natgillin/translations-raw huggingface dataset:
WEAK PRACTICE Due to inadequate project design and insufficient government ownership, the Sustainable Nutrition Rehabilitation Programme in Malawi failed to increase the capacity of the Nutrition Rehabilitation Units to continue operating the Integrated Nutrition and Food Security Surveillance System (INFSSS). 
NEOSVEDČENÝ POSTUP V dôsledku nevhodnej koncepcie projektu a nepostačujúcej vlastníckej zodpovednosti vlády program udržateľnej výživovej rehabilitácie v Malawi nedokázal zvýšiť kapacitu jednotiek výživovej rehabilitácie, aby mohli pokračovať v prevádzkovaní integrovaného systému dohľadu nad výživou a potravinovou bezpečnosťou (INFSSS).
The project partially achieved its intended results: monthly bulletins were issued during the project although with a seven-to eight-month delay and data on malnourished children were gathered by only half of the sentinel sites. 
Projekt čiastočne dosiahol plánované výsledky: počas jeho realizácie boli vydané mesačné bulletiny, hoci so 7 – 8 mesačným oneskorením, a len polovica dozorných miest zozbierala údaje o podvyživených deťoch.
Soon after the end of the project, data stopped being collected and the INFSSS was no longer operational. Special Report No 1/2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa 
Čoskoro po ukončení projektu sa údaje prestali zbierať a INFSSS ukončila svoju prevádzku. Osobitná správa č. 1/2012 – Účinnosť rozvojovej pomoci Európskej únie v oblasti potravinovej bezpečnosti v subsaharskej Afrike
THE SUSTAINABILITY OF RESULTS IS OFTEN AN ISSUE 62. 
UDRŽATEĽNOSŤ VÝSLEDKOV JE ČASTO PROBLEMATICKÁ 62.
The prospects for sustainability are good for half of the interventions but there are fewer guarantees of continued results for the other half. 
Vyhliadky na udržateľnosť sú dobré pri polovici intervenčných opatrení, no pri druhej polovici je záruka pokračovania dosahovania výsledkov slabšia.
In general, there is strong ownership by the governments which have a clear willingness to continue to implement the programmes at the end of the EU intervention, as well as by the beneficiaries who have seen a positive change in their livelihood and food security situation and have acquired the capacity and motivation to maintain and develop their activities. 
Vo všeobecnosti existuje silná vlastnícka zodpovednosť vlád, ktoré sú zjavne ochotné pokračovať v implementácii programov po ukončení intervenčných opatrení EÚ, ako aj príjemcov, ktorí zaznamenali pozitívne zmeny týkajúce sa živobytia a situácie potravinovej bezpečnosti a získali schopnosti a motiváciu udržiavať a rozvíjať svoje činnosti.
Large government agricultural and social transfer programmes represent a high budgetary burden for these countries39 and their funding depends on continued significant donor support. 
Veľké programy v oblasti poľnohospodárstva a sociálneho transferu predstavujú pre tieto krajiny39 rozpočtovú záťaž a ich financovanie závisí od neustálej značnej podpory darcov.
Inadequate access to effective agricultural extension services, post-harvest facilities (storage, processing and marketing) and rural credit remain as obstacles for many farmers to expanding their activities and achieving economic sustainability. 
Nedostatočný prístup k účinným poradenským službám v oblasti poľnohospodárstva, zariadeniam na účely po zbere úrody (sklady, spracovacie a odbytové zariadenia) a vidieckym úverom ostáva pre mnohých poľnohospodárov prekážkou rozšírenia svojich činností a dosiahnutia hospodárskej udržateľnosti.
Until farmers can afford to buy agricultural inputs at market prices the gradual reduction of currently high subsidies (e.g. 50 % in Rwanda) is an option that is difficult for the governments to consider in order to keep the costs of such programmes manageable. 
Kým si poľnohospodári nebudú môcť dovoliť nakúpiť poľnohospodárske vstupy za trhové ceny, postupné znižovanie súčasných vysokých dotácií (napr. 50 % v Rwande) je voľbou, o ktorej vlády len ťažko uvažujú, aby mohli udržať náklady na tieto programy v medziach možností.
Inadequate support to the promotion of productive capabilities of beneficiaries is one reason for the low exit rates from and, hence, the high cost of some social protection programmes (see Box 8). 
Nedostatočná podpora propagácie produktívnych schopností príjemcov je jedným z dôvodov nízkej miery ukončenia niektorých programov sociálnej ochrany, a následne vysokých nákladov na ne (pozri rámček 8).
