natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Po teroristických útokoch v New Yorku, Madride a Londýne členské štáty posilnili vzájomnú koordináciu v oblasti boja proti terorizmu, okrem iného aj vďaka platformám spolupráce, ktoré predstavujú Europol a Eurojust.
In the years following attacks on New York, Madrid and London, the Member States improved their coordination in the fight against terrorism, partly through the "cooperation platforms" provided by Europol and Eurojust.
Počas nasledujúceho volebného obdobia sa budú prerokovávať nové opatrenia, ktorých cieľom bude zabrániť teroristickým útokom.
New measures to prevent acts of terrorism will be examined by MEPs in the new Parliament.
Rovnováha medzi bezpečnosťou a ochranou na jednej strane a súkromným životom a základnými právami na strane druhej budú tiež závažnými témami.
The balance between security and protection on the one hand and privacy and fundamental rights on the other will also be key issues.
Poslanci, ktorí budú zvolení v júni 2009, sa zúčastnia na prípravách veľkej reformy SPP plánovanej na rok 2013.
MEPs elected in June 2009 will take part in preparations for the next major overhaul of the CAP, scheduled for 2013.
Výsledky tejto reformy budú čiastočne závisieť od rokovania o rozpočte, ktoré sa očakáva medzi členskými štátmi po roku 2013, a od ostatných faktorov, ako je napríklad vývoj klimatickej situácie.
The outcome will depend partly on the expected budgetary battle between Member States on the post-2013 period and partly on other factors such as climate change.
Lisabonská zmluva, ak bude ratifikovaná, dá Európskemu parlamentu právomoc spolurozhodovať o tomto dokumente s ministrami poľnohospodárstva.
The Lisbon Treaty, if ratified, will give Parliament joint-decision making powers with agriculture ministers in this area.
Lisabonská zmluva
The Lisbon Treaty
Ak členské štáty EÚ Lisabonskú zmluvu ratifikujú, vytvorí sa ňou právny rámec a nástroje potrebné na riešenie najpálčivejších výziev Európy.
If ratified by EU Member States, the Lisbon Treaty would create the legal framework and tools needed to meet Europe's most pressing challenges.
Tým, že by poskytla priamo volenému Európskemu parlamentu viac právomocí pri rozhodovaní EÚ v oblastiach ako vnútorné veci, poľnohospodárstvo a rozpočet, by sa EÚ ako celok stala demokraticky zodpovednejšou.
By giving the directly-elected European Parliament more power over the EU’s decision making in areas like home affairs, agriculture and the budget, it would make the EU as a whole more democratically accountable.
Zlepšenie dohľadu nad finančnými trhmi a zlepšenie ich regulácie
Improving the supervision and regulation of financial markets
Kríza finančného trhu, pre ktorú sa bankový systém na jeseň 2008 ocitol na pokraji krachu, v súčasnosti ovplyvňuje zvyšok hospodárstva, pretože úverová kríza ovplyvňuje spotrebu domácností a priemyselné investície.
The financial market crisis, which saw the banking system on the brink of collapse in autumn 2008, is now having an impact on the rest of the economy as the credit squeeze affects household spending and industrial investment.
Prvé právne predpisy sa už pripravujú a inštitúcie EÚ ich chcú prijať ešte pred voľbami: ako dva príklady uvádzame vylepšenia smernice o kapitálových požiadavkách (o pravidlách upravujúcich, koľko kapitálu musia banky uchovávať vzhľadom na riziká, ktoré podstupujú) a opatrenia na riešenie konfliktov záujmov v ratingových agentúrach.
The first pieces of legislation are already in progress and the EU institutions are aiming to get them adopted before the elections: improvements to the Capital Requirements Directive (on the rules governing how much capital banks need to hold in relation to the risks they run) and measures to address conflicts of interests in credit rating agencies are two examples.
