natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Inštitúcie samozrejme nerobia všetko, ale úprava inštitucionálneho rámca je podstatná pre dosiahnutie úspechu.
Obviously, the institutions do not do everything, but improving the institutional framework is essential for success.
Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu týkajúce sa návrhu rozhodnutia Rady o uzatvorení dohody ES/Kanada o spracovávaní predbežných informácií o cestujúcich
European Parliament legislative resolution on the proposal for a Council decision on the conclusion of an Agreement between the EC and Canada on the processing of Advance Passenger Information
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0294 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0294 0 NOT XML V0//EN
Podpora Európskeho parlamentu „Oranžovej revolúcie“ na Ukrajine predstavuje krok smerom k ambicióznej susedskej politike rozšírenej EÚ.
The European Parliament’s support for the ‘Orange Revolution’ in Ukraine is a step towards an ambitious Wider Europe - Neighbourhood policy.
Vonkajšie vzťahy
External relations
V súvislosti s vážnou politickou krízou počas posledných prezidentských volieb na Ukrajine sa Európsky parlament rozhodne zasadzoval za upokojenie situácie a dodržiavanie demokracie.
In view of the serious political crisis over the recent presidential elections in Ukraine, the European Parliament made a firm commitment to resolving the situation and upholding democracy.
Tento postoj odzrkadľuje víziu susedskej politiky, v ktorej sú demokracia a právny štát podmienkami mierového spolunažívania medzi národmi a v ktorej sú hospodárske a sociálne reformy spojené s dodržiavaním demokracie a ľudských práv.
This stance reflects a vision of the neighbourhood policy in which democracy and the rule of law are preconditions for the peaceful coexistence of peoples, and where economic and social reform go hand in hand with respect for democracy and human rights.
Európsky parlament pozorne sleduje politickú situáciu na Ukrajine od 1. marca 1998, kedy vstúpila do platnosti dohoda o partnerstve a spolupráci, uzatvorená medzi EÚ a touto krajinou.
Since the entry into force on 1 March 1998 of the partnership and cooperation agreement between the EU and Ukraine, the European Parliament has been closely following the political situation in the country.
V rámci parlamentného výboru pre spoluprácu, ktorý bol vytvorený na kontrolu realizácie tejto dohody, sa európski poslanci vždy usilovali o posilnenie bilaterálnych väzieb s Ukrajinou.
Within the framework of a Parliamentary Cooperation Committee set up to ensure implementation of the agreement, MEPs have worked to forge closer bilateral ties with Ukraine.
Počas návštevy delegácie europoslancov v Kyjeve v septembri 2003 pozval prezident Kučma Európsky parlament na pozorovanie prezidentských volieb, konajúcich sa v nasledujúcom roku.
During the visit of an EP delegation to Kiev in September 2003, President Kuchma invited the European Parliament to send observers to the presidential election due to take place the following year.
Parlament už raz vyslal svojich pozorovateľov na parlamentné voľby v roku 2002.
Parliament had already sent monitors to the parliamentary elections of 2002.
Prezidentské voľby v roku 2004 boli tak na Ukrajine ako aj zo strany európskych a amerických pozorovateľov považované za rozhodujúce v súvislosti s obratom v politickom vývoji krajiny.
The 2004 presidential election was regarded both in Ukraine and by European and American observers as a decisive turning point in the country’s political development.
Necelé tri dni pred prvým kolom však Európsky parlament vo svojom uznesení z 28. októbra 2004 s ľútosťou konštatoval, že atmosféra kampane je čoraz napätejšia, administratíva a médiá sa vyjadrujú v prospech Viktora Janukovyča, odchádzajúceho predsedu vlády a v neprospech lídra opozície, Viktora Juščenka.
But barely three days before the first round of the presidential elections, in a resolution adopted on 28 October 2004, the European Parliament was deploring the increasingly tense atmosphere of the election campaign and the involvement of the administration and the media on the side of Victor Yanukovych, the outgoing Prime Minister, to the detriment of the leader of the opposition, Viktor Yushchenko.