39 In Malawi, the Farm Input Subsidy Programme accounted for 10 % of the 2009 national budget and 71 % of the agriculture budget. 
39 V Malawi program dotácií na poľnohospodárske vstupné zdroje predstavoval 10 % štátneho rozpočtu na rok 2009 a 71 % rozpočtu na poľnohospodárstvo.
The implementation period of NGO projects is sometimes too short to ensure that the beneficiaries have acquired the capacity to use the new agricultural or nutrition practices introduced. 
Obdobie realizácie projektov mimovládnych organizácií je niekedy príliš krátke na zabezpečenie toho, aby príjemcovia získali schopnosť uplatňovať nové získané poľnohospodárske alebo nutričné postupy.
There is also often limited willingness or capacity on the part of government or local institutions to take over the activities or provide support after the project has been phased out. 
Vláda alebo miestne inštitúcie tiež často nie sú príliš ochotné alebo im chýbajú kapacity na prevzatie zodpovednosti za činnosti a poskytovanie podpory po postupnom ukončení projektu.
BOX 8 THE SUSTAINABILITY OF RESULTS GOOD PRACTICE The ‘Improved food production for home and market in Arba Minch Zuria Woreda and Chencha Woreda in the Southern Nations, Nationalities and People’s Region (SNNPR) of Ethiopia’ programme has very good prospects of sustainability since it has: (a) a participatory project design promoting ownership among target local farm households and local government beneficiaries. 
40 RÁMČEK 8 UDRŽATEĽNOSŤ VÝSLEDKOV OSVEDČENÝ POSTUP Program „Zlepšená produkcia potravín pre domácnosti a trh v okresoch Arba Minch Zuria a Chencha v Regióne južných národov, národností a ľudí (SNNPR) v Etiópii“ má veľmi dobré vyhliadky na udržateľnosť, pretože má: a) participatívnu koncepciu projektov, ktorou sa podporuje vlastnícka zodpovednosť medzi miestnymi domácnosťami poľnohospodárov a príjemcami spomedzi miestnych samospráv.
WEAK PRACTICE The Ethiopian government and communities have strong ownership of the Productive Safety-Net Programme, but financial sustainability is a major issue. 
NEOSVEDČENÝ POSTUP Etiópska vláda a komunity majú silnú vlastnícku zodpovednosť v súvislosti s programom produktívnej záchrannej siete, no hlavným problémom je finančná udržateľnosť.
Due to unrealistic objectives and inadequate complementary income-generating support, only 6 % of beneficiaries ‘graduated’ from the programme up to 2010, i.e. earned their livelihood and no longer needed support from the programme. 
Pre nereálne ciele a nedostatočnú dodatočnú podporu pri vytváraní príjmov len 6 % príjemcov úspešne ukončilo program do roku 2010, to znamená, že si zarábali na živobytie a nepotrebovali čerpať podporu z programu.
The ‘Household asset building’ component has been redesigned for the following phase, but with insufficient financial resources. Special Report No 1/2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa 
Komponent vytvárania aktív domácností bol prepracovaný pre nasledujúcu fázu, no bez postačujúcich finančných zdrojov. Osobitná správa č. 1/2012 – Účinnosť rozvojovej pomoci Európskej únie v oblasti potravinovej bezpečnosti v subsaharskej Afrike
41 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 65. 
41 ZÁVERY A ODPORÚČANIA 65.
The Court concludes that EU development aid for food security in sub-Saharan Africa is mostly effective. 
Dvor audítorov dospel k záveru, že rozvojová pomoc EÚ v oblasti potravinovej bezpečnosti v subsaharskej Afrike je zväčša účinná.
The EU development aid makes an important contribution to the progress made by partner countries towards achieving food security: (a) the EU is a prominent international actor in terms of food security in quite a number of sub-Saharan African countries, and provides effective support as regards food availability and access to food; (b) EU development aid is highly relevant to the countries’ needs and priorities and there is good complementarity between the EDF and the FSTP; (c) the Food Facility was set up in a reasonably short period of time and represents a considerable additional EU commitment towards improving food security in developing countries; (d) EU interventions are mostly well designed, achieve most of their intended results and half of them have reasonable prospects of being sustainable. 