Parlament však formálne požiadal Komisiu, aby predložila návrhy v oveľa širšej oblasti tém, vrátane týchto: zabezpečiť, aby systém kapitálových požiadaviek platil pre všetky finančné inštitúcie bez ohľadu na ich presnú právnu formu – patrili by sem hedžové fondy a súkromné investičné spoločnosti; posilniť status, rozhodovaciu právomoc a úlohu komisií vnútroštátnych orgánov dohľadu, ktorých cieľom je zabezpečiť, aby sa európske pravidlá uplatňovali jednotne na všetkých finančných trhoch EÚ; trvať na tom, aby vnútroštátne orgány dohľadu nad medzinárodnými finančnými spoločnosťami pracovali spolu v združeniach a sledovali celú skupinu, ako aj jej jednotlivé súčasti.
But Parliament has formally requested the Commission to make proposals on a much wider range of subjects, including: to ensure that a system of capital requirements applies to all financial institutions regardless of their precise legal form – this would include hedge funds and private equity vehicles; to strengthen the status, decision making power and role of the committees of national supervisory authorities who aim to ensure European rules are applied consistently across all the EU’s financial markets; to insist that national supervisors of multinational financial companies work together in colleges to look at the group as well as its component parts.
Situácia po Larosièrovej správe
Beyond the de Larosière report
Komisia požiadala bývalého riaditeľa MMF Jacquesa de Larosièra, aby viedol skupinu, ktorá predloží návrhy cezhraničného finančného dohľadu.
The Commission asked former IMF Managing Director Jacques de Larosière to lead a group to come up with proposals on cross-border financial supervision.
Nové legislatívne návrhy vyplývajúce z Larosièrovej správy schváli alebo zmení v procese spolurozhodovania Parlament a Rada.
New legislative proposals resulting from de Larosière report will be subject to co-decision approval or amendment by Parliament and Council.
Hoci podrobnosti o jednotlivých bodoch legislatívnej agendy nie sú ešte vypracované, je jasné, že ďalší Parlament bude musieť v tejto oblasti vykonať množstvo rozhodnutí: ako ďaleko má EÚ zájsť pri regulácii svojich finančných trhov?
So while the details of the individual items on the legislative agenda are not yet drawn up, it is clear there will be a range of decisions for the next Parliament to take in this area: how far should the EU go in regulating its financial markets?
Má zmysel prejsť na európsky orgán finančného dohľadu, ktorý sa bude zaoberať veľkými spoločnosťami, alebo má byť dohľad naďalej vo veľkej miere organizovaný na vnútroštátnej úrovni?
Would it make sense to move towards a European financial supervisory body to deal with large companies or should supervision continue to be largely organised at national level?
Ako sa dajú riadiť krízy v budúcnosti alebo ako sa im dá predchádzať?
How can future crises be managed or prevented?
Mala by mať pri monitorovaní vývoja situácie na trhoch väčšiu úlohu Európska centrálna banka?
Should there be a greater role for the European Central Bank in monitoring market developments?
Dozor nad Európskou centrálnou bankou
Keeping an eye on the European Central Bank
Výbor pre hospodárske a menové veci Európskeho parlamentu bude naďalej jediným miestom, kde budú predsedovi Európskej centrálnej banky klásť otázky verejne zvolení zástupcovia.
The Economic and Monetary Affairs Committee of the European Parliament will continue to be the only place where the European Central Bank President is questioned in public by elected representatives.
Štyrikrát ročne strávi Jean-Claude Trichet dve hodiny odpoveďami na otázky poslancov EP, v ktorých bude vysvetľovať a brániť rozhodnutia ECB.
Four times a year, Jean-Claude Trichet spends two hours responding to MEPs, explaining and defending the ECB’s decisions.
Tieto zhromaždenia sú dôležitou súčasťou zabezpečenia riadnej verejnej kontroly práce nezávislej centrálnej banky Európy.
These sessions are an important part of ensuring proper public scrutiny of the work of Europe’s independent central bank.
Aktuálna hospodárska kríza bude mať priame následky na zamestnanosť.
The current economic crisis will have direct consequences on employment.
V tomto kontexte Parlament zvažuje potrebu koordinácie úsilia EÚ a jej členských štátov v zmysle plánu hospodárskej obnovy.
Parliament believes the efforts being made under the recovery plan by the EU and its Member States must be coordinated.
