natgillin/translations-raw huggingface dataset:
01. The Ministry of Justice of the Slovak Republic actively leads a dialogue and monitors 
Na rozdiel oproti roku 2013, Štatistický úrad SR nepriniesol rozčlenené výsledky podľa pohlavia.
public opinion on the 2011 Convention on Preventing and Combating Violence against 
Zistenia z roku 2017 vychádzajú preto z vlastnej práce Strediska.
The Council of the Government of the Slovak Republic for the Agenda 2030 includes the sustainable development goal No. 5 - gender equality to the national strategy and National Investment Plan for the years 2018 - 2030. 
2. Politickým stranám zavádzať iniciatívy umožňujúce plnú účasť žien na všetkých úrovniach vnútorného rozhodovania, menovacích a nominačných procesoch.
The Ministry of Labour, Social Affairs and Family of the Slovak Republic expands the campaign - “Because I say no (Pretože hovorím nie)” aiming at increasing the reach of the campaign to young people in the age of 18 - 25 years. 
3. Politickým stranám implementovať programy mentoringu s cieľom vyššej účasti žien v politike a to na celoštátnej, regionálnej aj lokálnej úrovni.
The Ministry of Labour, Social Affairs and Family of the Slovak Republic and political parties adopt temporary countervailing measures aiming at reaching the actual equality of women in political life and in decision-making positions in political life. 
4. MPSVaR SR podporovať prostredníctvom grantových schém projekty a verejné kampane zamerané na zvyšovanie zastúpenia žien v politickom živote a motivovanie politických strán dosahovať tento cieľ.
Political parties introduce initiatives allowing the full participation of women in politics on the national, regional and local level. 
5. Štatistickému úradu SR opätovne zaviesť zverejňovanie štatistických dát členených podľa pohlavia pri zverejňovaní volebných výsledkov.
Political parties implement mentoring programmes aiming at the higher participation of women in politics on the national, regional and local levels. 
6. Štatistickému úradu SR implementovať dôsledné členenie zberu a publikovaniu štatistických dát podľa štandardov OSN.
The Statistical Office of the Slovak Republic implements a precise division of collection and disclosure of statistical data pursuant to the standards of the UN. 
53 Dostupné na: https://unstats.un.org/sdgs/files/meetings/iaeg-sdgs-meeting-06/20170607 updated%20versionoverview%20of%20standards%20of%20data%20disaggregation.pdf
The Centre has been consistently monitoring situation concerning housing of Roma. 
Téme bývania Rómov sa Stredisko venuje dlhodobo.
In its 2015 Human Rights Report, the Centre points out the pertaining problem with Roma housing situation. 
Aj v Správe o ĽP za rok 2015 poukazujeme na pretrvávajúci problém bývania Rómov.
According to the Atlas of Roma Communities in Slovakia, in 2013, there were 29 406 dwellings in 803 monitored settlements with estimated population of 215 436 persons. 
Podľa informácií z Atlasu rómskych komunít na Slovensku 2013 sa v 803 zisťovaných osídleniach nachádza celkovo 29 406 obydlí, v ktorých podľa odhadov býva 215 436 ľudí.
The most common type of dwellings were flats in blocks of flats with a total number of 10 635 (36.2 %) and with estimated population of 66 400 persons (29.7 % of population in all dwellings). 
V osídleniach sú najviac zastúpené byty v bytových domoch, ktorých je celkovo 10 635 (36,2 %) a podľa odhadov v nich býva 66 400 obyvateľov (29,7 % zo všetkých obyvateľov osídlení).
The second most frequent type of dwellings were legal concrete houses, e.g. houses registered in the land registry, with a total number of 8 701 and an estimated population of 72 083 persons (33.5 % of population in all dwellings). 
Druhým najčastejším typom obydlí sú legálne murované domy, tzn. domy zapísané v katastri nehnuteľností, ktorých počet je 8 701 a býva v nich až 72 083 ľudí (33,5 % zo všetkých obyvateľov osídlení).
