.
For Montenegro, strengthening the rule of law and administrative capacity remains a challenge.
Lídri Bosny ešte nedosiahli úroveň politického konsenzu, ktorý viedol k pokroku na ceste k integrácii do EÚ v iných krajinách regiónu.
Bosnia's leaders have yet to achieve the degree of political consensus that has delivered progress towards EU integration elsewhere in the region.
Podľa Európskej komisie tiež potrebuje presunúť reformy súvisiace s EÚ do popredia svojej agendy.
It also needs to move EU-related reforms to the top of the agenda, says the European Commission.
Pre Albánsko bude hlavnou skúškou to, ako zvládne voľby v roku 2009.
And for Albania, a key test will be its handling of the 2009 elections.
V Kosove boli v roku 2009 so súhlasom Srbska rozmiestnení policajti, sudcovia a colníci z EÚ s cieľom zlepšiť vymáhanie práva.
Police, judges and customs offficers from the EU were deployed in Kosovo in December 2008, with Serbia's agreement, in a drive to improve law enforcement.
Misia EÚ na podporu právneho štátu (EULEX) je najväčšou doterajšou civilnou misiou v rámci Európskej bezpečnostnej a obrannej politiky (EBOP).
The EU Rule of Law (EULEX) mission is the largest civilian one yet under the European Security and Defence Policy (ESDP).
Očakávalo sa, že do jari 2009 sa rozšíri na 1 900 medzinárodných a 1 100 národných účastníkov s rozpočtom 205 miliónov EUR na prvých 16 mesiacov.
By spring 2009, it was expected to grow to 1,900 international members and 1,100 national ones, with a €205 million budget for the first 16 months.
Poslanci EP z Výboru pre zahraničné veci chválili konštruktívny prístup Srbska, ktorý je podľa nich v súlade s ambíciami tejto krajiny vstúpiť do EÚ.
Foreign Affairs Committee MEPs praised Serbia's constructive attitude, which, they said, was consistent with its aspirations to join the EU.
Na akékoľvek pristúpenie do Európskej únie je potrebný súhlas Európskeho parlamentu.
Any accession to the European Union needs the approval of the European Parliament.
Každoročný príchod mnohých imigrantov do EÚ, často za tragických okolností, zaväzuje členské štáty spolupracovať v oblasti riadenia migračných tokov.
The arrival each year of many immigrants in the EU, often in tragic circumstances, is forcing Member States to cooperate on the management of migration.
Boli prijaté prvé iniciatívy, ako „modrá karta“ alebo smernica o „návrate osôb“.
Preliminary steps such as the "Blue Card" and the "return directive" have already been taken.
V nasledujúcom volebnom období bude hlavným bodom rozvoj koordinovanej a humánnej migračnej politiky, ktorá bude otvorená legálnemu prisťahovalectvu a uzatvorená voči nelegálnemu prisťahovalectvu.
A goal of the next legislature will be the development of a coordinated migration policy which is humane, open to legal immigration but firm on illegal immigration.
Ak nadobudne platnosť Lisabonská zmluva, Európsky parlament bude mať v tejto oblasti plné legislatívne právomoci.
If the Lisbon Treaty enters into force, the European Parliament will have full legislative powers in this domain.
Stanovenie vyváženého prístupu v oblasti riadenia migračných tokov
A balanced approach to managing immigration
Súčasný Parlament sa už zaoberal veľmi kontroverznou „smernicou o návrate osôb“, výzvou pre nasledujúci Európsky parlament bude ukončenie tragédií vyvolaných nelegálnym prisťahovalectvom a podpora legálnych prisťahovaleckých kanálov, najmä v sektoroch s nedostatkom pracovnej sily.
The current Parliament having already dealt with the highly controversial "return directive", the challenge for the next Parliament will be to end the tragedies caused by illegal immigration and to promote channels for legal immigration, especially in sectors with labour shortages.
Táto výzva vzbudzuje ďalšie otázky, najmä otázku efektívneho boja proti nelegálnej práci.
