natgillin/translations-raw huggingface dataset:
80 Furthermore, the implementation of certain requirements, which is difficult to check as they involve refraining from fertilisation on certain dates or on certain strips of land (see III.1.1, II.A.2 and II.A.4 in Table 2), would be better ensured if the use of fertilisation records was required. 
80 Uplatňovanie určitých požiadaviek, ktoré je náročné kontrolovať, keďže ich súčasťou je vyhýbanie sa hnojeniu v určitých dňoch alebo na určitých pásoch pôdy (pozri údaje v prílohe III bode 1 ods. 1, prílohe II časti A bode 2 a prílohe II časti A bode 4 v tabuľke 2), by sa okrem toho lepšie zabezpečilo, ak by použitie záznamov o hnojení bolo povinné.
In the absence of such records, breaches can hardly be established with certainty (and sanctions applied) unless the farmer is caught red-handed. 
Bez týchto záznamov je sotva možné s istotou preukázať porušenie pravidiel (a udeliť sankcie), pokiaľ poľnohospodár nebol prichytený priamo pri čine.
54 Annex III.2, limit of 170 kg/ha/ year on the application of nitrogen from manure and Annex II.A.3, prohibition on applying fertilisers to water-saturated, flooded, frozen or snow-covered ground. 
54 Príloha III bod 2, limit 170 kg na hektár za rok týkajúci sa používania dusíka z hnoja, a príloha II časť A bod 3, zákaz aplikácie hnojív na pôdu v oblastiach, kde je zem presiaknutá vodou, zaplavená, zamrznutá alebo pokrytá snehom.
55 According to Eurostat, from 2004 to 2012, the overall application of nitrogen from mineral fertilisers has increased at an annual average of more than 4 % in Estonia, Latvia and Lithuania and less in Poland and Sweden. 
55 Podľa Eurostatu sa v rokoch 2004 až 2012 zvýšilo celkové používanie dusíka z priemyselných hnojív na ročný priemer viac ako 4 % v Estónsku, Lotyšsku a Litve a menej v Poľsku a vo Švédsku.
It has decreased at an annual average of 1 % in Germany, Finland and Denmark. 
Celkové používanie dusíka kleslo na ročný priemer vo výške 1 % v Nemecku, vo Fínsku a v Dánsku.
56 In Finland, this represents around 90 % of Finnish farmers, accounting for 97 % of the arable land. 
56 Vo Fínsku to predstavuje približne 90 % fínskych poľnohospodárov, čo zodpovedá 97 % ornej pôdy.
In Poland, records must also be kept by farmers receiving agri-environmental payments, but fertilisation plans are only required of farmers receiving payments under ‘organic farming’ and ‘sustainable farming’ agri-environmental schemes, accounting for 12 % of the arable land. 
Poľsku záznamy musia viesť aj poľnohospodári, ktorí čerpajú agroenvironmentálne platby, ale plány na používanie hnojív sa vyžadujú len od poľnohospodárov, ktorí poberajú platby v rámci agroenvironmentálnych programov „ekologického poľnohospodárstva“ a „udržateľného poľnohospodárstva“, ktoré zodpovedajú 12 % ornej pôdy.
Study conducted on behalf of the Commission, ‘Recommendations for establishing actions programmes under Directive 91/676/EEC concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agriculture sources’, DLO-Alterra Wageningen UR, DLO-Plant research International Wageningen UR, NEIKER Tecnalia, Derio, Spain, Institute of Technology and Life Sciences (ITP), Warsaw, Poland, Swedish Institute of Agricultural and Environmental Engineering (JTI), Uppsala, December 2011. 
Štúdia vypracovaná v mene Komisie s názvom „Recommendations for establishing Actions Programmes under Directive 91/676/EEC concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agriculture sources“ (Odporúčania pre ustanovenie akčných programov podľa smernice 91/676/EHS o ochrane vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov) [DLO-Alterra Wageningen UR, DLO-Plant research International Wageningen UR, NEIKER Tecnalia (Derio, Španielsko), Institute of Technology and Life Sciences (ITP) (Varšava, Poľsko), Švédsky ústav poľnohospodárskeho a environmentálneho inžinierstva (JTI), Uppsala], december 2011.