Legal huts and houses constructed upon construction permit (e.g. legal individual houses) represented 9 889 (33.6 %) dwellings with an estimated population of 79 187 people (36.8 % of population in all dwellings).54 
Legálnych dreveníc a domov, na ktoré bolo vydané stavebné povolenie (tzn. legálne individuálne domy) bolo 9 889 (33,6 %), v ktorých podľa odhadov býva 79 187 ľudí (36,8 % zo všetkých obyvateľov osídlení).54
It is a common fact that Roma often live in dwellings that do not fulfil technical and hygiene standards, lack access to drinking water, electricity, gas, canalisation, roads or lack of pavements with public street lighting. 
Je známym faktom, že Rómovia mnohokrát žijú v obydliach, ktoré nespĺňajú technické a hygienické štandardy, nie je v nich dostupná pitná voda, elektrina, plyn, kanalizácia, chýbajú cesty a chodníky s verejným osvetlením.
These dwellings are in many cases constructed over lands that do not have legally settled ownership or lands of known owners without their consent. 
Často sú postavené na majetkovo-právne nevysporiadaných pozemkoch alebo na pozemkoch známych vlastníkov, ale bez ich súhlasu.
They also live in destroyed blocks of flats from the previous regime or one-room provisional huts made of various materials. 
Môže ísť o zdevastované bytovky postavené v minulom režime alebo o jednopriestorové provizórne chatrče z rôzneho materiálu.
A socialistic program for liquidation of Roma settlements started creation of these destroyed streets or neighbourhoods, which are indeed uncomplimentary for the cities concerned. 
Vznik takýchto zdevastovaných ulíc či štvrtí, ktoré sú pre dané mesto nelichotivou vizitkou, odštartoval socialistický program likvidácie rómskych osád.
Back then, population of these settlements was resettled to flats in cities facing challenges, lack of will or abilities of Roma to use properly such new dwellings. 
Vtedy obyvateľov týchto osád presťahovali do mestských bytov, ktoré ale Rómovia nevedeli, nechceli, či neboli schopní riadne užívať.
Roma from socially disadvantaged environments could not adapt to living in flats and it was precisely the lack of understanding of Roma ethno-psychology that often lead to complete demolition or depreciation of these flats by Roma. 
Rómovia z nízkeho sociálneho prostredia sa nevedeli prispôsobiť životu v panelovom byte a práve nepochopenie etnopsychológie Rómov viedlo k tomu, že tieto poskytnuté byty neraz úplne zdemolovali a znehodnotili.
The majority society affected by prejudice, stereotypes and media tend to believe that the situation in Roma settlements is unsolvable. 
Vo väčšinovej spoločnosti na základe predsudkov, stereotypov či pod vplyvom médií prevláda názor, že situácia v rómskych osadách je neriešiteľná.
It must, however, be underpinned that the 
Je potrebné zdôrazniť, že na bývanie Rómov sa nemožno pozerať cez prsty.
situation concerning housing of Roma cannot be seen superficially. 
navštívené dňa 10. 1. 2018.
Hence, it is impossible to create a single model to be implemented nationwide. 
Nie je preto možné vytvoriť jeden model fungovania, ktorý by sa uplatňoval celoplošne.
Regarding the institutional segregation, it must also be noted that certain Slovak cities resettle maladaptive Roma families from city centres to outskirts with flats for late payers as part of their public policies. 
V rámci inštitucionálnej segregácie je nutné spomenúť, že súčasťou verejnej politiky niektorých slovenských miest sa stalo presťahovanie neprispôsobivých rómskych rodín zo stredu mesta niekam na perifériu mesta, kde sú situované byty pre neplatičov.
This is exactly how Roma enclaves and poor enclaves were created consequently leading to ghettoization of Roma. 
Takto vznikli hlavne na okraji mnohých slovenských miest rómske enklávy a zoskupenia chudobných, v ktorých dochádza ku getoizácii Rómov.
A tendency not to have less adaptive Roma present in those parts considered valuable by the majority society, such as city centres and nearby areas or close to touristic localities, is a general effort in Slovak cities. 
V slovenských mestách je celkovo badateľná snaha, aby sa menej prispôsobiví Rómovia nevyskytovali v priestore, ktorému lokálne majoritné spoločenstvo prisudzuje vysokú hodnotu, napríklad v centre mesta, v blízkosti centra alebo pri turisticky vyhľadávanej lokalite.
