natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In comparison with gender equality, feminism is characterised as a certain intellectual obligation or political movement that strives to achieve social justice for women and/or fights against sexism. 
Na rozdiel od rodovej rovnosti, feminizmus je charakterizovaný ako určitý intelektuálny záväzok alebo politický prúd, ktorý sa usiluje o naplnenie sociálnej spravodlivosti pre ženy a/alebo bojuje proti sexizmu.
On the international level, there are multiple international treaties and conventions regulating the gender equality. 
Na medzinárodnej úrovni je rodová rovnosť upravená viacerými medzinárodnými zmluvami a dohovormi.
Many of these international treaties and conventions were also signed and ratified by the Slovak Republic. 
Mnohé z týchto medzinárodných zmlúv a dohovorov podpísala a ratifikovala aj Slovenská republika (ďalej v texte ako „SR“).
The most important international convention in the field of protection of the gender equality is considered the 1979 International Convention on Elimination of All Forms of Discrimination of Women (hereinafter the “CEDAW”) and its optional protocol. 
Za jeden z najdôležitejších medzinárodných dohovorov v oblasti ochrany a podpory rodovej rovnosti v globálnom meradle sa považuje Medzinárodný dohovor o eliminácií všetkých foriem diskriminácie žien a jeho
5 Many of these conventions regulate the gender equality (resp. equal treatment principle) as an accessory rights bound to other “priority” right. 
Na Slovensku nedisponujeme zákonnou definíciou rodovej rovnosti, ani doposiaľ nemáme jej samostatnú právnu úpravu.
In the Slovak Republic, there is no legal definition of gender equality nor an independent legal regulation of gender equality. 
Rodová rovnosť je upravená v rámci právnej úpravy princípu rovnakého zaobchádzania - nediskriminácie.
Gender equality is regulated by laws concerning the equal treatment principle - non-discrimination. 
Medzi základné právne predpisy upravujúce nediskrimináciu patrí najmä Ústava Slovenskej republiky (ďalej v texte ako „Ústava SR“), ktorá v čl.
The most important laws regulating the equal treatment principle is considered ADL. 
Za najdôležitejší právny predpis upravujúci zásadu rovnakého zaobchádzania považujeme ADZ.
However, the Labour Code and other laws having provisions on equality6 must be also stipulated. 
Nemožno opomenúť aj Zákonník práce a ďalšie osobitné predpisy6, ktoré taktiež obsahujú antidiskriminačné ustanovenia.
The promotion, protection and development of gender equality in the Slovak Republic is mainly carried out by the Centre as an independent equality body and by Ministry of Labour, Social Affairs and Family of the Slovak Republic (hereinafter the “Ministry of Labour”) - the Department of Gender Equality and Equal Opportunities and by the Committee for Gender Equality as a permanent advisory committee of the Council of the Government of the Slovak Republic for Human Rights, National Minorities and Gender Equality which is responsible for monitoring the observance and implementation of the CEDAW, other international human rights conventions, legislation and strategic goals of the EU in this field. 
Na podporu, ochranu a rozvoj rodovej rovnosti v SR dohliada najmä Stredisko ako nezávislý národný antidiskriminačný orgán a Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky (ďalej v texte ako „MPSVaR SR“) - Odbor rodovej rovnosti a rovnosti príležitostí a Výbor pre rodovú rovnosť (stály odborný orgán Rady vlády Slovenskej republiky pre ľudské práva, národnostné menšiny a rodovú rovnosť) pre otázky týkajúce sa rodovej rovnosti a pre oblasť monitorovania implementácie Dohovoru o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien, ďalších medzinárodných ľudsko-právnych dohovorov, legislatívy a strategických cieľov Európskej únie (ďalej v texte ako „EÚ“) v tejto oblasti.
In 2014, the Government of the Slovak Republic (hereinafter the “Government”) adopted the Nationwide Strategy for Gender Equality in the Slovak Republic for years 2014 2019 proposed by the Ministry of Labour. 