Observations 35 The Commission’s follow‐up has been relatively successful but time consuming 81 The Commission should ensure that the nitrates directive is correctly implemented by the Member States57. 
Pripomienky 35 Následné opatrenia Komisie boli pomerne úspešné, ale časovo náročné 81 Komisia by mala zabezpečiť, aby členské štáty správne vykonávali smernicu o dusičnanoch57.
However, it is up to the Member States to approve the designation of nitrate vulnerable zones or the nitrate action programmes. 
Záleží však na členských štátoch, či schvália vymedzenie pásem ohrozených dusičnanmi alebo akčné programy týkajúce sa dusičnanov.
Every 4 years, Member States must submit a report (‘Article 10 report’) to the Commission containing a justification of the nitrate vulnerable zones they have designated, the results of their monitoring of water pollution by nitrates and a summary of their action programmes. 
Členské štáty musia každé štyri roky Komisii predložiť správu (správa podľa článku 10), ktorá bude obsahovať odôvodnenie pásem ohrozených dusičnanmi, ktoré určili, výsledky ich monitorovania znečistenia vôd dusičnanmi a zhrnutie ich akčných programov.
Where the Commission believes the directive has not been implemented correctly, the sole coercive tool at its disposal is legal action. 
Ak sa Komisia domnieva, že smernica nebola vykonávaná správne, jediným donucovacím nástrojom, ktorý má k dispozícii, je súdne konanie.
82 Since 2010, the Commission has maintained a dialogue with all Baltic Sea Member States, which has helped to bring about changes to fertilisation laws in general. 
82 Komisia od roku 2010 udržovala dialóg so všetkými členskými štátmi v oblasti Baltského mora, čo jej vo všeobecnosti pomohlo dosiahnuť zmeny v právnych predpisoch v oblasti hnojenia.
The latest new action programmes, which make some requirements stricter, were introduced in Finland and Latvia at the end of 2014. 
Posledné nové akčné programy, v ktorých boli sprísnené niektoré požiadavky, boli zavedené vo Fínsku a v Lotyšsku koncom roku 2014.
In 2008, the Commission asked Poland to extend its nitrate vulnerable zones and to improve its action programmes. 
V roku 2008 Komisia požiadala Poľsko, aby rozšírilo svoje pásma ohrozené dusičnanmi a vylepšilo svoje akčné programy.
Finally, following a ruling by the Court of Justice of the European Union (C-356/13) in 2014, Poland has set legislative procedures in motion to redesignate its nitrate vulnerable zones and to change its fertilisation laws and action programmes for 2016. 
Poľsko nakoniec na základe rozhodnutie Súdneho dvora EÚ (vec C-356/13) v roku 2014 spustilo legislatívne postupy s cieľom znovu vymedziť pásma ohrozené dusičnanmi a zmeniť svoje zákony v oblasti hnojenia a akčné programy na rok 2016.
83 The Commission’s follow-up procedure is time consuming, which is partly explained by the fact that the directive requirements are formulated in a general manner and need detailed implementation rules in the Member States. 
83 Postup Komisie týkajúci sa následných je časovo náročný, čo je čiastočne spôsobené skutočnosťou, že požiadavky smernice sú vyjadrené všeobecne a v členských štátoch sú potrebné podrobné vykonávacie pravidlá.
The Commission also needs scientific expertise to assess whether Member States’ rules are strict enough to ensure the level of water protection intended by the directive. 
Komisia potrebuje aj vedecké odborné znalosti na posúdenie, či sú pravidlá členských štátov dostatočne prísne, aby sa nimi zaistila úroveň ochrany vôd zamýšľaná v smernici.
Following the study mentioned in Table 2, and additional scientific evidence, the Commission has intensified its actions, but the recommendations of this study are sometimes contested by Member States. 