Zhromaždenie vyzvalo ukrajinské orgány, aby „urobili koniec trvalému porušovaniu demokratického procesu“ .
Parliament also urged the Ukrainian authorities ‘ to put an end to the ongoing violations of democratic procedures’ .
29. októbra pricestovala na Ukrajinu delegácia siedmich európskych poslancov a pripojila sa k delegáciám parlamentných zhromaždení Rady Európy, Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE) a NATO.
On 29 October, a delegation of seven MEPs arrived in Ukraine, joining up with the delegations from the parliamentary assemblies of the Council of Europe, the Organisation for Security and Cooperation in Europe (OSCE) and NATO.
Parlamentnú delegáciu viedol pán Marek SIWIEC (PSE, Poľsko) a jej podpredsedom bol pán Charles TANNOCK (PPE-DE, Veľká Británia).
Marek Siwiec (PES, PL) led the EP delegation and Charles Tannock (EPP-ED, UK) was the vice-chair.
Delegácie pod vedením pána Mareka SIWIECA, poľského člena skupiny socialistov, konštatovala, že kampaň bola poznačená znepokojujúcimi anomáliami: čerpanie z verejných zdrojov kandidátom Janukovyčom, obmedzovanie voľného pohybu ostatných kandidátov, partizánska kampaň v médiách.
Under Mr Siwiec, a Polish member of the Socialist Group, the delegation concluded that the campaign had been marred by worrying factors such as the use of state funds by Mr Yanukovych, restrictions on the free movement of other candidates and campaign bias in the media.
Poslanci takisto priamo zaznamenali určité praktické problémy v hlasovacích miestnostiach : chybné voličské zoznamy, neprimerané vybavenie.
MEPs also themselves observed practical problems in the polling stations, including defective electoral rolls and inadequate equipment.
Vo všeobecnosti sa však zdalo, že voľby prebehli vo väčšine navštívených volebných miestností celkom normálne.
In general, however, the vote seemed to go off fairly normally in the large majority of polling stations they visited.
Pred vydaním konečného stanoviska sa európski pozorovatelia rozhodli počkať na druhé kolo naplánované na 21. novembra, pri ktorom hrozilo, že bude prebiehať za oveľa chúlostivejších podmienok.
The European observers reserved judgment until the second round, scheduled for 21 November, which seemed likely to take place in far more sensitive circumstances.
Atmosféra kampane sa medzi dvomi kolami skutočne značne vyostrila, najmä v dôsledku podozrení z rozsiahlych podvodov.
The atmosphere of the campaign in fact deteriorated considerably between the two rounds, particularly as widespread fraud had been suspected.
V deň konania druhého kola sa poslanci mohli presvedčiť o nedostatočnej transparentnosti a kontrole, najmä na úrovni obvodných volebných výborov.
On the day of the second round MEPs noted the lack of transparency and verification of the democratic process, particularly by the Territorial Electoral Commissions.
Ku koncu dňa mali poslanci dojem, že pri sčítaní hlasov narastal náskok pána Juščenka, čo sa zdali potvrdzovať aj prieskumy uskutočnené u voličov po ich odchode od hlasovacích urien.
At the end of election night, the MEPs felt that the real vote count was producing a victory for Mr Yushchenko, which seemed to confirm the exit polls.
Ústredná volebná komisia však oznámila predbežné výsledky, ktoré boli v protiklade s touto analýzou.
But the Central Electoral Commission was giving initial results that went the other way.
Európski pozorovatelia, ako aj ich kolegovia z ostatných krajín považovali tieto predbežné výsledky za nereálne, vzbudzujúce podozrenie z rozsiahlych podvodov a porušení.
The European observers, like their counterparts from other countries, judged these preliminary results to be unrealistic and became suspicious of fraud and large-scale irregularities
„Bomba“ v podobe uznesenia
EP resolution described as a ‘bombshell’
Európsky parlament na plenárnej schôdzi konanej od 2. decembra prijal nové uznesenie, v ktorom „rozhodne odsúdil podmienky, v ktorých prebehlo druhé kolo volieb“ a vyjadril „svoju solidaritu s ukrajinským ľudom “ prejavujúcim nesúhlas na uliciach v stotisícových zhromaždeniach.