V roku 2014 Vláda Slovenskej republiky (ďalej v texte ako „vláda SR“) schválila MPSVaR SR navrhnutú Celoštátnu stratégiu rodovej rovnosti v Slovenskej republike na roky
According to the Ministry of Labour, the 
5 napr.
5 e.g. European Convention on Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms, International Covenant on Civil and Political Rights, International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights, in the field of education - UNESCO Convention against Discrimination in Education, in the field of child protection - Convention on the Rights of Child or in the field of employment rights - Convention of International Labour Organisation on Equal Remuneration of Men and Women Workers for Work of Equal Value, Convention of International Labour Organisation concerning Discrimination in Respect to Employment and Occupation. 
Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd, Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach, Medzinárodný pakt o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach, v oblasti vzdelávania - UNESCO, Dohovor proti diskriminácií vo vzdelávaní, v oblasti ochrany detí - Dohovor o právach dieťaťa alebo v pracovno-právnej oblasti - dohovory Medzinárodnej organizácie práce o rovnakom odmeňovaní mužov a žien za prácu rovnakej hodnoty a o diskriminácií pokiaľ ide o zamestnanie a povolanie.
6 Act on Social and Legal Protection of Children and on Social Curatorship, Act on Social Services, Act on Social Insurance, Act on Health Insurance, Act on Healthcare and Services related to Healthcare, Act on Protection of Consumers, Act on Supporting Work with Youth, Act on Education, Act on Detention and Act on Imprisonment. 
6 zákon o sociálnoprávnej ochrane detí a sociálnej kuratele, zákon o sociálnych službách, zákon o sociálnom poistení, zákon o zdravotnom poistení, zákon o zdravotnej starostlivosti a o službách súvisiacich, zákon o ochrane spotrebiteľa, zákon o podpore práce s mládežou, školský zákon, zákon o výkonne väzby a zákon o výkone trestu odňatia slobody.
- traditional distribution of gender roles; 
a) tradičným rozdelením rodových rolí,
- insufficient knowledge of rights and gender equality agenda; 
b) nízkou znalosťou svojich práv a agendy rodovej rovnosti,
- lack of temporary countervailing measures; 
c) nedostatkom vyrovnávacích opatrení,
- lack of services for better work-life balance. 
d) nedostatkom služieb pre lepšie zosúladenie rodinného a pracovného života.
1.1 Gender Equality Index and Gender Inequality Index 
1.1 Index rodovej rovnosti a Index rodovej nerovnosti
Gender Equality/ Inequality Index is an indicator which reflects the status and level of gender equality in an individual country or region. 
Index rodovej rovnosti, resp. nerovnosti, je ukazovateľ, ktorý odzrkadľuje stav a úroveň rodovej rovnosti, v konkrétnom štáte alebo regióne.
Two indexes on gender equality are a part of this report, namely: 
Súčasťou tejto správy sú aj indexy, ktoré sa venujú rodovej rovnosti a to:
a) gender development index; 
a) index rodového rozvoja,
b) gender inequality index. 
b) index rodovej nerovnosti.
While gender development index takes into consideration mainly data such as life expectancy, expected years of schooling, standard of living of men and women, the gender inequality index takes into the consideration a different portfolio of indicators: 
Kým index rodového rozvoja berie do úvahy najmä priemernú dĺžku života, najvyššie dosiahnuté vzdelanie a životnú úroveň mužov a žien, index rodovej nerovnosti berie do úvahy odlišné portfolio ukazovateľov:
Together, these indicators form female empowerment index and male empowerment index. 
Spolu tieto ukazovatele tvoria index posilnenia postavenia žien a index posilnenia postavenia mužov,
9 Ministry of Labour, Social Affairs and Family of the Slovak Republic: „Nationwide Strategy for Gender Equality in the Slovak Republic for the Years 2014 - 2019“(2014), p. 13 - 21. 
9 Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky: „Celoštátna stratégia rodovej rovnosti v Slovenskej republike na roky 2014 - 2019“ (2014), str.
c) In the field of labour, it consider male and female labour force participation. 
d) v oblasti práce prihliada na množstvo mužov a žien, ktorý tvoria pracovnú silu.