Budúcnosť systému sociálneho zabezpečenia
The future of social security systems
Počas volebného obdobia 2004 – 2009 sa poslanci viackrát vyjadrili k variabilite systémov sociálneho zabezpečenia v Európskej únii, ktorý je skutočnou výzvou pre nasledujúce desaťročia.
Several times during the 2004-2009 legislature, MEPs voted on the viability of social security systems in the European Union, a real challenge for the coming decades.
Populácia vo veku 15 až 64 rokov sa v Európskej únii odteraz do roku 2050 zníži o 48 miliónov a miera závislosti sa za toto isté obdobie zdvojnásobí, čo vyvolá zvýšenie verejných nákladov na dôchodky a zdravotnú starostlivosť vo väčšine členských štátov.
The section of the European Union's population aged 15 to 64 will fall by 48 million by 2050 and the dependency ratio will double in the same period, leading to increased public expenditure in most Member States on pensions and health.
Sociálny rozmer vnútorného trhu
The social dimension of the internal market
V diskusiách o smernici služieb sa javí ako najdôležitejšia otázka zapojenia alebo nezapojenia služieb všeobecného záujmu (SVZ) (vyučovanie, sociálna starostlivosť).
During the debate on the services directive the question arose of including services of general interest (SGI), such as education and social security.
Nová Európska komisia by mohla predložiť novú rámcovú smernicu špecifickú pre SVZ.
The new European Commission may propose a specific framework directive on SGI.
V rámci aktuálneho zloženia Parlamentu sú názory na takúto legislatívu veľmi rozdielne.
In the current Parliament there are deep divisions over the need for such legislation.
Zosúladenie pracovného a súkromného života
Reconciling work and private life
V októbri 2008 Európska komisia navrhla súbor opatrení, ktorých cieľom bolo zlepšiť zosúladenie pracovného a rodinného života, z čoho vyplývali zmeny európskej legislatívy v zmysle materskej dovolenky alebo vypomáhajúcich manželov alebo manželiek.
In October 2008, the European Commission proposed a package of measures aimed at better reconciling work and family life, including a revision of EU law on maternity leave and leave for an assisting spouse.
Parlament, ktorý je v danej oblasti ďalším zákonodarcom, sa musí v prvom čítaní vyjadriť k tejto téme ešte pred európskymi voľbami.
Parliament, which has joint decision-making powers on this matter, must vote on it at first reading before the European elections.
Ak sa však nenájde kompromis s Radou, záležitosť bude musieť prevziať novozvolený Parlament.
However, if a compromise with the Council is not reached by then, the new Parliament will have to take up the baton.
Európsky parlament momentálne prerokúva legislatívny návrh, ktorého cieľom je zjednodušiť prístup pacientov k zdravotnej starostlivosti v rámci Európskej únie.
A draft law which would facilitate patients' access to healthcare in the European Union is currently being examined by the European Parliament.
Cieľom je objasniť práva na úhrady a zaručiť normy kvalitnej a bezpečnej starostlivosti pre pacientov, ktorí prijmú zdravotnú starostlivoť v inej ako ich vlastnej krajine.
The aim is to clarify entitlements to refunds and to guarantee quality and safety standards for patients who have medical care in a Member State other than their own.
Parlament je aj v tejto oblasti ďalším zákonodarcom a musí sa k tejto otázke vyjadriť v prvom čítaní v apríli 2009, teda ešte pred voľbami.
Here too, Parliament has joint decision-making power and must vote at first reading before April 2009, before the elections.
Ak sa však nedosiahne kompromis, diskusiu preberie nový Parlament.
However, if a compromise is not reached by then, the new Parliament will resume discussions.
Smernica o pracovnom čase
Working time directive
Nový Parlament sa napokon bude musieť zaoberať aj otázkou pracovného času v EÚ, po rokovaniach medzi Radou a Parlamentom pred voľbami.
Lastly, the new Parliament will also have to pick up the question of working hours in the EU, following negotiations between the Council and Parliament prior to the elections.
Počas decembrového hlasovania z roku 2008 Parlament stanovil, že pracovný týždeň v EÚ zostane obmedzený na 48 hodín a že výnimky z tohto princípu sa zrušia.