On 2 December, at a plenary session, the European Parliament adopted a fresh resolution in which it said ‘ it strongly condemns the conditions under which the second round of the presidential elections in Ukraine have taken place ’ and ‘ expresses its solidarity with the Ukrainian people ’, who were by now showing their disapproval by demonstrating in hundreds of thousands in the streets.
Poslanci odmietli rozhodnutie ústrednej volebnej komisie, ktorá oznámila víťazstvo pána Janukovyča bez overenia platnosti volieb.
MEPs condemned the decision by the Central Electoral Commission, which had proclaimed victory for Mr Yanukovych without verifying the validity of the elections.
Vyzvali ukrajinské orgány, aby „anulovali druhé kolo prezidentských volieb a opakovane ho zorganizovali“ do konca roka.
They called on the Ukrainian authorities ‘ to annul the second round of the presidential elections and reorganise this second round before the end of this year ’.
Táto výzva, opakovaná mnohými hlasmi vo svete, spolu s rozvahou mnohých ukrajinských demonštrantov a sprostredkovaním Vysokého predstaviteľa pre zahraničnú politiku, pána Javiera Solanu a poľského a litovského, prezidenta prispeli k zabráneniu politickej kríze.
This appeal, which was backed by many other voices around the world, together with the steady nerves shown by the Ukrainian demonstrators and the mediating efforts of the EU High Representative for Foreign Policy, Mr Javier Solana, and the Polish and Lithuanian Presidents, helped defuse the political crisis.
Politické riešenie sa našlo 8. decembra.
A political solution was reached on 8 December.
Som rád, že bol vypočutý.“
I am delighted that they have been heard. ’
Nové druhé kolo sa konalo 26. decembra.
A re-run of the second round was arranged for 26 December.
Na miesto pricestovala nová pozorovacia misia, tentoraz vedená poľským poslancom, pánom Jacekom SARYUSZOM-WOLSKIM, členom skupiny kresťanských demokratov.
Once more an EP observer delegation set off for Ukraine, this time led by Jacek Saryusz-Wolski, a Polish Christian Democrat MEP.
Počas stretnutia s európskymi poslancami pán Juščenko vyhlásil, že uznesenie Parlamentu prijaté 2. decembra bola „bomba“, ktorou sa odhalila pravda, čo sa doteraz písomnou formou nepodarilo žiadnej medzinárodnej organizácii.“
At a meeting with MEPs, Mr Yushchenko said that the resolution adopted by Parliament on 2 December was ‘ a bombshell that expressed the truth in a way not seen in writing from any other international organisation so far .’
Parlament 13. januára v Štrasburgu veľkou väčšinou odsúhlasil (467 hlasov za, 19 proti a 7 sa zdržali) tretie uznesenie, ktoré konečne víta „lojálne voľby konané 26. decembra 2004“ , a ktoré podľa poslancov predstavujú „víťazstvo demokratických hodnôt, inštitúcií a postupov na Ukrajine.“
On 13 January this year, the European Parliament voted overwhelmingly in Strasbourg (467 votes in favour, 19 against and 7 abstentions) for a third resolution which was finally able to welcome ‘ the substantially fair elections held on 26 December 2004 ’, which according to MEPs represented ‘ a victory for democratic values, institutions and procedures in Ukraine ’.
Tri ad hoc delegácie na mieste, tri prijaté uznesenia a osobné iniciatívy mnohých poslancov ilustrujú význam, ktorý Európsky parlament prikladal nedávnym prezidentským voľbám na Ukrajine.
The importance that the European Parliament attaches to the recent presidential election in Ukraine is illustrated by its sending of three ad hoc delegations and adopting three parliamentary resolutions, as well as by the personal commitment of many MEPs.
Poslanci vyvinuli veľké úsilie na upokojenie politickej krízy, ktorá sprevádzala voľby, a na dodržanie demokratických noriem.
The MEPs worked hard to help resolve the political crisis and to ensure that democratic standards were observed.