After the evaluation of the global index of gender inequality, the Slovak Republic ranked 40th with 0,991 points and reached very high level of human development. 
Po vyhodnotení globálneho indexu rodovej nerovnosti sa SR umiestnila na 40. mieste (0,991 bodov) a dosiahla tzv. veľmi vysokú úroveň ľudského rozvoja.
To compare, Austria ranked 24th place (0.078 points), Czech Republic ranked 28th place (0.129 points), Poland ranked in 36th place (0.137 points) and Hungary ranked 43rd place (0.252 points).12 
Len pre porovnanie, Rakúsko sa umiestnilo na 24. mieste (0,078 bodov), Česká republika na 28. mieste (0,129 bodov), Poľsko na 36. mieste (0,137 bodov) a Maďarsko na 43. mieste (0,252 bodov).12
On the other hand, EIGE focuses on the empowerment of all aspects of gender equality on the level of the EU. 
EIGE sa zameriava na posilnenie všetkých aspektov rodovej rovnosti na úrovni EÚ.
Through the gender equality index, it measures level of the gender equality in individual EU member states and monitors the development of gender equality on the EU level in accordance with its individual established policies. 
Prostredníctvom indexu rodovej rovnosti meria úroveň rodovej rovnosti v jednotlivých členských štátoch EÚ a monitoruje vývoj rodovej rovnosti na úrovni EÚ v súlade s jej jednotlivými platnými politikami.
13 The gender equality index is based on data collected in eight different areas of human life: 
13 Index rodovej rovnosti vychádza z dát zbieraných v ôsmich rôznych oblastiach ľudského života, a to:
a) work; 
a) práca,
b) money; 
b) peniaze,
c) knowledge; 
c) vedomosti,
d) time; 
d) čas,
e) status; 
e) postavenie,
f) health; 
f) zdravie,
g) violence; and 
g) násilie a
h) intersecting inequalities. 
h) prelínajúce sa nerovnosti.
After evaluation of the results of the EIGE's gender equality index, it can be stated that the level of gender equality in the Slovak Republic has been stagnating for a long time. 
Po vyhodnotení výsledkov indexu rodovej rovnosti EIGE možno konštatovať, že úroveň rodovej rovnosti v SR dlhodobo stagnuje a v súčasnosti sa pohybuje na úrovni 52,4 bodov.
When looking at the evaluation of individual areas of human life, the Slovak Republic has achieved the best 
Pri pohľade na hodnotenie jednotlivých oblastí ľudského života dosiahla SR najlepšie výsledky v oblasti zdravia (85,3
13 European Institute for Gender Equality: “Gender Equality Index: Data” (2015), available online at http://eige.europa.eu/gender-equality-index. 
13 Európsky inštitút pre rodovú rovnosť: „Index rodovej rovnosti: dáta“ (2015) dostupné online na http ://eige.europa. eu/gender-equality-index (naposledy navštívené 30. 3. 2018).
14 European Institute for Gender Equality: “Gender Equality Index: About the Index” (2015), available online at http://eige.europa.eu/gender-equality-index/about. 
14 Európsky inštitút pre rodovú rovnosť: „Index rodovej rovnosti: o indexe“ (2015) dostupné online na http://eige.europa.eu/gender-equality-index/about (naposledy navštívené 30. 3. 2018).
results in the area of health (85.3 points), finances (74 points) and labour (65.5 points).16 However, in comparison with previous years, the Slovak Republic has accomplished better results only in the field of finance. 
bodov), financií (74 bodov) a práce (65,5 bodov).16 Zo spomínaných oblastí získala SR v porovnaní s ostatnými rokmi lepšie výsledky len v oblasti financií.
17 On the other hand, the worst results were achieved by the Slovak Republic in the field of violence (30 points) and empowerment (23.1 points). 