At a vote in December 2008, Parliament took the position that the EU's maximum working week should stay at 48 hours and that derogations to this principle should be scrapped.
Zabezpečenie splnenia cieľov EÚ v oblasti klímy
Ensuring that the EU meets its climate targets
EÚ chce do roku 2020 dosiahnuť ciele iniciatívy „20/20/20“ (20 % zníženie emisií skleníkových plynov, 20 % zlepšenie energetickej efektívnosti a 20 % podiel obnoviteľných zdrojov na energii EÚ), no zároveň stojí pred výzvou znížiť celosvetové emisie skleníkových plynov do roku 2050 na polovicu.
As the EU works towards the 2020 deadline for its 20/20/20 targets (20% reduction in greenhouse gas emissions, 20% improvement in energy efficiency, and 20% renewables in the EU energy mix), it also faces the challenge of halving global greenhouse gas emissions by 2050.
Parlament chce, aby sa EÚ a ďalšie priemyselné krajiny ako skupina dohodli, že sa pokúsia obmedziť emisie skleníkových plynov o 25 – 40 % do roku 2020 a najmenej o 80 % do roku 2050 v porovnaní s rokom 1990.
Parliament wants the EU and other industrialized countries to agree, as a group, to try to cut greenhouse gas emissions by 25-40% by 2020, and at least 80% by 2050, compared to 1990.
Riešenie globálneho otepľovania vo všetkých oblastiach politiky
Tackle global warming in all policy areas
EÚ bude naďalej pracovať na znížení celosvetového nárastu priemernej teploty na menej než 2°C oproti predindustriálnej úrovni.
The EU is to keep on working to limit the global average temperature rise to less than 2°C over the pre-industrial level.
Parlament odporučil, aby sa otázky globálneho otepľovania a následných klimatických zmien riešili vo všetkých sférach a oblastiach politiky – od energie a cestovného ruchu po zdravie, poľnohospodárstvo a inteligentné počítačové systémy.
Parliament recommended that global warming and the resulting climate change issues be tackled in all spheres and policies - from energy and tourism to health, agriculture and intelligent computer systems.
Poslanci EP si však tiež myslia, že občanov je nutné zapojiť do riešenia klimatických zmien, a na to budú potrebné dlhodobé politické a vzdelávacie opatrenia.
But MEPs also think that citizens must be involved in tackling climate change and that this will need long-run political and educational measures.
Získavanie peňazí
Getting the money
V rokovaniach o ďalšom dlhodobom rozpočte EÚ, ktorý bude platiť od roku 2013, sa určí, či bude financovanie boja proti klimatickým zmenám dostatočné.
Negotiations on the EU's next EU long-term budget, running from 2013 onwards, will determine whether there will be adequate funding to fight climate change.
Je tiež nutné riešiť otázku, ako pomôcť rozvojovým krajinám obmedziť klimatické zmeny a prispôsobiť sa im.
The issue of how to help developing countries to limit climate change - and to adapt to it - must also be addressed.
Smerom k medzinárodnej dohode o klíme
Towards an international climate agreement
Na medzinárodnej úrovni sa EÚ bude naďalej zúčastňovať rokovaní o klimatickom režime po skončení platnosti Kjótskeho protokolu (po roku 2012).
At international level, the EU will continue to take part in negotiations for a post-Kyoto climate regime (after 2012).
Cieľom je dosiahnuť záväznú celosvetovú dohodu o klíme na konferencii Organizácie spojených národov o klimatických zmenách v Kodani v decembri 2009.
The aim is to achieve a binding global climate agreement at the United Nations Climate Change Conference in Copenhagen in December 2009.
Používanie obnoviteľných zdrojov na obmedzenie CO 2 a podpora energetickej bezpečnosti
Use renewables to cut CO2 and boost energy security
Zvýšenie úspor energie a podielu obnoviteľných zdrojov – napr. biomasy, vodných, slnečných, veterných alebo geotermálnych zdrojov – na energii by pomohlo nielen obmedziť emisie skleníkových plynov, ale tiež znížiť závislosť EÚ od dovozu energie.