The amendment of this act was prepared by the Ministry of Agriculture and Rural Development of the Slovak Republic (hereinafter the “Ministry of Agriculture”) addressing the need to settle ownership rights and rights of use concerning the lands under settlements of marginalised Roma communities (hereinafter the “MRC”) as well as lands in farmyards. 
Novelu uvedeného zákona pripravilo Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR (ďalej v texte ako „MPaRV SR“) a rieši potrebu usporiadania vlastníckych a užívacích pomerov k pozemkom nachádzajúcim sa pod osídleniami marginalizovaných rómskych komunít (ďalej v texte ako „MRK“), ako aj k pozemkom v hospodárskych dvoroch.
Regarding the lands under settlements, the amendment entitles the landowners and co-owners to opt for settlement in a form of new lands, lands under settlements or monetary settlement. 
V prípade pozemkov pod osídlením novela zákona dáva vlastníkom pozemkov a vlastníkom spoluvlastníckych podielov možnosť rozhodnúť sa pre vyrovnanie, a to v nových pozemkoch, v pozemkoch pod osídlením alebo v peniazoch.
Roma have been the most negatively assessed group in Slovakia concerning social distance. 
58 Výskumy ďalej potvrdzujú, že negatívne postoje voči Rómom sú rozšírené na všetkých úrovniach spoločnosti.
58 Research conducted in the area confirm that negative attitudes towards Roma pertain 
Miera sociálneho odstupu je podľa zistení nezávislá od veku, pohlavia, vzdelania, sociálno-
Bratislava”(2015), Department of Politics of Matica Slovenská 
Bratislava: Politologický odbor Matice slovenskej, 2015.
58 Social distance from Roma means the proportion of respondents that rejects Roma as neighbours or rejects Roma in their city/municipality/country. 
58 Sociálna vzdialenosť voči Rómom znemená podiel respondentov, ktorí odmietajú Rómov ako susedov, v obci/meste, v krajine.
at all levels of the society. 
ekonomickej aktivity aj sociálno-ekonomického statusu.
The level of social distance depends on the age, gender, education, social and economic activities and status. 
Najväčší sociálny odstup voči Rómom prejavujú ľudia, ktorí s nimi v skutočnosti nikdy neprišli do kontaktu.
The majority lacks sufficient objective information on Roma and does not understand structural causes of their situation. 
Majorita má nedostatok objektívnych informácií o Rómoch a neuvedomuje si štrukturálne príčiny ich situácie.
Roma are perceived as unchangeable and unsolvable, even as a threat. 
Rómov vníma ako nezmeniteľných a nenapraviteľných, dokonca ako hrozbu.
The same proportion applies for segregated settlements with a total number of 9 756 dwellings inhabited by 73 920 residents as estimated. 
Rovnaký priemerný počet obyvateľov je aj v prípade segregovaných osídlení, v ktorých sa nachádza 9 756 obydlí obývaných podľa odhadov 73 920 obyvateľmi.
Settlements within municipalities have a total population of 46 496 inhabitants with the lowest number of dwellings (7 210) and the lowest proportion of residents per dwellings - 6.5 residents. 
V osídleniach vo vnútri obce žije 46 496 obyvateľov s najnižším počtom obydlí (7 210) a zároveň aj najmenej obyvateľov na jedno obydlie - 6,5 obyvateľov.
The Centre believes that in those cities and municipalities that implement measures for Roma these are ultimately beneficial for all inhabitants. 
Stredisko je presvedčené, že v obciach a mestách, v ktorých sa realizujú aktivity prospešné pre Rómov, sú výsledky v konečnom dôsledku prospešné pre všetkých obyvateľov.
Success of such cities and municipalities is due to incredible efforts of mayors who are willing to make steps ahead to resolve the so called Roma issue. 
Za úspechom takýchto miest a obcí vidí Stredisko najmä obrovskú snahu starostov a primátorov, ktorí sú ochotní spraviť krok vpred pri riešení tzv. rómskej otázky.
CERD also pays attention to housing situation of Roma minority. 
Výbor vo svojich záverečných zisteniach venoval okrem iného značnú pozornosť situácii znevýhodnených príslušníkov a príslušníčok rómskej menšiny v oblasti bývania.