17 Na druhej strane najhoršie výsledky dosiahla SR v oblasti násilia (30 bodov) a postavenia (23,1 bodov).
When evaluating data collected in the Slovak Republic, EIGE took into the consideration following indicators: 
Pri vyhodnocovaní týchto výsledkom bral EIGE v SR do úvahy najmä nasledovné ukazovatele:
a) In the field of labour: participation (mainly FTE employment rates and duration of working life) along with segregation and quality of work (mainly ability to take one hour or two off during working hours to take care of personal or family matters, career prospect index). 
a) v oblasti práce: participácia (najmä zamestnanosť a počet rokov v práci) a segregácia a kvalita práce (najmä možnosť dostať hodinu voľna na osobné záležitosti počas pracovnej doby a index kariérnych šancí);
b) In the field of money: financial resources (mainly mean monthly earnings and mean equivalised net income) and economic situation (mainly not at-risk-ofpoverty and income distribution). 
b) v oblasti financií: finančné príjmy (najmä mesačný zárobok a čistý vyrovnaný príjem) a ekonomická situácia (najmä ohrozenie chudobou a distribúcia príjmov);
e) In the field of health: status (mainly self-perceived health, good or very good, life expectancy at birth, healthy life years at birth), behaviour (mainly people who don't smoke and are not involved in harmful drinking and people doing physical activities and/or consuming fruits and vegetable) and access (mainly population without unmet needs for medical and dental examination). 
d) v oblasti času: starostlivosť (najmä starostlivosť o deti, vnúčatá a staršie osoby a účasť na každodenných domácich prácach) a sociálne aktivity (najmä pracujúci, ktorý vykonávajú šport alebo majú hobby mimo svojho domova a pracujúci zúčastňujúci sa charitatívnych a dobrovoľníckych aktivít);
Measuring and monitoring the gender equality on multiple levels (UN, EU and national level) allows the Government not only adequately and independently evaluate the situation in the Slovak Republic but, in accordance with the results of individual monitoring and measuring, to adapt the Nationwide Strategy of the Gender Equality in the Slovak Republic and respective national action plans to gradually eliminate inequalities between man/boys and women/girls in all areas of their life. 
Meranie a monitorovanie rodovej rovnosti na viacerých úrovniach (OSN, EÚ a národnej úrovni) umožňuje zákonodarcovi nie len adekvátne a nezávisle vyhodnotiť stav v SR, ale v súlade s výsledkami jednotlivých monitoringov a meraní upraviť celoštátnu stratégiu rodovej rovnosti v SR a tým súvisiaci príslušný národný akčný plán tak, aby sa postupne odstraňovali nerovnosti medzi mužmi/chlapcami a ženami/dievčatami vo všetkých oblastiach ich života.
New goals and targets came into force on 1 January 2016. 
Agenda 2030 bola prijatá rezolúciou Valného zhromaždenia OSN dňa 21. 10. 2015
- to eliminate all forms of violence against women and girls in the private and public sphere, including human trafficking, sexual and other forms of exploitation, 
19 V oblasti rodovej rovnosti sa členské štáty zaviazali k nasledovným piatim čiastkovým úlohám:
- to eliminate all harmful practices, such as child, early and forced marriage and female genital mutilation, 
- eliminovať všetky formy diskriminácie žien a dievčat kdekoľvek na svete,
18 European Institute for Gender Equality: ”Indicators of Gender Equality Index in the Slovak Republic” (2015), available online at http://eige.europa.eu/gender-equality-index/2015/SK. 
- uznať a ceniť si neplatenú starostlivosť a domácu prácu prostredníctvom poskytovania verejných služieb, infraštruktúru, politík sociálneho zabezpečenia a šírením osvety o zdieľanej zodpovednosti za vedenie domácnosti a rodiny, tak ako je to na národnej úrovni vhodné,
1. Silver and Circular Economy 
1. strieborná a obehová ekonomika,
2. Education 
2. vzdelávanie,
3. Health, Environment and Quality of Life 
3. zdravie, životné prostredie a kvalita života,
The Office of the UN High Commissioner for Refugees defines gender based violence and sexual violence as a violence directed against a person based on the gender. 
a domácemu násiliu a o boji proti nemu z roku 2011 (ďalej v texte ako „Istanbulský dohovor“), ktorý definuje v čl.