Increasing energy savings and the share of renewables - e.g. biomass, hydro, solar, wind, or geothermal - in the energy mix would not only help to cut greenhouse gas emissions but would also reduce the EU's dependence on energy imports.
Európska komisia odhaduje, že ak sa nepodniknú žiadne opatrenia, počas ďalších dvadsiatich alebo tridsiatich rokov bude EÚ nútená nakupovať približne 70 % svojej energie od tretích krajín – časť z toho z regiónov ohrozených nestabilitou.
The European Commission estimates that, if no action is taken, in the next twenty to thirty years the EU will have to buy around 70% of its energy from third countries - some from regions threatened by insecurity.
Záleží od každého členského štátu, aby sa rozhodol, či investuje do jadrovej energie ako spôsobu zníženia emisií skleníkových plynov z výroby energie alebo nie.
It is up to each Member State to decide whether or not to invest in nuclear energy as a way to reduce greenhouse gas emissions from electricity generation.
Keďže jadrová bezpečnosť a otázky bezpečnosti sú v spoločnom európskom záujme, EÚ musí zabezpečiť spoločné pravidlá pre bezpečnosť jadrových elektrární a nakladanie s jadrovým odpadom.
However, because nuclear safety and security issues are of common European interest, the EU must provide common rules on the safety of nuclear power plants and the management of nuclear waste.
Vzťahy medzi EÚ a Ruskom boli v posledných rokoch poznačené ťažkosťami, najmä pokiaľ ide o dodávky energie a konflikt medzi Ruskom a Gruzínskom o Južné Osetsko a Abcházsko.
EU-Russia relations have been fraught with difficulties in recent years, especially over energy supplies and the conflict between Russia and Georgia over South Ossetia and Abkhazia.
V septembri 2008 Európsky parlament podporil návrh na vybudovanie plynovodu Nabucco z Turecka cez Bulharsko, Rumunsko a Maďarsko do Rakúska, ako alternatívu plynovodov vybudovaných Ruskom, z ktorých „všetky potenciálne zvýšia hospodársku a politickú závislosť členských štátov od Ruska“.
In September 2008, the European Parliament backed the proposed Nabucco gas pipeline, from Turkey via Bulgaria, Romania and Hungary to Austria, as an alternative to those constructed with Russia, which "will all potentially increase the economic and political dependence of Member States on Russia".
Poslanci EP budú chcieť zabezpečiť, aby na projekt Nabucco bol k dispozícii dostatok prostriedkov z rozpočtu.
MEPs will want to ensure that sufficient budget funds are available for the Nabucco project.
Protekcionizmus v Číne, nadmerná byrokracia, podhodnocovanie renminbi, dotácie v rôznych podobách a absencia primeranej a dohodnutej úrovne vymáhania práv duševného vlastníctva podľa Európskeho parlamentu bránia plnému prístupu na trh mnohým spoločnostiam z EÚ.
China's protectionist practices, excessive bureaucracy, the undervaluing of the Renminbi, subsidies in various forms, and lack of a proper and agreed level of intellectual property rights enforcement, are hindering full market access for many EU companies, according to the European Parliament.
Necolné prekážky Číny stoja každý rok spoločnosti z EÚ odhadom 21 mld. EUR vo forme ujdených podnikateľských príležitosti.
China’s non-tariff barriers cost EU companies an estimated €21bn in lost business opportunities each year.
Poslanci EP sa týmto prekážkam budú venovať, kým nebudú odstránené.
MEPs will keep the spotlight on these barriers until they are lifted.
Parlament tiež trvá na potrebe posilniť význam doložky o ľudských právach v rokovaniach o obnovenej dohode o partnerstve a spolupráci.
Parliament is also insisting on the need to strengthen the Human Rights Clause in the negotiations for a renewed Partnership and Cooperation Agreement.
