natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Predseda Parlamentu Hans-Gert Pöttering pozval 21 zástupcov mládeže, na čo využil aj finančné prostriedky z ceny Hallstein, ktorú získal minulý rok vo Frankfurte.
Over the last few days 21 young people from both sides have been joined by young Europeans to discuss the issues at stake.
Podujatie zároveň spadá pod aktivity tohtoročného Európskeho roka medzikultúrneho dialógu.
The talks have been taking place at the European Parliament in Brussels under the aegis of President Hans-Gert Pöttering.
Hauwa Ibrahim o africkej mládeži
Hauwa Ibrahim: "The EU can be torchlight "
Hauwa Ibrahim Pri príležitosti Medzinárodného dňa africkej mládeže Parlament zorganizoval seminár.
Hauwa Ibrahim at the European Parliament in Brussels, 12 June The aspirations of young people in Africa were discussed on 12 June when the EP hosted a seminar on International Day of African Youth.
Vo štvrtok 12. júna sa tak pod patronátom predsedu EP Hansa-Gerta Pötteringa stretlo viacero osobností.
Chaired by Italian Parliament vice-president Luisa Morgantini (GUE/NGL), the event was held under the patronage of EP President Pöttering.
Jenou z nich bola aj nositeľka Sacharovovej ceny za rok 2005, nigérijská právnička Hauwa Ibrahim.
Nigerian lawyer Hauwa Ibrahim, winner of Parliament's 2005 Sakharov prize was one of the speakers.
Spýtali sme sa jej, ako by v otázke rozvoja Afriky mohol pomôcť Parlament.
We later put a few questions to her.
Po čom túžia mladí Afričania?
What do young Africans really want?
Mladí Afričania chcú prispieť k mieru, slobode a ľudskej dôstojnosti.
Young Africans want to contribute to peace, freedom and human dignity.
Chcú šancu žiť a tvorivo využívať nápady.
They want the opportunity to be and to use their minds creatively.
Chcú dosiahnuť, aby nerozmýšľali o tom, čo budú jesť zajtra, chcú sa oslobodiť od vecí, ktoré ich spomaľujú, ako je chudoba.
They want the opportunity not to think about what they are eating tomorrow, to be free of things that slow them down - like poverty.
Chcú šancu pozitívne zmeniť spoločnosť, svoju vlasť a svet.
They want the opportunity to make a positive change for their society, for their countries and for the world.
Ako v tomto môže pomôcť Parlament a vôbec celá EÚ?
What can the EU and the EP do to help young Africans?
Fakt, že Európsky parlament organizuje taký deň ako Medzinárodný deň africkej mládeže, je veľkou poctou.
It's such an honour that the EP organises a day such as an International Day for African youth!
V tejto súvislosti sa spomína veľkolepé vyhlásenie: "Môžeme vám dať priestor, môžme vám dať šancu.
A huge statement has been made: "We can give you a voice, we can give you opportunity.
Pozvali sme vás sem, aby sme sa presvedčili, čo sme urobili inak a ako môžte veci zmeniť u vás doma."
We'll bring you here to see what we have done differently and how you can go and make a difference in your place".
Dúfame, že sa EÚ a Parlament predovšetkým nebudú dívať na Afriku ako na jeden celok, ale ako na obrovský kontinent.
We hope that the EU and the EP especially will not look at Africa as a unit, but as a huge continent.
Keď vidíte celok s enormnými problémami, mali by ste sa mu začať venovať jeden po druhom, riešiť problém za problémom.
When you see an entity with a huge problem, you should take it piece by piece; solve one problem after the other.
Jedným z problémov, ktoré v mojej vlasti (Nigérii) riešime, je fakt, že politika vlád nie je konzistentná.
One of the issues that we are facing in my country (Nigeria) is that government policies have not been consistent.
EÚ a Parlament tu môžu pomôcť, pretože sú to inštitúcie, ktoré robia politiku.
The EU and the EP can help, since they are institutions that make policies.
Navrhujem, aby si EÚ raz za tri mesiace našla čas a navštívila náš kontinent, aby videla reálnu situáciu.
I suggest that the EU takes the time to visit the continent once in a quarter to have the sense of what is reality.