The Criminal Code (hereinafter the “CC”) as a fundamental legal act of substantive criminal law includes multiple definitions of various kinds of violence, 
Úrad vysokého komisára OSN pre utečencov definuje rodovo podmienené násilie a sexuálne násilie ako „násilie nasmerované proti osobe na základe pohlavia.
including those types of violence which can be subsumed under the category of gender based violence as well as violence against women. 
V Slovenskom právnom poriadku definícia násilia na ženách, resp. rodového násilia chýba.
Moreover, in August 2017, as proposed by the Ministry of Justice of the Slovak Republic (hereinafter the “Ministry of Justice”), the Government adopted the resolution No. 379 dated 16.8.2017 by which the ratification of the Istanbul Convention was postponed indefinitely. 
Naviac v auguste 2017, na návrh Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky (ďalej v texte ako „MS SR“) schválila vláda SR uznesenie č.
The Ministry of Justice was ordered to monitor the development of public opinion and moderate the discussion on the Istanbul Convention. 
379 zo dňa 16. 8. 2017, ktorým schválila odloženie ratifikácie Istanbulského dohovoru a sledovanie vývoja verejnej mienky a moderovanie odbornej diskusie na tému dohovoru.
The Government substantiated this decision by the fact that some of the provision of the Istanbul Convention might be deemed controversial and inconsistent with the Slovak Constitution. 
Vláda SR toto rozhodnutie odôvodnila tým, že považuje určité ustanovenia Istanbulského dohovoru za sporné a v nesúlade s Ústavou SR.
1.2.1 Campaign “Because I said no (Pretože hovorím nie)” 
1.2.1 Kampaň „Pretože hovorím nie“
In accordance with the respective national action plan, in 2017, the Ministry of Labour launched an awareness raising and information campaign on sexual violence - “Because I said no”. 
V súlade s príslušným národným akčným plánom spustilo MPSVaR SR v roku 2017 osvetovú a informačnú kampaň o sexuálnom násilí - „Pretože hovorím nie“.
The Campaign is aiming at increasing the sensitivity of young people to the matters of sexual violence and to refuse it publicly. 
Cieľom kampane je zvýšiť citlivosť najmä mladých ľudí na problematiku sexuálneho násilia a verejne ho odmietnuť.
27 The campaign is a reaction to the results of the 2016 Eurobarometer whereby 47 % of respondents consider gender based or sexual violence justifiable under certain circumstances. 
27 Kampaň tak reaguje na výsledky Eurobarometra z roku 2016, podľa ktorého 47 % opýtaných považuje rodové alebo sexuálne násilie za určitých okolností za ospravedlniteľné.
Slovak respondents consider being such circumstances: 
Slováci za takéto okolnosti považujú napr.
c) wearing revealing, provocative or sexy clothing (16%); and 
o obetiach trestných činov a o zmene a doplnení niektorých zákonov, § 2 ods.
This can be mostly concluded based on the number of views of the video 
Ide o prvú celoštátnu kampaň na Slovensku, ktorá sa zameriava osobitne na
27 Official Website of the Campaign „Because I said no“available online at 
problematiku sexuálneho násilia a jeho prevenciu u osôb vo veku 18 - 25 rokov.
1.2.2 National Helpline for Women Experiencing Violence 
1.2.2 Národná linka pre ženy zažívajúce násilie
In 2015, the historically first Slovak national non-stop helpline providing women experiencing violence help and support was established. 
Od roku 2015 funguje na Slovensku historicky prvá národná nonstop linka, ktorá poskytuje ženám zažívajúcim násilie pomoc a podporu, a to 24 hodín 7 dní v týždni.
The helpline is aiming at minimalizing the risks which are faced by women in a violent relationship and ensuring necessary help to women whose access to information is difficult due to disability or other handicap. 
Cieľom linky je minimalizovať riziká, ktorým sú ženy vystavené v násilnom vzťahu a zabezpečiť potrebnú pomoc aj tým ženám, ktoré majú prístup k informáciám sťažený z dôvodu zdravotného postihnutia alebo iného hendikepu.