Na základe štúdie spomenutej v tabuľke 2 a ďalších vedeckých dôkazov Komisia zintenzívnila svoje opatrenia, členské štáty však proti odporúčaniam tejto štúdie občas namietajú.
At the time of the audit, discussions were ongoing with Estonia and Sweden and an infringement case was open in relation to Estonia. 
V čase konania auditu prebiehali rokovania s Estónskom a Švédskom a v súvislosti s Estónskom bol otvorený prípad porušenia právnych predpisov.
The Commission agreed that, instead of extending the nitrate vulnerable zones, Latvia should impose some rules regarding the use of nitrates outside those zones. 
Komisia súhlasila s tým, že Lotyšsko namiesto rozšírenia pásem ohrozených dusičnanmi zavedie pravidlá používania dusičnanov mimo týchto pásem.
But these two options may not be equally effective: while the requirements applicable in the nitrate vulnerable zones are enforced through an EU mechanism, the requirements outside those zones are not all covered by similar checks (see paragraph 85). 
Tieto dve možnosti však nemusia byť rovnako účinné. Kým požiadavky uplatňované v pásmach ohrozených dusičnanmi sa presadzujú prostredníctvom mechanizmu EÚ, nie na všetky požiadavky mimo týchto pásem sa vzťahujú podobné kontroly (pozri bod 85).
57 Article 258 of the Lisbon Treaty requires the Commission is to ensure that the provisions of the Treaty and the measures taken by the institutions pursuant thereto are applied. 
57 Podľa článku 258 Lisabonskej zmluvy má Komisia zabezpečiť uplatňovanie ustanovení zmluvy a opatrení prijatých inštitúciami v súlade s ňou.
Since the introduction of the cross-compliance system, the requirements applicable to nitrate vulnerable zones must be checked under cross-compliance. 
Od zavedenia systému krížového plnenia musia byť požiadavky vzťahujúce sa na pásma ohrozené dusičnanmi kontrolované v rámci krížového plnenia.
This means that if the requirements are not complied with, the farmer can be penalised. 
To znamená, že v prípade nesplnenia požiadaviek sa môže poľnohospodárovi uložiť pokuta.
However, while sectorial legislation and its enforcement mechanisms apply to all farmers, only recipients of CAP payments can be sanctioned under cross-compliance. 
Avšak zatiaľ čo sektorové právne predpisy a mechanizmy presadzovania sú uplatňované na všetkých poľnohospodárov, pokutu v rámci krížového plnenia možno uložiť len príjemcom platieb SPP.
85 In addition, Member States have to set standards, known as GAEC standards, for issues defined by EU legislation so that land is maintained in a good agricultural and environmental condition. 
85 Členské štáty navyše musia stanoviť normy známe ako normy dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu v prípade záležitostí stanovených v právnych predpisoch EÚ, aby sa pôda udržovala v dobrom poľnohospodárskom a environmentálnom stave.
The GAEC of relevance for water quality, where fertilisation requirements have to be specified, is the GAEC ‘establishment of buffer strips along water courses’58. 
Relevantné normy dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu pre kvalitu vody, keď sa musia určiť požiadavky týkajúce sa hnojenia, zahŕňajú „vytvorenie nárazníkových zón pozdĺž vodných tokov“ na účely požiadaviek dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu58.
86 However, not all national requirements concerning the use of fertilisers outside nitrate vulnerable zones fall under GAEC and therefore not all are within the scope of cross-compliance59. 
86 Nie na všetky vnútroštátne požiadavky týkajúce sa používania hnojív mimo pásem ohrozených dusičnanmi sa však vzťahujú požiadavky dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu, a preto nie všetky spadajú do rozsahu krížového plnenia59.
Requirements out of the scope of cross-compliance are checked by national environmental protection authorities and can lead to sanctions under national law. 
Požiadavky, ktoré nepatria do rozsahu krížového plnenia, overujú vnútroštátne orgány pre ochranu životného prostredia a môžu viesť k udeleniu sankcií podľa vnútroštátneho práva.