Máme absolútne neprimeranú infraštruktúru.
We have infrastructures that are absolutely inadequate.
Napríklad škole, ktorá v minulosti mávala 500 či 600 študentov, za posledné desaťročie narástol ich počet na 1000, zatiaľ čo vybavenosť sa primerane nezväčšila.
For example, you have a school that used to have 500 or 600 students, and they now have more than 1000 in less than 10 years, while facilities have not been expanded.
To ovplyvňuje náladu učiteľov aj študentov.
This affects the morale of the teachers and of the students.
Ďalšou vecou sú školenia učiteľov, ktorí potrebujú viac motivácie.
Another issue is the training of teachers, who need to be more motivated.
EÚ by mohla pozvať učiteľov, aby videli, aké triedy, učebnice a laboratóriá tu máte (a aby po príchode domov použili miestne materiály a vylepšili to, čo majú) alebo aby boli školení v rôznych predmetoch (prírodné vedy, matematika,...).
The EU could invite teachers to see how classrooms, books and laboratories are here or train them in sciences, mathematics and so on.
EÚ môže byť majákom, ktorý nám ukáže ako dôjsť do cieľa.
The EU can be the torchlight to show us how to get there.
Je Európa pre africkú mládež vzorom?
Is Europe a model for African youth?
Môže im dať nádej?
Can it offer hope and if so in what way?
Ako región ste prešli mnohými skúškami.
You have passed through so much as a region!
Zo spôsobu, akým prekonávate problémy, čím všetkým ste prešli a ako rozmýšľate o budúcnosti a plánujete súčasnosť, si môžeme vziať príklad a poučiť sa.
The way you (Europe) have overcome the problems, what you have done and how you can think about the future and plan for today are lessons that we could learn from you.
Tento nádherný Parlament je fascinujúci.
This beautiful Parliament is fascinating.
Ako ste k tomu dospeli?
How did you come to this end?
My to možno nedokážeme, ale mladá generácie áno.
We may not get there but maybe the new generation will.
Čo sa v Afrike a Nigérii zmenilo po tom, čo ste získali Sacharovovu cenu?
What difference did your winning the Sakharov Prize for freedom of thought make in Nigeria and in Africa?
Rozdiel je obrovský.
It made a huge, huge difference.
Cena mi dodala vážnosť, kredibilitu a predovšetkým celosvetový rozmer a uznanie.
It gave me a louder voice, credibility and above all a global stage and recognition.
Keďže vzdelávanie je mojou vášňou, z peňazí, ktoré som dostala spolu so Sacharovovu cenou, sme založili charitu "Nadácia na podporu gramotnosti".
Since my passion is education, we created a charity, "Foundation for Literacy", with the money that I got with the Sakharov prize.
A financie sa rozmnožili, pretože ďalší ľudia sa rozhodli venovať viac peňazí.
And the funds have multiplied, because other people decided to give more money.
Vložili sme ich do banky na 5 %-ný úrok.
We put it in a bank and we got (5%) interest.
Navyše, kým som vyučovala právo na Univerzite v Abuji, všimla som si, že 3000 študentov tam študovalo len asi z 200 použiteľných právnických učebníc.
Moreover, while I was teaching law in Abuja University, I noticed that there were about 3000 students there who only had 200 useful law books.
Vláda nám chcela odobrať akreditáciu, pretože sme nespĺňali podmienky.
The government wanted to remove our accreditation as we didn't meet the standards.
Približne v tom čase som získala Sacharovovu cenu.
At about that time I got the Sakharov prize.
Pozvali ma do Minnesoty a v príhovore som spomenula nedostatok učebníc.
I was invited in Minnesota to give a speech and I told them about our lack of books.
Rozhodli sa nám dať 8000 nových učebníc.
They decided to give us 8000 new books.
Časť peňazí zo Sacharovovej ceny som tak použila na prepravu učebníc z USA do Nigérie.
I used part of the money I got with the Sakharov prize to ship the books from America to Nigeria.
Takže môžem povedať, že Európsky parlament zachránil akreditáciu univerzity v Abuji.
So I can say that the EP saved the ability of Abuja University to award degrees that have international recognition.