National Helpline for Women Experiencing Violence (hereinafter the “National Helpline”) is operated by the Ministry of Labour. 
Národnú linku pre ženy zažívajúce násilie (ďalej v texte ako „národná linka“) prevádzkuje MPSVaR SR.
In 2017, the National Helpline recorded 3 301 calls of which 2821 calls (85%) having average duration of 6 minutes were answered. 
V roku 2017 národná linka zaznamenala 3 301 hovorov pričom z toho prijala 2 821 hovorov (85 %) v priemernej dĺžke trvania 6 minút.
32 In comparison with previous years (2015 and 2016), the decrease in the occupancy rate of the National Helpline can be observed. 
32 Oproti minulým rokom (2016 a 2015) možno pozorovať pokles miery vyťaženosti národnej linky.
The clients were calling once or multiple time depending on their needs, the extent of exposure to violence and provided intervention. 
31 Oficiálny kanál kampane „Pretože hovorím nie“ na sociálnej sieti Facebook dostupné online na https://www.facebook.com/zastavme.nasilie (naposledy navštívené 3. 4. 2018).
35 The National Helpline provides women with safe and anonymous space for talk about the experienced violence. 
32 Z odpovede MPSVaR SR na otázky Strediska zo dňa 16. 2. 2018.
31 Official channel of the campaign „Because I said no“, on Facebook, available online at 
V roku 2017 zaevidovala národná linka 392 nových klientok, teda žien, ktoré volali na národnú linku po prvýkrát.
https ://www .facebook.co m/zastavme.nasilie. 
V priemere ide nárast o 32 nových klientok národnej linky mesačne.
32 From the answer of the Ministry of Labour, Social Affairs and Family of the Slovak Republic to the questions of the Centre dated 16.2.2018. 
Od nových klientok - žien, ktoré zažívajú násilie prijala linka 1 181 hovorov, čo predstavuje 42 % z celkového počtu hovorov, ktoré prijala.
33 Slovak National Centre for Human Rights: “Report on Observance of Human Rights Including the Principle of 
34 Pričom klientky volali jeden krát alebo viac krát v závislosti od ich potrieb, miery identifikácie s násilím a poskytnutou intervenciou.
34 From the answer of the Ministry of Labour, Social Affairs and Family of the Slovak Republic to the questions of the Centre dated 16.2.2018. 
Z tohto dôvodu je identifikácia úplného spektra násilia, ktoré klientky národnej linky zažívajú značne obmedzená a závisí od ich schopnosti nielen situáciu vyhodnotiť a identifikovať konkrétny typ násilia.
Two most experienced types of violence are psychological violence which is experienced by 299 out of 392 clients of the National Helpline (79%) and physical violence which is experienced by 222 clients (57%). 
Okrem štatistických ukazovateľov národnej linky možno monitorovať násilie na ženách v SR aj prostredníctvom štatistiky Policajného zboru (ďalej v texte ako „PZ“) , ktorá sa týka konkrétnych trestných činov.
In accordance with the data provided by the Ministry of Labour, the other forms of violence recorded through the calls to the National Helpline are social, economic and sexual violence. 
Odbor správy a informačných systémov PZ , ktorý je gestorom evidenčno-štatistického systému kriminality uviedol, že v roku 2017 bolo orgánmi činnými v trestnom konaní zaevidovaných 500 podnetov o podozrení zo spáchania trestného činu podľa ust.
Moreover, the operators of the National Helpline also identified 128 cases of dangerous threats and 57 cases of dangerous chasing. 
§ 208 TZ - trestný čin týrania blízkej osoby a zverenej osoby.
Apart from the statistics of the National Helpline, the violence against women in the Slovak Republic can be also monitored through the statistics of the Police Corps of the Slovak Republic (hereinafter the “Police Corps”) which relates to individual crimes. 
36 V roku 2017 zaevidovali príslušné orgány činné v trestnom konaní 58 obetí mužského pohlavia, 379 obetí ženského pohlavia a 63 skupín (dve a viac obetí).
'lO 
37 Tamtiež.
perpetrators. 
38 Tamtiež.