This in its turn raises other questions, notably how to combat undeclared work effectively.
Podpora legálnej imigrácie v závislosti od hospodárskych potrieb členských štátov kladie tiež otázku rovnosti práv medzi zamestnancami a otázku nediskriminácie.
In addition, promoting legal immigration based on the economic needs of Member States raises the issue of equal rights between workers and non-discrimination.
A napokon je tu otázka toho, aký stav sa má udeliť brigádnikom, najmä v sektore poľnohospodárstva, ktorí pracujú často na veľmi krátky čas?
Lastly, what status should be given to seasonal labourers, who work mainly in farming, often for very short periods?
Tieto dokumenty sú predmetom návrhov európskej legislatívy.
Draft European legislation is being proposed on these matters.
Európsky parlament sa zaoberá aj otázkou odlivu mozgov, ktorý by mohol byť vyvolaný politikou lákania kvalifikovaných ľudí do tretích krajín.
The European Parliament is also wondering about the brain drain that could be caused by a policy of seeking to attract skilled workers from non-EU countries.
Ako zaviesť „obežnú“ imigráciu, kde by mohli zamestnanci rozvíjať svoje kompetencie v Európskej únii takým spôsobom, aby z toho mala úžitok ich krajina pôvodu?
How can "circular" migration be encouraged, by which workers would develop their skills in the Union and then return home, enabling their country of origin to benefit?
Zavedenie efektívnejšieho a solidárnejšieho azylového systému
Creating a more effective asylum system based on solidarity
Počas nasledujúceho volebného obdobia sa bude riešiť aj otázka spôsobu, akým bude Európska únia prijímať žiadateľov o azyl, a otázka budúcnosti „Dublinského systému“, určeného na identifikáciu členského štátu zodpovedného za preskúmanie žiadosti o azyl a stanovenie rozumných termínov postupu.
The next Parliament will also tackle the issue of how the European Union receives asylum seekers, and the future of the Dublin system, which is supposed to identify the Member States responsible for processing an asylum application and establish reasonable deadlines for procedures.
V skutočnosti žiadatelia o azyl čakajú niekoľko mesiacov, a v niektorých európskych krajinách dokonca niekoľko rokov, za extrémne nelegálnych podmienok, pričom niektoré členské štáty sa uchyľujú k zadržaniu, kým sa ich žiadosť nevyrieši.
In practice, asylum seekers often have to wait months if not years in certain Member States – in greatly differing conditions, as some countries use detention while others do not - until their application is finally processed.
Okrem toho poslanci opakovane poukazujú na nedostatočnú dôveru medzi členskými štátmi, ako aj na nelegálne delenie „bremena“ správy žiadostí o azyl – členské štáty južnej Európy čelia podstatne vyššej administratívnej záťaži.
In addition, MEPs have pointed several times to the lack of trust between Member States and the unequal burden-sharing of processing asylum-seekers applications – the southern Member States having to deal with the biggest administrative burden.
Kontrola vonkajších hraníc a budúcnosť agentúry FRONTEX
External border surveillance and the future of the FRONTEX agency
Agentúra FRONTEX, založená v októbri 2005, bude musieť napokon pre zjednodušenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach EÚ v oblasti boja proti nelegálnej imigrácii zaviesť strednodobú stratégiu, ktorú si vyžaduje správa Parlamentu prijatá v decembri minulého roka.
Lastly, the FRONTEX agency, launched in October 2005 to facilitate operational cooperation on the EU's external borders as part of the fight against illegal immigration, needs to have a medium-term strategy, according to a parliamentary report adopted last December.
Poslanci si myslia, že materiálna vybavenosť agentúry (lietadlá, lode, atď.) je závislá od dobrej vôle členských štátov.
MEPs believe the Agency suffers from its dependence on the goodwill of the Member States for material (planes, boats, etc.).
Musí byť teda agentúra vybavená vlastnými prostriedkami alebo zostať platformou spolupráce?
Should it have its own resources or stay as a platform for cooperation?