Ako môže Európa Afrike pomôcť pokiaľ ide o vývoz prírodných zdrojov (napríklad dreva) z Afriky do EÚ, nadmerný rybolov v africkom pobreží či množstvo nelegálnych prisťahovalcov prúdiacich na "starý kontinent"?
In the context of the EU importing natural resources like wood from Africa, overfishing and immigrants leaving Africa for the EU, what can Europe do to help Africa?
Sú tu otázky politické a otázky ekonomické.
There are issues about politics and there are issues about economy.
Základné ľudské práva by mali byť niekde uprostred.
The fundamental human rights should lie between the two.
Ak si vezmete niečo z neoranej pôdy alebo ak ich [Afričanov] oberiete o ryby, čo im za to dáte?
If you go to a virgin land in Africa and pick something, or remove their fish, what do you give them in return?
Chcete ich obrať o všetky ryby?
Do you want to completely remove their fish?
A nechať ich s prázdnymi rukami?
And leave them with nothing?
Je toto váš cieľ?
Is that your ultimate objective?
Myslím si, že by sme ekonomiku mali zmierniť ľudskosťou.
I think we should temper economy with humanity.
Mali by sme globalizáciu zmierniť dôstojnosťou.
We should temper globalisation with dignity.
Chceme svet bez teroru, chceme bezpečnosť.
What we want is a world that is free of terrors, secure.
A prostredníctvom našej politiky nechceme dosiahnuť opak.
And we do not want to create the opposite through our policies.
Či už vyvážate drevo alebo ryby, pamätajte na to, že celosvetovú politiku treba zmierniť humanitou, dôstojnosťou a rešpektom pre ľudský život.
Whether you are taking the wood or the fish, remember to temper global politics with humanity, dignity and respect for human life.
EP si pripomína deň africkej mládeže (anglicky) Sacharovova cena za rok 2005 Hauwa Ibrahim - Rok po zisku Sacharovovej ceny Sacharovova cena za rok 2007
European Year of Intercultural Dialogue website Ladies, Ibrahim and Reporters joint Sakharov prize winners 2005 2007 Sakharov Prize for Freedom of Thought
Rozhovor: Spravodajkyňa OSN pre slobodu náboženstva Asma Jahangir
Asma Jahangir on religious tolerance: "Europe has a leading role to play" Pakistani lawyer Asma Jahangir is the UN's Special Rapporteur on the Freedom of Religion or Belief.
Asma Jahangir V stredu 18. júna v pléne Európskeho parlamentu vystúpila osobitná spravodajkyňa OSN pre slobodu náboženstva a vierovyznania Asma Jahangir.
On 18 June she spoke to a plenary sitting of the European parliament where she delivered a call for great understanding between religions.
Táto návšteva spadá pod Európsky rok medzikultúrneho dialógu.
Whilst in Strasbourg we caught up with her and asked her about the role.
Po slávnostnom príhovore sme sa s pakistanskou obhajkyňou ľudských práv porozprávali aj my.
She speaks of the need to get people to interact naturally with one another and believes that the "dignity of human beings must lie at the centre of all freedoms".
Termín "medzikultúrny dialóg" znie trochu akademicky.
Ms Jahangir, the term "intercultural dialogue" has a somewhat academic ring.
O čo presne ide a prečo by to malo zaujímať aj bežných občanov?
What does it mean in practice and why should it matter for ordinary people?
Nemyslím si, že by sme mali zaujať akademický prístup, ale skôr aktívny.
I believe that we should not have just an academic approach to it, but an activist one.
Medzikultúrny dialóg je o rozšírení obzorov, aby sme si vypočuli množstvo rôznorodých názorov a videli rôzne spôsoby života.
Intercultural dialogue is all about opening up spaces for a variety of diverse voices to be heard and diverse ways of living.
Ako môžu európske inštitúcie v rámci medzikultúrneho dialógu podporovať náboženskú toleranciu?
What can institutions such as the EU and the UN actually do to broaden intercultural dialogue (including between religions) and enhance religious tolerance in the world?
Keď ľudia cítia, že sú nevypočutí a nepochopení, uchyľujú sa k násiliu.