It recommends the Slovak Government improve living conditions of socially excluded members of Roma minority and eliminate their segregation in housing. 
Výbor od vlády SR požaduje, aby zlepšila životné podmienky sociálne znevýhodnených príslušníkov a príslušníčok rómskej menšiny a odstraňovala ich segregáciu v bývaní.
The Centre upholds concluding observations of CERD. 
Stredisko sa stotožňuje so závermi Výboru.
When selecting particular case studies, the Centre sought to show diversity of 
Pri výbere jednotlivých príkladov sme sa snažili v prvom rade ukázať na rôznorodosť prístupov miest a obcí k problematike bývania Rómov.
The observance of this convention by the Slovak Republic was evaluated by the committee at the session with the Slovak government delegation which took place on 28 - 29 November 2017 in Geneva. 
Dodržiavanie Dohovoru Slovenskom Výbor posudzoval na zasadnutí so slovenskou vládnou delegáciou v dňoch 28. - 29. novembra 2017 v Ženeve.
approaches of cities and municipalities towards housing of Roma. 
2.1 Moldava nad Bodvou
There is a fully segregated Roma settlement close to Budulovská Street with two blocks of flats (24 flats). 
Tieto byty sú v osobnom vlastníctve ich obyvateľov a sú napojené na dodávky elektrickej energie.
These flats are owned by their residents and have access to electricity. 
Z dôvodu nedoplatkov sú odstavené od dodávok pitnej vody.
Due to debts on payments, they lack access to drinking water. 
Ďalšia segregovaná časť Moldavy nad Bodvou, ktorú obývajú Rómovia, sa nachádza na ulici Obrancov Mieru.
Roma living in these streets live in houses with access to electricity, water, canalisation and possibility of gas connection. 
V meste sa nachádzajú aj medzi majoritou rozptýlené komunity Rómov, a to na ulici Rožňavskej, Bartalošovej, Tehelnej, Jesenského, ČSA a Obrancov Mieru.
Finally, some Roma communities are scattered within the majority society in Rožňavská Street, Bartalošová Street, Tehelná Street, Jesenského Street, ČSA Street and Obrancov Mieru Street. 
Na Rožňavskej, ČSA a Bartalošovej ulici Rómovia obývajú byty vybavené prívodom elektrickej energie, prívodom vody, vybavené kanalizáciou.
Roma flats in Rožňavská Street, ČSA Street and Bartalošová Street and Roma houses in the remaining streets have access to electricity, water and canalisation. 
Na ostatných uliciach obývajú domy, ktoré sú rovnako napojené na prívod elektrickej energie, vody a vybavené kanalizáciou.
Pursuant to information in media, in 2017, Moldava nad Bodvou decided to sell approximately 20 flats in Rožňavská Street inhabited by Roma families who had debts on rent towards the city. 
Podľa medializovaných informácií sa mesto Moldava na Bodvou v roku 2017 rozhodlo odpredať na Rožňavskej ulici byty približne dvadsiatich rómskych rodín, ktoré mali voči mestu dlhy na nájomnom.
According to the statement of the city, this was a solution of long lasting problems concerning citizens damaging rented city property and breaching lease contracts, hence the city refuses any manifestations of discrimination. 
Podľa stanoviska mesta je to riešenie dlhoročných problémov občanov v meste, ktorí poškodzujú prenajatý mestský majetok a porušujú nájomné zmluvy a mesto sa dištancuje od tvrdenia, že by v meste vznikali akékoľvek prejavy diskriminácie.
63 Members of the city council 
63 Mestskí
62 City of Moldava n ad Bodvou: “Programme of Development of the City of Moldava nad Bodvou for the Years 
62 Program rozvoja mesta Moldava nad Bodvou na roky 2016-2033, dostupný na:
approved the sale of flats in December 2016. 
poslanci schválili odpredaj bytov v polovici decembra 2016.
The explanatory note of the city states that the tenants concerned were also “maladaptive inhabitants” and that cohabitation of tenants and owners of flats has not always been ideal. 
V dôvodovej správe mesta sa uvádza, že medzi nájomníkmi sú aj „neprispôsobiví obyvatelia“ a spolužitie nájomníkov a vlastníkov bytov nie je vždy ideálne.