However, these checks were affected by weaknesses in the procedures for determining the control sample (Poland) and by the fact that not all applicable requirements were checked (Latvia). 
Tieto kontroly však boli ovplyvnené nedostatkami v postupoch na určovanie kontrolnej vzorky (Poľsko) a skutočnosťou, že nie všetky platné požiadavky sa kontrolovali (Lotyšsko).
In the latter country additional checks only covered requirements regarding manure storage and management. 
V Lotyšsku sa dodatočné kontroly vzťahovali len na požiadavky týkajúce sa skladovania hnoja a hospodárenia s ním.
87 In addition, our audit found that the GAEC on buffer strips was rather undemanding (see Box 2). 
87 Okrem toho sme pri audite zistili, že požiadavky dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu týkajúce sa nárazníkových zón boli pomerne nenáročné (pozri rámček 2).
58 Cultivation and grazing are allowed but with restrictions such as limitations with regard to fertilisation. 
58 Pestovanie plodín a pasenie sú povolené s obmedzeniami, napríklad v súvislosti s hnojením.
59 Examples of national requirements about the use of fertilisers outside nitrate vulnerable zones are period of prohibition on applying fertilisers (Poland), the limit of 170 kg of nitrogen from manure per hectare and the prohibition on applying fertilisers to water-saturated, flooded, frozen and snow-covered land and on applying fertilisers to steeply sloping land (Poland and Latvia). 
59 Príkladom vnútroštátnych požiadaviek na používanie hnojív mimo pásem ohrozených dusičnanmi je obdobie zákazu používania hnojív (Poľsko), limit vo výške 170 kg dusíka z hnoja na hektár, zákaz používania hnojív na pôde v oblastiach, kde je zem presiaknutá vodou, zaplavená, zamrznutá a pokrytá snehom, a zákaz používania hnojív na pôdu na strmých svahoch (Poľsko a Lotyšsko).
Observations 37 Examples of requirements under GAEC establishing buffer strips along watercourses The GAEC, applicable to all farmers since 2013, had to correspond at least to the requirements applicable to farmers in nitrate vulnerable zones. 
Pripomienky 37 Príklady požiadaviek dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu, ktorými sa vytvárajú nárazníkové zóny pozdĺž vodných tokov Požiadavky dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu, ktoré od roku 2013 platia pre všetkých poľnohospodárov, musia zodpovedať aspoň požiadavkám vzťahujúcim sa na poľnohospodárov v pásmach ohrozených dusičnanmi.
Table 2 (requirement II.A.4) already shows the great variety in defining the requirements. 
Už v tabuľke 2 (požiadavka II.A.4) sa ukazuje veľká rozmanitosť pri vymedzovaní požiadaviek.
In Finland, the GAEC additionally specified that the cultivation is not allowed on the strip up to a width of 0.60 m from the watercourse border. 
Vo Fínsku sa v požiadavkách dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu dodatočne stanovilo, že pestovanie na páse pôdy nie je povolené až do šírky 0,60 m od hranice vodného toku.
Latvia and Poland did not use the opportunity of the GAEC to require a strip of non-cultivated land. 
Lotyšsko ani Poľsko nevyužili možnosť využiť normy dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu, aby požadovali pás neobrábanej pôdy.
Cross‐compliance checks show significant rate of non‐compliance with requirements for water protection against nutrients 88 In all three Member States visited, the specific risks relating to nutrient loads were not taken into account when selecting the samples (see Table 3). 
Kontroly krížového plnenia poukazujú na veľkú mieru neplnenia povinností vyplývajúcich z požiadaviek na ochranu vôd pred živinami 88 Vo všetkých troch kontrolovaných členských štátoch sa pri výbere vzoriek nezohľadnili osobitné riziká súvisiace so zaťažením živinami (pozri tabuľku 3).
Nutrient load‐related factors taken into account when selecting the sample for cross‐compliance checks Source: ECA. 
Faktory súvisiace so zaťažením živinami zohľadnené pri výbere vzorky na účely kontrol krížového plnenia Zdroj: Európsky dvor audítorov.