When people feel that they will not be heard or understood, they resort to violence.
V tomto zmysle je vzájomné pôsobenie veľmi dôležité pre prevenciu násilia.
In this sense, interaction is very important in order to prevent violence.
Európa musí hrať vedúcu úlohu, keďže ide o prevažne demokratický región a môže nám ukázať, ako prehĺbiť demokraciu a zostať pritom pluralistický.
Europe has a leading role to play, as it is a largely democratic region and can thus show us how you can deepen democracy by being truly pluralistic.
Ktorý faktor je pre propagáciu medzikultúrneho dialógu najdôležitejší?
What is the most important factor in promoting intercultural dialogue: education, family, international organisations or the media?
Je to vzdelávanie, rodina, úloha medzinárodných organizácií či vplyv médií?
Are than any other factors not mentioned?
Všetky sú rovnako dôležité.
They are all equally important.
Média hrajú dôležitú úlohu a len zriedka je to úloha negatívna.
The media have played an important role and have very rarely had a negative role.
Kultúra je zas len iný spôsob podpory medizkultúrneho dialógu.
Culture is another way of promoting intercultural dialogue.
Filmy v Indii odviedli dobrú službu pre vzdelávanie verejnosti ohľadom harmónie spoločnosti.
I talked this morning about how films in India have done a great service for public education on communal harmony.
Aj vzdelanie je veľmi dôležité, pretože práve prostredníctvom vzdelávania ľudia formujú svoju osobnosť.
Education is also very important, because it is through education that people form their personalities.
Takisto rodina: nejde len o vychovávanie detí, ale aj o to, aby rodiny a komunity nezavádzali na istej úrovni prekážky, ktoré bránia vzájomnej výmene.
So is family: it is not just about upbringing, but about preventing families and communities from putting restrictions, beyond a certain level of which you cannot have exchanges.
Dohodnuté sobáše napríklad stále existujú a častokrát sú tabu.
For example, arranged marriages still exist and are often a taboo, even in many so-called civilised societies.
Dokonca aj v takzvaných civilizovaných spoločnostiach.
It is also important that politicians are open and talk openly about things.
Dôstojnosť ľudských bytostí musí byť stredobodom všetkých slobôd - či už ide o náboženskú slobodu, slobodu prejavu či právo nebyť zneužívaným.
The dignity of human beings must lie at the centre of all freedoms - whether it is religions freedom, freedom of expression or freedom from being exploited.
Pred poslancami ste citovali bývalého generálneho tajomníka OSN Butrusa-Butrusa Gálího: "Sme rovnakí a zároveň odlišní."
Today you cited former UN Secretary-General Boutros Boutros-Ghali: "We are, at one and the same time, the same and different".
Čím sa vzájomne podbáme?
In what ways are we the same?
Ako môže bežný občan EÚ podporiť myšlienku medzikultúrneho dialógu?
How can the ordinary European citizens do to improve cultural understanding?
V minulosti som pracovala v jednej z najmenej privilegovaných oblastí spoločnosti a pre týchto ľudí je ich dôstojnosť rovnako dôležitá ako dôstojnosť tých, ktorí sú viac privilegovaní.
I worked in the past with one of the most underprivileged sections in the society and for them their dignity is as important as the dignity of anyone else who is more privileged.
Ak niekoho budete ponižovať, bez ohľadu na farbu pleti či náboženské presvedčenie tejto osoby, pocit, ktorý vyvoláte, je univerzálny.
If you humiliate someone - regardless of colour or religion- the kind of feeling they have is universal.
Takže v tomto sme rovnakí.
So in that way we are all the same.
Môžme sa však odlišovať našou vierou, našim prístupom k životu, našimi duchovnými myšlienkami.
However, we can be different in our beliefs, our approaches to life and our spiritual ideas.
Takže v mnohých veciach sme rovnakí, no zároveň odlišní.
So we are the same in many respects, but also different.
Európa je veľmi privilegovaný región a jej občania majú množstvo schopností.
Europe is a very privileged region and citizens have a lot of skills.
Občania musia byť v prvom rade lídrami svojho politického líderstva a nie naopak.
The citizens have first of all to be the leaders of their political leadership rather than the other way round.