The city enters into lease agreements for a period of one year and at the end of the year regularly evaluates them by a housing committee and housing administrators. 
Mesto uzatvára nájomné zmluvy na jeden rok a ku koncu každého roka sú vyhodnocované bytovou komisiou a správcom bytov.
It also states that currently it was not in such economic situation to build dozens low-standard flats due to disproportionate increase of debts as well as weak support of state housing policies. 
Mesto ďalej uvádza, že momentálne nie je v takej ekonomickej situácii, aby mohlo vybudovať desiatky nájomných bytov nižšieho štandardu, a to z dôvodu neúmerného navyšovania dlhovej služby, ako aj slabej podpory štátnej politiky bývania.
The statement of the city of Moldava nad Bodvou regarding the Centre's application further mentions two requests for transfer of ownership to flats in indefinite lease. 
Ako ďalej vyplýva z odpovede v roku 2017 boli mestu Moldava nad Bodvou doručené dve žiadosti o prevod vlastníctva bytov, ktoré mali nájomcovia v nájme na dobu neurčitú.
There were no such requests concerning other flats in definite lease. 
Na ostatné byty, ktoré majú nájomcovia v nájme na dobu určitú, neboli mestskému úradu podané žiadne návrhy na ich odkúpenie.
These agreements were approved in 2016 at the 25 th session of the city council. 
Následne mohli pôvodní nájomcovia požiadať o odkúpenie svojho nájomného bytu.
Consequently, the original tenants could request to buy their flats, which was done by 9 of them who bought the flats from the city. 
Spolu tak urobilo deväť nájomcov, a teda mesto Moldava nad Bodvou odpredalo pôvodným nájomcom v roku 2017 spolu deväť bytov.
The remaining flats were not sold and are used by their original tenants. 
Ostatné byty neboli odpredané, žijú v nich pôvodní nájomcovia.
The city underlined, that the amount of debts of these 11 tenants was more than EUR 100 000 by the end of 2017. 
Mesto podotýka, že výška nedoplatkov týchto jedenástich nájomcov činí ku koncu roka 2017 viac ako 100 000 eur.
64 From the answer of the city of Moldava nad Bodvou regarding to the questions of the Centre dated 29 January 2018. 
Počas letných prázdnin mesto postavilo plot medzi Základnou školou a gymnáziom s vyučovacím jazykom maďarským, v ktorej väčšina zo 488 žiakov sú z rómskej osady, a Základnou školou na ul.
practice barriers among people living in close neighbourhoods only increase. 
Školy mali viac ako štyridsať rokov spoločný areál.
Separate entrances to each school formed part of this consensus due to the need to set up clear competences under the assets management, mainly to maintain order, justified costs aimed at assets protection and prevention of possible liability in case of health damage of children or other citizens. 
Súčasťou tohto konsenzu bolo oddelenie vchodov do jednotlivých škôl kvôli presnému vymedzeniu kompetencií vyplývajúcich z tejto správy, a to hlavne kvôli udržaniu poriadku, oprávneným nákladom smerujúcim k ochrane majetku a predídeniu možnej zodpovednosti na prípadnom poškodení zdravia detí, ako aj občanov mesta.
66 It claimed that the fence was built upon request of parents of children of the Primary School at Československej armády Street since previously strangers used to enter the areal. 
66 Mesto tvrdí, že oplotenie postavilo na žiadosť rodičov detí zo Základnej školy na ulici Československej armády, pretože do areálu vstupovali ľudia, ktorí do školy nepatrili.
These people disrupted education, entered the dining hall and there were even occurrences of attacks and theft. 
Narušovali vyučovanie, vstupovali do jedálne a došlo aj k napadnutiu a krádeži.
Media published information according to which the headmaster of the Primary School with Grammar School with Hungarian as Teaching Language, however, had not handle any written complaint or dealt with any situation concerning attacks or thefts. 
Podľa medializovaných informácií riaditeľka Základnej školy a gymnázia s vyučovacím jazykom maďarským, pritom doteraz nikdy neriešila ani jednu písomnú sťažnosť alebo situáciu, kedy by niekoho napadli či okradli.
It must be noted that several issues have accumulated in Moldava nad Bodvou and these cannot be resolved separately. 