89 The inspection instructions in the Member States are not always detailed enough to prevent some key checks being performed incorrectly. 
89 Pokyny pre kontroly v členských štátoch nie sú vždy dostatočne podrobné, aby sa zabránilo nesprávnemu priebehu niektorých kľúčových kontrol.
For example, the audit found that the instructions did not require the reliability of records on fertilisers to be confirmed by means of reconciliation against invoices (Poland) and fertiliser stocks (Poland and Latvia). 
Pri audite sa napríklad zistilo, že v pokynoch sa nevyžaduje potvrdenie spoľahlivosti záznamov o hnojivách porovnaním s faktúrami (Poľsko) a so zásobami hnojív (Poľsko a Lotyšsko).
The timing of the inspections (mainly from July to October) is not appropriate for checking the requirements concerning the winter months. 
Načasovanie kontrol (najmä od júla do októbra) nie je vhodné na overenie požiadaviek týkajúcich sa zimných mesiacov.
This problem has already been pointed out by the Court60. 
Dvor audítorov na tento problém v minulosti už upozornil60.
60 Paragraph 69 of Special Report No 8/2008 ‘Is cross-compliance an effective policy?’ and Special Report 23/2015, paragraph 136. 
60 Bod 69 osobitnej správy č.
Observations 38 90 There is a high rate of non-compliance in the three countries visited as regards their application of requirements in the nitrate vulnerable zones, ranging from 17 % to 32 % of the farmers checked in 2013. 
Pripomienky 38 90 V troch kontrolovaných krajinách sa vyskytuje vysoká miera neplnenia povinností v súvislosti s tým, ako uplatňujú požiadavky v pásmach ohrozených dusičnanmi.
Most of the cases of non-compliance concerned manure storage facilities which were lacking or unsuitable, and problems with the analysis of nitrogen content in manure (Finland), non-compliance with the limit for manure nitrogen application (Poland) and inadequate fertilisation plans and lack of records on fertilisers (Latvia). 
Väčšina prípadov nesúladu sa týkala priestorov na skladovanie maštaľného hnoja, ktoré buď chýbali, alebo boli nevyhovujúce, a problémov s analýzou obsahu dusíka v hnoji (Fínsko), nesúladu s limitom na použitie dusíka v hnoji (Poľsko), nedostatočných plánov na používanie hnojív a nedostatku záznamov o používaní hnojív (Lotyšsko).
This indicates that the control system has a limited deterrent effect, as already pointed out in previous Court reports61. 
To svedčí o tom, že kontrolný systém má obmedzený odradzujúci účinok, na čo už Dvor audítorov poukázal v prechádzajúcich správach61.
EU co‐financed rural development measures in the 2007‐2013 period have had little effect on reducing nutrient pollution in water bodies in the visited Member States 91 The supplementary measures in the 2009 river basin management plans were aimed at reducing nutrient pollution from agriculture and were largely of the same nature as the measures set in the 2007-2013 rural development programmes, i.e. investments in farms related to manure storage and measures for improving the environment and the countryside62. 
Opatrenia na rozvoj vidieka spolufinancované z prostriedkov EÚ v období 2007 – 2013 mali na zníženie znečistenia vodných útvarov živinami v kontrolovaných členských štátoch len malý vplyv 91 Doplnkové opatrenia v plánoch manažmentu povodia z roku 2009 boli zamerané na zníženie znečistenia živinami z poľnohospodárstva a zväčša mali rovnakú povahu ako opatrenia stanovené v programoch rozvoja vidieka na roky 2007 – 2013, t. j. išlo o investície do poľnohospodárskych podnikov súvisiace s uskladnením hnoja a opatrenia na zlepšenie životného prostredia a krajiny62.
However, in the rural development programmes, these measures are aimed at achieving multiple environmental objectives and, in general, all farmers can apply them on a voluntary basis regardless of farm location, while in the river basin management plans, they are presented as a major tool for improving water status and are to be applied in specific areas. 