V súčasnosti sa vzťahy s Ukrajinou vyvíjajú v rámci „susedskej európskej politiky“, ktorú Európska komisia definovala v máji 2004, krátko po rozšírení o desať nových členských štátov.
Relations between Ukraine and the EU are currently governed by the ‘European neighbourhood policy’ put forward by the European Commission in May 2004, just after the EU took in 10 new Member States.
Táto politika stanovuje všeobecný rámec, v ktorom je potrebné vymedziť osobitné akčné plány a realizovať ich vo vzťahu ku každému „novému susedovi“ Únie.
This policy establishes a general framework within which specific action plans are to be drawn up and implemented for each of the EU’s ‘new neighbours’.
Komisia 9. decembra 2004 prijala akčné plány pre sedem krajín, medzi inými aj pre Ukrajinu.
On 9 December 2004, the Commission adopted action plans for seven countries, including Ukraine.
Na to, aby bol tento plán funkčný, ho bude ešte musieť schváliť Rada pre bilaterálnu spoluprácu.
Ukraine’s plan still has to be ratified by the bilateral Cooperation Council before it becomes operational.
Nejde o ponuku perspektívy vstupu, ale o postupnú integráciu do niektorých politík Únie (výchova, výskum, životné prostredie,…), o zlepšenie spolupráce v boji proti kriminalite, v riadení hraníc a pohybov obyvateľstva a takisto o postupné zosúladenie vnútroštátnych právnych predpisov, aby sa výhody vnútorného trhu mohli rozšíriť na tieto susedné krajiny.
The aim of the plans is to hold out the prospect, not of membership but of gradual integration into certain EU policies (e.g. education, research, environment), to improve cooperation in fighting crime and in managing borders and population movements, and also to bring national laws gradually into line so that these countries can enjoy the benefits of the internal market.
Zdôrazňujú potrebu politickej, obchodnej a hospodárskej interakcie EÚ a konštatujú, že sociálno-ekonomické reformy musia byť založené na „prijatí politík pre podporu ľudských práv a demokratických noriem“.
They underlined the need for political, commercial and economic interactions with the EU, and recognised that the process of economic and social reform necessitates as its basis ‘the adoption of policies promoting human rights and democratic standards’.
V rámci finančného výhľadu na roky 2006 - 2013 je v Európskom parlamente na preštudovanie nový nástroj pre „susedstvo a partnerstvo“ navrhnutý Komisiou.
In the context of the Financial Perspectives for 2006-2013, the European Parliament is studying a new ‘Neighbourhood and Partnership’ Instrument proposed by the Commission.
Tento nástroj by mal podporiť reformy v susedných krajinách EÚ, najmä v krajinách východnej Európy.
This is intended to support the reforms in the EU’s neighbouring countries, notably those to the east of Europe.
Posledné rozšírenie bezpochyby pozmenilo geopolitické súradnice a prispelo k zvýšenému záujmu Parlamentu o postsovietsky priestor.
By changing the geopolitical realities, the latest enlargement has undoubtedly contributed to Parliament’s growing interest in the post-Soviet zone.
Stanoviská prijaté k Moldavsku a Gruzínsku (kde sa odohrala „ružová revolúcia“ rok pred „oranžovou revolúciou“ na Ukrajine) odzrkadľujú túto orientáciu.
Its stances on Moldova and Georgia (which had its own ‘Rose Revolution’ a year before the ‘Orange Revolution’ in Ukraine) reflect this orientation.
Parlament je osobitne znepokojený situáciou v Bielorusku.
Parliament is particularly concerned about the situation in Belarus.
Únia a Bielorusko podpísali v roku 1995 dohodu, ktorá ale zostáva nenaplnená a medzi Európskym parlamentom a Bieloruskom nebol vytvorený nijaký výbor pre spoluprácu.
The EU and Belarus signed an agreement in 1995 but it has come to nothing, and no cooperation committee has been set up between the European Parliament and that of Belarus.
Kontakty medzi prezidentom Lukašenkom a Európskou úniou sú veľmi obmedzené, odvtedy ako Lukašenko nahradil parlament zvolený v priamych voľbách v roku 1996 národným zhromaždením, ktoré osobne vymenoval.