Poslanci rozmýšľajú o systéme „povinnej a neodvolateľnej solidarity“, pričom nútia členské štáty, aby materiálne podporovali agentúru FRONTEX.
MEPs are considering a system of compulsory solidarity, requiring Member States to give material support to FRONTEX.
Členské štáty, ktoré už majú zavedený systém reakcie na takýto atentát, musia v podstate mať právo šíriť tieto metódy do ostatných členských štátov a v prípade potreby im musia poskytnúť pomoc.
Member States which already have a system for responding to this type of attack need to be able to share their methods with other Member States and, if necessary, provide them with help.
Látky potrebné na prípravu „špinavej bomby“ musia byť zároveň predmetom zvýšenej kontroly.
Stricter surveillance of the substances needed to concoct a dirty bomb will also be needed.
Preštuduje sa aj legislatíva v oblasti pomoci obetiam, ktorej cieľom je postarať sa o tieto obete z hľadiska fyzického aj psychologického, v rámci najlepších noriem Európskej únie.
Legislation on assistance to victims will also be examined, to bring treatment, whether physical or psychological, up to the best available standards in the EU.
Obrana slobôd a ochrana údajov
Safeguarding freedoms and protecting data
Otázka rozsahu šírenia protiteroristických oparení bez obmedzenia občianskych slobôd, ako je právo na súkromný život a sloboda prejavu, bude čím ďalej tým pálčivejšia.
The question of how far anti-terrorist measures can go without impinging on civil liberties such as the right to privacy and freedom of expression will become more pressing.
V minulosti sa väčšina členov Parlamentu opakovane znepokojovala nad malým počtom prípadov ochrany osobných údajov zo strany členských štátov.
A majority of Members of the European Parliament has repeatedly voiced concern in the past at the casual approach of Member States to the protection of personal data.
Konkrétnym príkladom je prípad záznamov o cestujúcich leteckých spoločností „PNR“ (ktoré obsahujú informácie o každom cestujúcom, ako je jeho národnosť, adresa, plán cesty alebo číslo kreditnej karty).
An example is the case of Passenger Name Records (PNR), covering a range of data on individual passengers, such as nationality, address, itinerary and credit card number).
Tieto informácie sa zhromažďujú vo väčšine členských štátov na účely boja proti terorizmu a organizovanému zločinu a v budúcnosti by sa mal zaviesť systém na európskej úrovni.
These are collected in several Member States in order to combat terrorism and organised crime, and a system at European level is expected to be introduced in the near future.
Otázkou je to, či boj proti terorizmu oprávňuje na takýto prienik do súkromného života občana.
The question is whether the fight against terrorism justifies such an intrusion into the private lives of ordinary people.
Dokument preskúma budúci Parlament, ako aj horizontálna legislatíva, ktorá zahŕňa ochranu údajov spracovávaných v rámci trestného práva.
This legislation will be on the next Parliament's work list, as will legislation on the protection of data used in criminal proceedings.
Poľnohospodárstvo: nová reforma na základe prerokovania rozpočtu a nového celosvetového kontextu
Agriculture: new reform to take place in the context of the budget debate and the new global situation
Veľká časť rozhodnutí prijatých v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) sa končí v roku 2013.
Most current decisions on the common agriculture policy (CAP) will expire in 2013.
Bude sa musieť prerokovať najmä pomoc poľnohospodárom a rôzne nástroje na reguláciu trhov, ako sú končiace sa kvóty na mlieko.
In particular, farm aid and various market regulation instruments such as dairy quotas which are due to expire will have to be reviewed.
Európska únia teda bude musieť pristúpiť k novej reforme veľkého rozsahu počas volebného obdobia 2009 – 2014.
The European Union therefore has to carry out a new, wide-ranging reform during the 2009-2014 legislative period.
Rokovania o rozpočte budúceho finančného rámca EÚ po roku 2013 budú obsahovať aj diskusiu o SPP v rámci rozpočtu, a teda jej zapojenie do reformy.