Bežní občania sú tí, ktorí by mali ukazovať smer, predkladať správne modely správania sa aj v prípade, že to znamená prijať nepopulárne kroky.
Ordinary citizens are the ones that should be showing the direction, bringing forward the right role models even if it means taking unpopular stands.
Pre občanov v Európe je to reálnejšie než inde vo svete.
It is more possible for citizens in Europe to do it than elsewhere.
Niekedy sa vraví, že konflikt je zaujímavý, zatiaľ čo harmónia je nudná.
It is sometimes said that conflict is interesting while harmony is boring.
Ako presvedčiť médiá, aby medzikultúrnemu dialógu venovali toľko priestoru ako náboženským konfliktom?
How can the media be persuaded to pay attention to intercultural dialogue as well as to religious violence?
Médiá ľuďom prinášajú to, čo ľudia chcú vidieť.
The media will bring to the people what the people want to see.
Ak je v dialógu konflikt, médiá naň poukážu.
If there is a conflict in dialogue, the media will pick it up.
Ak ide o nudný dialóg alebo o dialóg, kde si ľudia vzájomne držia chrbát, médiá to pravdepodobne neukážu.
If it is a boring dialogue or a dialogue where people are batting each other's back, the media is not likely to pick it up.
Takže ste do budúcnosti optimistkou?
So you are optimistic about the future?
Som optimistkou, pretože kdekoľvek som bola, stretla som väčšinu ľudí ochotných žiť v rôznorodosti.
I am optimistic because wherever I have been I have seen that the vast majority of people are willing to live in diversity.
Menšina si častokrát berie ostatných za rukojemníkov.
It is often a minority that has taken all the others hostage.
Z tohto dôvodu si myslím, že keď vlády a tí, ktorí ovplyvňujú verejnú mienku, pripravujú stratégie, musia vypočuť väčšinu, ktorá je proti násiliu, proti diskriminácii a náboženskému prenasledovaniu.
Therefore I think that when governments and public opinion makers make strategies, they have to give voice to that majority that is against violence, against discrimination and against religious persecution.
Výbor EP pre kultúru Články zo sekcie "Kultúra"
European Year of Intercultural Dialogue EP Culture Committee Focus: 2008: Year of Intercultural Dialogue More articles dealing with culture
Dalajláma objektívom fotoaparátu
Images from African week in the European Parliament
Budhistický duchovný vodca sa vo svojom príhovore zameral na šťastie a univerzálne ľudské hodnoty.
The Dalai Lama spoke to MEPs Thursday about the importance of happiness and universal human values.
Dotkol sa tiež problematiky Tibetu.
The Buddhist spiritual leader also touched on the plight of Tibet.
Prioritou posledného hosťa EP v rámci Európskeho roka medzikultúrneho dialógu je presadzovať hodnoty ako ľudskosť a srdečnosť.
In the last event of the European Year of Intercultural Dialogue at the parliament, the 14th Dalai Lama, speaking without notes, said that his main concern is to promote human values and religious harmony.
Predseda EP Hans-Gert Pöttering na margo aktivít dalajlámu zdôraznil, že svojim "nenásilným prístupom ukazuje mimoriadny príklad oddaného a mierového boja za hodnotnú vec".
Welcoming him to the Parliament, President Hans-Gert Pöttering said, "Your non-violent approach provides an extraordinary example of committed and peaceful campaigning for a worthy cause".
Vystúpenie dalajlámu (video) Dalajláma v EP: nemáme separatistické ambície Tlačová konferencia s dalajlámom Úryvok z vystúpenia dalajlámu (anglicky)
Extract from Dalai Lama's speech
Rabín Jonathan Sacks: Urobte hrdinov z umiernených
Jonathan Sacks: "Make heroes of the moderates"
Európa a Amerika ponúkajú trochu iný model pre spoločnosť, v ktorej žijú ľudia s rôznymi rasami a vierovyznaním.
Europe and America offer slightly different models for multi-racial, multi-religious societies.
Čo sa vzájomne môžme naučiť?
What can they learn from each other?
"Američania vždy museli integrovať nových prisťahovalcov, takže koncept dohody bol vždy súčasťou politickej kultúry USA.