EÚ – Blízky východ
EU-Middle East
Poslanci EP budú naďalej pracovať na riešení izraelsko-palestínskeho konfliktu a pripomínať stranám záväzok, ktorý dali v Annapolise v novembri 2007, pokračovať v rokovaniach s cieľom uzavrieť mierovú zmluvu, vrátane rešpektovania práva Izraela žiť v bezpečnosti a vrátanie vytvorenia životaschopného palestínskeho štátu.
MEPs will continue to work for a solution to the Israeli-Palestinian conflict, reminding the parties of the commitment they gave in Annapolis in November 2007 to hold negotiations with a view to concluding a peace treaty, including respect for Israel's right to live in security and the establishment of a viable Palestinian state.
Výbor pre zahraničné veci EP odložil svoj súhlas s vyššou účasťou Izraela na programoch Spoločenstva ako súčasti Európskej susedskej politiky.
The EP Foreign Affairs Committee has adjourned its assent for increased participation by Israel in Community programmes as part of the European Neighbourhood Policy.
EÚ – Južná Amerika
EU-South America
Poslanci EP budú podrobne sledovať budúce asociačné dohody s juhoamerickými regiónmi (Mercosur, Andské spoločenstvo a Stredná Amerika), ako aj dohodu o hospodárskom partnerstve s karibskou oblasťou, ku ktorým bude Európsky parlament musieť udeliť formálny súhlas.
MEPs will closely follow the future association agreements with the South American sub-regions (Mercosur, the Andean Community and Central America) as well as the economic partnership agreement with the Caribbean, on which the European Parliament will have to give its formal assent.
Parlament bude sledovať vývoj situácie prostredníctvom svojej delegácie pri Euro-latinskoamerickom parlamentnom zhromaždení (EuroLat), zriadenom v roku 2006.
Parliament will monitor developments via its delegation to the Euro-Latin American Parliamentary Assembly, set up in 2006.
Rozšírenie EÚ
EU enlargement
Bulharsko a Rumunsko, ktoré vstúpili do EÚ v roku 2006, nebudú poslednými krajinami, ktorým sa to podarilo.
Bulgaria and Romania, which joined the EU in 2007, will not be the last to do so.
Ďalším dôležitým dátumom v harmonograme rozširovania EÚ bude október 2009, keď Európska komisia zverejní svoju výročnú správu o „pokroku“ Chorvátska, Turecka, Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, Albánska, Bosny a Hercegoviny, Čiernej Hory, Srbska a Kosova.
The next big date in the EU enlargement diary will be October 2009, when the European Commission publishes its annual "progress" report on Croatia, Turkey, the Former Yugoslav Republic of Macedonia, Albania, Bosnia and Herzegovina, Montenegro, Serbia, and Kosovo.
Chorvátsko, Turecko a Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko
Croatia, Turkey and FYROM
Zdá sa, že Chorvátsko dosiahlo na ceste k členstvu solídny pokrok, hoci podľa poslancov EP ešte stále potrebuje vykonávať opatrenia na boj proti organizovanému zločinu a obavy spôsobuje jeho spor o hranice so Slovinskom.
Croatia seems to have made good progress towards membership, although MEPs say it still needs to take measures to fight organized crime, and its border dispute with Slovenia causes concern.
Menší pokrok Turecka v roku 2008 podnietil niektorých poslancov EP k spochybneniu vôle Ankary usilovať sa o reformu, hoci iní majú pozitívnejší postoj.
Turkey's limited progress in 2008 prompted some MEPs to question Ankara's will to pursue reform, although others remain more positive.
V čase písania tohto dokumentu ešte nebolo jasné, kedy sa začnú rokovania o členstve v EÚ s Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko.
At the time of writing, it was not yet clear when EU membership negotiations would start with the former Yugoslav Republic of Macedonia (FYROM).
Západný Balkán
Western Balkans
Krajiny západného Balkánu, ktoré majú stabilizačné a asociačné dohody s EÚ a dlhodobú perspektívu členstva v EÚ, musia dosiahnuť pokrok v reforme súdnictva a polície, presadzovaní právneho štátu a zlepšení administratívnej kapacity.
Western Balkan countries which have stabilization and association agreements with the EU and a long-term prospect of EU membership must make progress on judicial and police reform, enforcing the rule of law and improving administrative capacity.