Negotiations on the EU's next long-term budget plan, covering the post-2013 period, are bound to relaunch the debate on the CAP's share of the budget and thus influence the reform.
Sumy, ktoré sa vyčlenia na spoločnú poľnohospodársku politiku, budú do značnej miery závisieť od rozsahu a trvania aktuálnej hospodárskej krízy a od finančného stavu členských štátov v čase rokovania.
The sums to be allocated to agriculture policy will greatly depend on the scale and duration of the current economic crisis and the financial health of Member States when the talks are held.
Napokon zvýšenie cien za potraviny v rokoch 2007/2008 a perspektívy oveľa vyššej volatility poľnohospodárskych produktov priviedli úlohu SPP v oblasti celosvetovej potravinovej bezpečnosti do centra pozornosti.
In addition, the rise of food prices in 2007/2008 and the prospect of greater volatility in agricultural prices have refocused attention on the role of the CAP in world food security.
Konkurencia mimopotravinovej výroby, ako sú biopalivá v energetickom kontexte, bude mať v tejto debate tiež svoje miesto.
Competition from non-food products such as biofuels for energy will be part of the debate.
A napokon budúcnosť politiky vidieckeho rozvoja pre zachovanie územnej súdržnosti a očakávania občanov, najmä v oblasti kvality, dodržiavania pravidiel ochrany životného prostredia a blaha zvierat budú pravdepodobne dôležitými prvkami reformy.
Lastly, the future of rural development policy in preserving territorial cohesion and the public's expectations, notably as regards quality, respect for the environment and animal welfare, will probably be key features of the reform.
Nová klimatická realita
New climate realities
Európske poľnohospodárstvo sa bude musieť pripraviť na klimatické zmeny a adaptovať sa.
European farming must prepare for climate change and adapt.
Následky sa očakávajú v rastlinnej výrobe (viac sucha a menšia úroda na juhu, zvýšenie rizika prírodných katastrof, atď.) ako aj v živočíšnej výrobe (príchod nových chorôb alebo mutácia existujúcich vírusov s ťažkými zdravotnými a hospodárskymi následkami).
There will be consequences for arable farming (more drought and smaller harvests in the south, an increased risk of natural disasters, etc.) and for livestock production (new diseases or mutations of existing viruses, with serious health and economic consequences).
Rokovania o Kjótskom protokole budú napokon bezpochyby príležitosťou zamyslieť sa nad aktuálnymi spôsobmi výroby a rozvíjať systémy s nižším znečistením.
In addition, negotiations on the post-Kyoto situation will provide an opportunity to reflect on current production models and devise less polluting systems.
Táto nová realita sa bude musieť postupne zabudovať do poľnohospodárskych rozhodnutí.
This new reality will have to be reflected gradually in policy decisions on agriculture.
Prípadné nové povinnosti pre poslancov
Possible new responsibilities for MEPs
Ak vstúpi do platnosti Lisabonská zmluva, spoločné rozhodovanie sa bude vzťahovať na základné rozhodnutia prijímané v rámci poľnohospodárskej politiky, s novými povinnosťami pre poslancov a povinnosťou rokovať za Radu/ministrov poľnohospodárstva, čo sa momentálne nedeje.
If the Lisbon Treaty enters into force, codecision will apply to most decisions taken on agricultural policy, with new responsibilities for MEPs and an obligation for the Council of Ministers to negotiate with the EP, which is currently not the case.
To prispeje k posilneniu demokratickej dôveryhodnosti SPP u občanov.
This will help reinforce the democratic legitimacy of the CAP in the eyes of the public.
Lisabonská zmluva: viac právomocí pre Európsky parlament
The Lisbon Treaty: more powers for the European Parliament
Ak členské štáty EÚ Lisabonskú zmluvu ratifikujú, bude predstavovať právny rámec a nástroje potrebné na riešenie najpálčivejších výziev Európy.
If and when ratified by EU Member States, the Lisbon Treaty would create the legal framework and tools needed to meet Europe's most pressing challenges.