Since President Lukashenko replaced the parliament directly elected in 1996 with a national assembly appointed by himself, contacts between his regime and the EU have been very limited.
Európsky parlament sa však snaží udržiavať politické kontakty s bieloruskými demokratickými silami.
However, the European Parliament is endeavouring to maintain political contacts with the forces of Belarusian democracy.
V júli 2005 poslanci vyjadrili znepokojenie nad zhoršujúcou sa situáciou v tejto krajine, najmä pokiaľ ide o slobodu médií.
In July 2005, MEPs expressed their concern at the deteriorating situation in the country, especially as regards freedom of the media.
Požiadali Radu a Komisiu, aby podporili vytvorenie nezávislého rozhlasového vysielača vysielajúceho do Bieloruska z Poľska a Litvy, prípadne aj z Ukrajiny.
They called on the Council and the Commission to support the creation of an independent radio network broadcasting to Belarus from Poland and Lithuania and possibly Ukraine.
Toto poukazuje na osobitné postavenie Ukrajiny vo vzťahoch s EÚ.
This demonstrates Ukraine’s special position in relations with the EU.
Okrem toho poslanci vo svojom uznesení z 28. októbra 2004 potvrdili význam Ukrajiny ako „dôležitého a strategického suseda, ktorého spájajú s členskými štátmi EÚ pevné historické, kultúrne a ekonomické vzťahy.“
Furthermore, in their resolution of 28 October 2004, MEPs recognised the importance of Ukraine as a ‘ key neighbour and strategic partner with deep historical, cultural and economic links to the Member States of the EU ’.
Perspektíva vstupu?
A prospect of membership?
„Našou cestou do budúcnosti je zjednotená Európa, vyhlásil nový ukrajinský prezident vo svojom prejave pri príležitosti svojho uvedenia do úradu 23. januára 2005.
‘ Our road to the future is that of a united Europe ’, said the new Ukrainian President in his inaugural speech on 23 January 2005.
Sme súčasťou rovnakej civilizácie, zdieľame rovnaké hodnoty.
‘ We are part of the same civilisation and we share the same values .
Naše miesto je v Európskej únii.
Our place is in the European Union.
Zatiaľ čo predstavitelia Únie na samite EÚ-Ukrajina, ktorý sa konal na Jalte 7. októbra 2003 zdôrazňovali, že nová susedská politika sa jasne odlišuje od prípadného vstupu, prezident Kučma uviedol, že dlhodobým strategickým cieľom jeho krajiny je plnohodnotná integrácia do Únie.
For example, on 7 October 2003, at the EU-Ukraine summit in Yalta, whereas EU leaders emphasised that the new neighbourhood policy did not necessarily entail ultimate membership of the EU, President Kuchma said that the long-term strategic goal of his country was full and complete integration into the European Union.
V uzneseniach poslanci stále zreteľnejšie uznávajú túto európsku ašpiráciu Ukrajiny.
Between one resolution and the other, MEPs have increasingly come to recognise Ukraine’s European aspirations.
Ak aj Parlament nevylúčil perspektívu vstupu Ukrajiny, vždy zdôrazňoval, že je potrebné, aby táto krajina dodržiavala Kodaňské politické kritériá, ktoré zahŕňajú konanie slobodných a transparentných volieb.
Although the European Parliament does not rule out the idea of Ukraine one day joining the EU, it has always stressed the need for the country to meet the Copenhagen political criteria, which include holding free and fair elections.
Podľa nej „by bola škoda zavrhnúť susedskú politiku, ktorá bola práve vypracovaná“.
‘ But there is one criterion which must not be forgotten ’, she said: ‘ the European Union’s absorption capacity ’.