Tieto opatrenia však boli v programoch rozvoja vidieka zamerané na dosiahnutie viacerých environmentálnych cieľov a vo všeobecnosti ich všetci poľnohospodári mohli uplatňovať dobrovoľne bez ohľadu na lokalitu poľnohospodárskeho podniku, kým v plánoch manažmentu povodia sa prezentujú ako hlavný nástroj na zlepšenie stavu vody a majú sa uplatňovať v konkrétnych oblastiach.
92 Furthermore, when river basin management plans were adopted63, a significant share of the rural development funds had already been committed, in particular for agri-environmental schemes, but not necessarily in the areas specified in the river basin management plans. 
92 Keď boli navyše plány manažmentu povodia prijaté63, významný podiel finančných prostriedkov na rozvoj vidieka už bol vyčlenený, najmä na agroenvironmentálne programy, nie však nutne v oblastiach uvedených v plánoch manažmentu povodia.
In order to implement these schemes in the areas specified, better coordination between rural development and water authorities and/or additional funds would have been necessary. 
Na vykonanie týchto plánov v konkrétnych oblastiach by bola potrebná lepšia koordinácia medzi rozvojom vidieka a vodnými orgánmi a/alebo dodatočné finančné prostriedky.
61 Special Reports Nos 8/2008, 4/2014 and 23/2015. 
61 Osobitné správy č. 8/2008, 4/2014 a 23/2015.
62 Article 36 of Regulation (EC) No 1698/2005. 
62 Článok 36 nariadenia (ES) č. 1698/2005.
63 River basin management plans adopted in 2009 cover the period 2010-2015 while rural development programmes adopted in 2006 cover the period 2007-2013. 
63 Plány manažmentu povodia schválené v roku 2009 sa vzťahujú na obdobie 2010 – 2015, kým programy rozvoja vidieka schválené v roku 2006 sa týkali obdobia 2007 – 2013.
64 River basin management plans in Latvia propose two measures to be financed with national funds, ‘grassland buffer zones’ and ‘preparation of fertilisation plans’, but these were limited in scope or not implemented. 
64 Plány manažmentu povodia v Lotyšsku obsahujú návrh dvoch opatrení, ktoré sa majú financovať z vnútroštátnych finančných prostriedkov („pastvinové nárazníkové zóny“ a „príprava plánov na používanie hnojív“), ale tieto opatrenia mali obmedzený rozsah alebo sa nevykonali.
Observations 39 Investments co‐financed by EU funds have helped farmers to better manage manure, but have only partially addressed the most polluting farms 93 The lack of appropriate manure storage facilities was acknowledged as a major problem concerning almost all farms in nitrate vulnerable zones in Poland. 
Pripomienky 39 Investície spolufinancované z prostriedkov EÚ pomohli poľnohospodárom lepšie hospodáriť s hnojom, ale len čiastočne riešili poľnohospodárske podniky, ktoré sú najväčšími znečisťovateľmi. 93 Nedostatok vhodných skladových priestorov pre hnoj bol uznaný ako veľký problém, ktorý sa týka takmer všetkých poľnohospodárskych podnikov v pásmach ohrozených dusičnanmi v Poľsku.
It was also considered significant in Latvia. 
Tento nedostatok sa považoval za závažný aj v Lotyšsku.
This issue was addressed with varying degrees of success by the first Polish and Latvian rural development programmes (2004-2006)65. 
Tento problém sa riešil s rozličnou mierou úspechu v prvých poľských a lotyšských programoch rozvoja vidieka (2004 – 2006)65.
In addition, the 2009 river basin management plans were drawn up on the basis that improving manure storage facilities in nitrate vulnerable zones and in certain water bodies’ catchment areas was still necessary. 
Okrem toho boli plány manažmentu povodia z roku 2009 vypracované na základe toho, že bolo stále nevyhnutné zlepšenie skladových priestorov pre hnoj v pásmach ohrozených dusičnanmi a v niektorých povodiach vodných útvarov.
River basin management plans in Finland also include this measure. 
Aj fínske plány manažmentu povodia obsahujú toto opatrenie.