Tým, že priamo zvolený Parlament dostane viac právomocí, EÚ by sa stala zodpovednejšou.
By giving the directly elected Parliament more power, it would make the EU more accountable.
Väčšia demokratická zodpovednosť
More democratic accountability
Okrem niekoľkých výnimiek by sa Európsky parlament (EP) ako zákonodarca dostal na rovnakú úroveň s Radou, a zastupoval by členské štáty EÚ v oblastiach, v ktorých to zatiaľ tak nebolo, najmä pri určovaní rozpočtu EÚ (Parlament by dosiahol úplnú rovnocennosť), v poľnohospodárskej politike a spravodlivosti a vo vnútorných veciach.
With a few exceptions, it would place the European Parliament (EP) on an equal footing as lawmaker with the Council, representing EU Member States, in areas where this has not been case so far, notably in setting the EU budget (Parliament would enjoy full parity), agriculture policy and justice and home affairs.
Národné parlamenty by získali právo namietať proti návrhu, ak by sa nazdávali, že daný výsledok by sa mohol lepšie dosiahnuť na vnútroštátnej úrovni, a nie na úrovni EÚ.
National parliaments would gain the right to object to a proposal if they felt that a given result could be better attained at national rather than EU level.
Predsedu Komisie by vyberali predsedovia vlád EÚ na základe výsledkov európskych volieb a schvaľoval by ho EP.
A Commission President would be selected by EU heads of government on the basis of the European election results and approved by the EP.
Na vymenovanie vysokého predstaviteľa EÚ pre zahraničné veci by bol tiež potrebný súhlas Parlamentu.
The appointment of the EU's High Representative for Foreign Affairs would also be subject to Parliament's consent.
Väčšie práva a zrozumiteľnosť pre občanov
More rights and clarity for citizens
Posilnili by sa aj práva občanov.
Citizens' rights would also be strengthened.
Vďaka Lisabonskej zmluve by napríklad bola Charta základných práv EÚ záväzná pre samotnú EÚ a od inštitúcií EÚ by vyžadovala rešpektovanie občianskych, politických, hospodárskych alebo sociálnych práv občanov.
For example, the Treaty would make the EU Charter of Fundamental Rights binding upon the EU itself, thus requiring EU institutions to respect citizens' civil, political, economic or social rights.
Nové právo na občiansku iniciatívu by umožnilo skupinám, ktoré dokážu zozbierať milión podpisov, vyzvať Komisiu, aby predložila nové politické návrhy, čím by sa zvýšila účasť občanov na rozhodovaní EÚ.
A new right of Citizens' Initiative would enable groups who can muster one million signatures to call upon the Commission to put forward new policy proposals, thus increasing citizens' participation in EU decision-making.
Vyššia efektívnosť
Greater effectiveness
Cieľom zmluvy je tiež zlepšiť účinnosť rozhodovacieho procesu EÚ väčším využívaním hlasovania kvalifikovanou väčšinou, ktorá by nahradila jednomyseľnosť, a tak by sa zjednodušili dohody v Rade ministrov.
The Treaty also aims to improve the efficiency of the EU's decision-making process by increasing the use of qualified majority voting, replacing unanimity, and thus facilitating agreements in the Council of Ministers.
Nový predseda Európskej rady a vysoký predstaviteľ pre zahraničnú politiku by mali zlepšiť súlad aktivít EÚ.
The new European Council President and the High Representative for foreign policy should improve the consistency of EU action.
Väčšie legislatívne právomoci pre Európsky parlament
More legislative power for the European Parliament
Lisabonskou zmluvou by sa Parlament stal spoluzákonodarcom s Radou v niekoľkých nových oblastiach.
The Lisbon Treaty would make Parliament a co-legislator with the Council in a series of new fields.
Niektoré z nich, ktorými sa v súčasnosti zaoberá iba Rada, by sa riešili postupom spolurozhodovania.
Some of these, currently dealt with only by the Council, would be handled under the co-decision procedure.