Komisárka pripustila, že každá európska krajina, ktorá spĺňa takzvané „Kodaňské“ kritériá, môže požiadať o vstup. „Je však, podľa nej jedno kritérium, na ktoré sa nesmie zabúdať: absorpčná kapacita Európskej únie.“ Parlament v uznesení z 13. januára 2005 „vyzval nových ukrajinských vedúcich politických predstaviteľov, aby krajina upevnila uplatňovanie spoločných európskych hodnôt a cieľov, prijatím nových opatrení na podporu demokracie, občianskej spoločnosti a právneho štátu, spustením ekonomických reforiem a preklenutím politickej rozštiepenosti.“
In its resolution of 13 January 2005, the European Parliament ‘ calls upon the new Ukrainian political leadership to consolidate Ukraine’s espousal of common European values and objectives by taking further steps to promote democracy, civil society and the rule of law, by resuming the liberal market reforms and by overcoming the political divisions in Ukraine ’.
Parlament takisto uistil „ukrajinský ľud o svojej podpore, pomoci a stálom zasadzovaní sa po jeho boku pri zavádzaní slobodného demokratického systému, pri vytváraní prosperujúceho trhového hospodárstva a so želaním, aby táto krajina zaujala miesto, ktoré jej prináleží v spoločenstve demokratických národov“.
Parliament also pledged ‘ its continuing support, assistance and commitment to the Ukrainian people’s establishment of a free and open democratic system, their creation of a prosperous market economy and their country’s assumption of its rightful place in the community of democratic nations ’.
Parlament uvítal zámer Rady zorganizovať čo najskôr schôdzu Rady EÚ-Ukrajina pre spoluprácu, aby sa čo najskôr prijal akčný plán EÚ-Ukrajina.
In addition, MEPs welcomed the Council’s intention to organise an early EU-Ukraine Cooperation Council with a view to the swift adoption of the EU-Ukraine Action Plan.
Poslanci najmä vyzvali „Radu, Komisiu a členské štáty, aby okrem opatrení akčného plánu vyplývajúcich z európskej susedskej politiky, zvážili aj iné formy asociácie s Ukrajinou, tak aby sa tejto krajine ponúkla jasne definovaná európska perspektíva a dala odpoveď na ašpirácie vyslovené veľkou väčšinou ukrajinského ľudu, čo by mohlo nakoniec viesť k vstupu krajiny do Európskej únie.“ Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. januára 2005 o výsledkoch volieb na Ukrajine Uznesenie Európskeho parlamentu z 2. decembra 2004 o situácii na Ukrajine po druhom kole prezidentských volieb poznačených porušeniami pravidiel Uznesenie Európskeho parlamentu z 28. októbra 2004 o prezidentských voľbách na Ukrajine organizovaných 31. októbra 2004 Uznesenie Európskeho parlamentu o politickej situácii a nezávislosti médií
And, above all, MEPs called on ‘ the Council, the Commission and the Member States to consider, besides the measures of the Action Plan within the framework of the European Neighbourhood Policy, other forms of association with Ukraine, giving a clear European perspective for the country and responding to the demonstrated aspirations of the vast majority of the Ukrainian people, possibly leading ultimately to the country’s accession to the EU ’.
v Bielorusku Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. apríla 2005 o európskej bezpečnostnej stratégii, týkajúcej sa najmä susedskej politiky Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. apríla 2005 o výročnej správe Rady pre Európsky parlament o hlavných aspektoch a základných voľbách spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, vrátane ich finančných dôsledkov pre všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev na rok 2003 Uznesenie Európskeho parlamentu z 28. apríla 2005 o výročnej správe o ľudských právach vo svete v roku 2004 a politike Európskej únie v oblasti ľudských práv.
European Parliament resolution of 13 January 2005 on the results of the Ukraine elections European Parliament resolution of 2 December 2004 on the situation in Ukraine after the second round of the presidential elections marred by irregularities European Parliament resolution of 14 April 2005 on the European Security Strategy, relating in particular to the neighbourhood policy European Parliament resolution on the political situation and the independence of the media in Belarus European Parliament resolution of 28 October 2004 on the presidential elections in Ukraine on 31 October 2004 European Parliament resolution of 14 April 2005 on the annual report from the Council to the European Parliament on the main aspects and basic choices of CFSP, including the financial implications for the general budget of the European Communities - 2003 European Parliament resolution of 28 April 2005 on the Annual Report on Human Rights in the World 2004 and the EU’s policy on the matter