Americans have always had to integrate newcomers, so the concept of "covenant" has always been part of the political culture of the United States.
Tento koncept však pochádza z európskej politickej kultúry po období reformácie a veľmi čerpá z hebrejskej biblie.
But the concept came from the political culture of Europe after the Reformation, which drew strongly on the Hebrew Bible.
Myslím si, že Európa sa musí vrátiť k tomuto konceptu, ktorý má moc zjednotiť rôzne skupiny z rôznych kultúr.
I suggest that Europe needs to go back to that concept, which has the power to unite different groups across differences of culture.
Hovorí sa v ňom: "My ľudia sme sa spojili." - ide o veľmi zahrňujúcu formu politickej identity.
It says: "we the people come together" - it's a very inclusive form of political identity.
Ak chcete vybudovať spoločnosť, musíte medzi staviteľov zahrnúť všetkých.
If you want to build a society, you must include everyone as a builder.
Ak totiž k niečomu prispejete, patríte k tomu.
If you contribute to something, you belong to it.
Takže USA prevzali túto myšlienku z Európy.
So the US got this idea from Europe.
Vypožičali si ju a používajú ju, zatiaľ čo Európa na ňu úplne zabudla.
They borrowed it and they kept on using it while Europe forgot all about it.
Vznikla v 17. storočí, keď európske národy museli nájsť cestu vlastného zjednotenia.
It was born in the 17th century when European nations had to find a way of uniting themselves.
Iné spôsoby neboli také dobré.
Other ways are not good.
Romantická reakcia proti racionalizmu v 19. storočí vytvorila národné štáty založené na rase.
The romantic reaction against rationalism in the 19th century created nation states predicated on race.
Ak založíte svoj národ na rase alebo na náboženstve, vznikne exkluzívny národ.
If you predicate your nation on race, or religion, you have an exclusive nation.
Vieme, kam to viedlo: dve svetové vojny a holokaust, takže touto cestou sa už nikdy nemôžme vydať."
We know where that led: two World Wars and the Holocaust, so we can never go down that road again.
"Podmienkou komunikácie s niekým je, že dotyční uznajú vaše právo rozprávať, uznajú, že ste partnerom v dialógu.
The condition for being able to talk to somebody is that they recognise your right to speak, that you are a partner in dialogue.
Niekto, kto úplne popiera moju existenciu, alebo moju identitu, alebo moje právo mať práva, nemôže byť partnerom v dialógu.
Someone who negates my very existence, or my identity, or my right to have rights, cannot be a partner in dialogue.
Takže otázkou nie je ako rozprávať s extrémistami, ale ako rozprávať s umiernenými takým spôsobom, aby sme izolovali extrémistov.
So the issue is not how do we talk to the extremists, the issue is how do we talk to the moderates so that we can isolate the extremists.
Európa musí dať práva umierneným, aby extrémistov vytlačila na okraj.
Europe must empower the moderates, so as to marginalise the extremists.
To je politická výzva, pretože bohužiaľ médiá extrémistov posilňujú.
That is a political challenge, because unfortunately the media empower extremists.
Ak unesiete ropný tanker, alebo necháte niečo vybuchnúť, či zabijete ľudí, máte publicitu.
If you hijack an oil tanker, or explode something, or kill people, you get publicity.
Takže samotná štruktúra médií predstavuje extrémistov neovplyvneným mladým ľuďom ako model hodný nasledovania.
So the very structure of the media presents extremists as a role model for disaffected young people.
Stávajú sa hrdinami.
They become heroes.
A potom mladí ľudia vravia: "Chcem byť ako oni."
And then young people say: "oh, I want to be like that".
A pokiaľ proti tomu nezakročíme, obávam sa, že všetci máme problém.
And, my goodness, unless there's a counter-force, then everyone is in trouble.
Takže nekomunikujte s extrémistami, urobte hrdinov z umiernených."
So don't talk to the extremists, make heroes of the moderates.
"Náboženstvo je ako počasie.
Religion is like the weather.
Neexistuje niečo ako náboženstvo bez dobrých a zlých prvkov.
There is no such thing as religion without good elements and bad elements.