Je dôležité poznamenať, že v meste Moldava nad Bodvou sa problémov nakopilo toľko, že sa nedajú riešiť jednotlivo.
68 In its 2013 Human 
; Korzár; č.
65 Roman Cuprík:”Postavili ďalší plot oddeľujúci Rómov, stojí medzi školami” (31. 8. 2017) Korzár; No. 201, Region, p.6. 
201, REGIÓN , s. 6; ROMAN CUPRIK, kag.
66 From the answer of the city of Moldava nad Bodvou regarding to the questions of the Centre dated 29 January 2018. 
66 Z odpovede mesta Moldava nad Bodvou na otázky Strediska zo dňa 29. 1. 2018.
68 Veronika Prušová: “ V krčme, kde sedeli, bol zrazu zlý vzduch. 
201, REGIÓN , s. 6; ROMAN CUPRIK, kag.
In 2017, the Centre conducted an independent investigation69 concerning refusal of entry for people of Roma ethnicity to public swimming pools in Moldava nad Bodvou and concluded discriminatory action of employees of the public swimming pools70. 
V roku 2017 Stredisko vykonalo nezávislé zisťovanie69 týkajúce sa obmedzovania vstupu na verejne prevádzkované kúpalisko v Moldave nad Bodvou osobám s príslušnosťou k rómskej etnickej skupine a v konaní zamestnancov prevádzkovateľa kúpaliska indikovalo všetky hmotnoprávne znaky diskriminačného konania70.
On the other hand, it must be stated that the self-government cooperates with the Office of the Plenipotentiary of the Government of the Slovak Republic for Roma Communities and field social work is one of the city's priorities. 
Stredisko rovnako kriticky hodnotí, že mesto namiesto účinného využitia všetkých legálnych prostriedkov, postavilo bariéru v podobe plota medzi školami.
The Apostolic Church in Sabinov71 plans to create a “model street” for interested Roma. 
Apoštolská cirkev v Sabinove71 má zámer vytvoriť „vzorovú ulicu“ pre Rómov, ktorí prejavili záujem o bývanie.
Urbanistic study of the Apostolic Church estimates construction of approximately 20 new houses for Roma families at the outskirts of Sabinov. 
V okrajovej časti mesta Sabinov by malo podľa urbanistickej štúdie Apoštolskej cirkvi vyrásť približne dvadsať nových domov pre rómske rodiny.
The main goal of this project is that the future users build the houses from their own resources and on their own lands. 
Hlavným cieľom projektu je, aby si ich budúci užívatelia postavili z vlastných finančných zdrojov a na vlastných pozemkoch.
As a precondition, Roma themselves had to buy the lands and the Apostolic Church subsequently requested the city of Sabinov to change the land plan so that these Roma could start the construction. 
Podmienkou bolo, že si musia sami Rómovia odkúpiť pozemky a Apoštolská cirkev následne požiadala mesto Sabinov o zmenu územného plánu, aby Rómovia mohli začať s výstavbou.
However, residents of a nearby street objected since they were worried that their living standards and housing in the area would deteriorate. 
S tým však nesúhlasili obyvatelia z okolitých ulíc, ktorí sa obávajú, aby sa ich žitie a bývanie v danej oblasti nezhoršilo.
The city council consequently withdrew the issue from the agenda. 
V Moldave sa proti Rómom bránia aj žiletkovými plotmi, 24. 10. 2017
_diskrimin%C3 %A1cia-_zabr%C3 %A1nenie_vstupu_R%C3 %B3mov_na_k%C3 %B Apalisko .pdf 
71 Apoštolská cirkev na Slovensku je vo svojej podstate protestantská cirkev, špecificky zameraná evanjelikálne, letnično-charizmatického smeru.
Changes and supplements concerned 20 localities, first of which reflects the request of the Apostolic Church in Slovakia- Sabinov and concerns the area “IBV Malá Hura” opposite the church of the Apostolic Church. 
Zmeny a doplnky územného plánu sa týkali dvanástich lokalít, pričom hneď prvá lokalita pojednávala o zmene územného plánu z podnetu Apoštolskej cirkvi na Slovensku, zbor Sabinov, na území „IBV Malá Hura“, oproti kostolu Apoštolskej cirkvi.