Ďalšie politické oblasti sú pre EÚ úplne nové.
Others are completely new policy areas for the EU.
Existujúce politiky EÚ, v ktorých sa bude rozhodovať spolurozhodovacím postupom (neúplný zoznam)
Existing EU policies which become subject to co-decision (non-exhaustive list)
Víza, azyl (niektoré aspekty, vrátane podmienok pre prijímanie žiadateľov), legálne prisťahovalectvo (vrátane podmienok vstupu a pobytu), súdna spolupráca v trestných veciach, policajná spolupráca, spoločné finančné ustanovenia, opatrenia potrebné na používanie eura, štrukturálne fondy, poľnohospodárstvo a rybné hospodárstvo.
Visas, asylum (some aspects, including conditions for the reception of applicants), legal immigration (including conditions of entry and residence), judicial cooperation in criminal matters, police cooperation, common financial provisions, measures necessary for the use of the Euro, structural funds, agriculture and fisheries policies.
Nové oblasti politiky, ktoré sa zavedú Lisabonskou zmluvou a o ktorých sa bude rozhodovať v postupe spolurozhodovania (neúplný zoznam)
New policy areas to be introduced by the Lisbon Treaty which will be subject to co-decision (non-exhaustive list)
Energia (vnútorný trh s energiou už podlieha postupu spolurozhodovania), hraničné kontroly, šport, služby všeobecného hospodárskeho záujmu, ochrana osobných údajov, prisťahovalectvo (boj proti obchodovaniu s ľuďmi a podpora integrácie), európske práva duševného vlastníctva, verejné zdravie (opatrenia stanovujúce vysoké normy pre kvalitu, ale nie harmonizácia), vesmírna politika a cestovný ruch.
Energy (energy internal market is already under co-decision), border checks, sport, services of general economic interest, personal data protection, immigration (combating human trafficking and promoting integration), European intellectual property rights, public health (measures setting high quality standards, but not harmonisation), space policy and tourism.
utorok 17. marca 2009 od 18.00 h do 19.00 h
Tuesday 17 March 2009, 18.00 – 19.00
Miestnosť PHS 1 A 002
Room: PHS 1 A 002
Výmena názorov so zástupcom ministra zahraničných vecí Českej republiky a úradujúcim predsedom Rady Janom Kohoutom o výsledkoch schôdze Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy, ktorá sa konala 16. – 17. marca 2009
Exchange of views with Mr Jan Kohout, Deputy Minister of Foreign Affairs of the Czech Republic and acting President-in-Office of Council, on the results of GAERC meeting of 16-17 March 2009
Parlament spustil komunikačnú stratégiu pre európske voľby 2009
Parliament unveils communication strategy for 4-7 June European elections
Európsky parlament dnes spustil svoju komunikačnú stratégiu pre júnové voľby.
The European Parliament’s communication strategy for the 2009 elections was unveiled to the media on Tuesday.
Podpredsedovia stanovili nástroje kampane vytvorené tak, aby načrtli odlišné možnosti smerovania, pričom reálne rozhodnutie bude závisieť od politického zloženia budúceho Európskeho parlamentu:
The two vice-Presidents set out some of the instruments the campaign will use, all designed to highlight some of the choices that may go one way or another depending on the political composition of the next European Parliament:
bilbordy s rôznymi témami, ako napríklad energia, palivá/zmeny podnebia, poľnohospodárstvo, rovnosť príležitostí, ochrana hraníc/migrácia, štandardizácia, bezpečnosť, ochrana spotrebiteľa, rozpočet a trh;
billboards with themes including energy, fuel/climate change, food/agriculture, equal opportunities, borders/migration, standardisation, security, consumer protection, budget, and markets;
pouličné 3D inštalácie ako doplnok bilbordovej kampane, ktoré sa týkajú energie, ochrany hraníc/migrácie, ochrany spotrebiteľa a bezpečnosti;
3-dimensional street installations to complement the poster campaign, covering energy, borders/migration, consumer protection and security;