Rozvojová pomoc EÚ významne prispieva k pokroku partnerských krajín v dosahovaní potravinovej bezpečnosti: a) EÚ je popredným medzinárodným činiteľom v oblasti potravinovej bezpečnosti v pomerne mnohých krajinách subsaharskej Afriky a poskytuje účinnú podporu, pokiaľ ide o potravinovú bezpečnosť a prístup k potravinám; b) rozvojová pomoc EÚ je pre potreby a priority krajín veľmi relevantná a ERF je vhodne dopĺňaná TPPB; c) potravinový nástroj bol zriadený v primerane krátkej dobe a predstavuje ďalší významný záväzok EÚ v zlepšovaní potravinovej bezpečnosti v rozvojových krajinách; d) intervenčné opatrenia sú vo všeobecnosti dobre navrhnuté, dosahuje sa prostredníctvom nich väčšina plánovaných výsledkov a pri polovici sú dobré vyhliadky na udržateľnosť.
However, there is scope for significant improvement in several areas: (a) given the scale of food insecurity in the region and what is generally acknowledged as an insufficient level of funding for agriculture and nutrition by the donor community, the Commission did not sufficiently consider the potential scope for EU support in other countries which are also faced with chronic food insecurity and are off track or late as regards the achievement of MDG1; (b) the Commission did not give adequate priority to nutrition and could have done more to encourage the countries to set up appropriate nutrition policies and programmes at an earlier stage; (c) the Food Facility was not designed to address long-term food price volatility and does not provide the intended complementarity with the EDF; (d) the interventions’ objectives are often insufficiently clear and sometimes overly ambitious; (e) despite strong ownership by partner governments and beneficiaries, large government agricultural and social transfer programmes are not financially sustainable and depend on continued significant donor support. Special Report No 1/2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa 
V niekoľkých oblastiach však existuje značný priestor na zlepšenie: a) vzhľadom na rozsah nedostatočnej potravinovej bezpečnosti v regióne a čo darcovská komunita všeobecne považuje za nedostatočnú mieru financovania poľnohospodárstva a výživy, Komisia dostatočne nezvážila potenciálny rozsah podpory EÚ v iných krajinách, ktoré sú tiež postihnuté chronicky nedostatočnou potravinovou bezpečnosťou a zaostávajú v dosahovaní miléniového rozvojového cieľa 1; b) Komisia nestanovila oblasť výživy za dostatočnú prioritu a mohla vykonať viac na podnietenie krajín vypracovať primerané stratégie a programy v oblasti výživy v skoršej fáze; c) potravinový nástroj nebol navrhnutý na riešenie dlhodobej kolísavosti cien potravín a nezabezpečuje plánovanú komplementárnosť s ERF; d) ciele intervenčných opatrení často nie sú dostatočne jasné a niekedy sú príliš ambiciózne; e) napriek silnej vlastníckej zodpovednosti partnerských vlád a príjemcov veľké vládne programy v oblasti poľnohospodárstva a sociálneho transferu nie sú finančne udržateľné a závisia od nepretržitej značnej podpory darcov. Osobitná správa č. 1/2012 – Účinnosť rozvojovej pomoci Európskej únie v oblasti potravinovej bezpečnosti v subsaharskej Afrike
The Court makes the following recommendations to improve the effectiveness of the EU development aid for food security in sub-Saharan Africa: RECOMMENDATION 1 For the programming period after 2013, the Commission and the European External Action Service should carry out a structured assessment of the food security situation in each country and systematically consider the potential scope for EU support in this area. 
Na zlepšenie účinnosti rozvojovej pomoci EÚ v oblasti potravinovej bezpečnosti v subsaharskej Afrike Dvor audítorov predkladá tieto odporúčania: 42 ODPORÚČANIE Č. 1 V súvislosti s programovým obdobím po roku 2013 by Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť mali vykonať štruktúrované hodnotenie situácie v oblasti potravinovej bezpečnosti v každej krajine a systematicky prehodnotiť potenciálny rozsah podpory EÚ v tejto oblasti.
RECOMMENDATION 2 The Commission and the European External Action Service should examine, possibly with other development partners, the feasibility of a permanent instrument for financing urgent and supplementary measures that may be required to address the consequences of potential future food crises in developing countries. 
2 Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť by mali, ak je to možné spolu s rozvojovými partnermi, preskúmať realizovateľnosť trvalého nástroja na financovanie naliehavých a dodatočných opatrení, ktoré môžu byť v budúcnosti potrebné na riešenie dôsledkov možných potravinových kríz v rozvojových krajinách.
RECOMMENDATION 3 The Commission and the European External Action Service should give adequate priority to nutrition when defining the cooperation strategy, identifying and designing interventions, and using policy dialogue with partner governments, notably in the framework of budget support programmes. 
3 Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť by mali pri definovaní stratégie spolupráce, identifikovaní a navrhovaní intervenčných opatrení a vedení politického dialógu s partnerskými vládami venovať primeraný prioritný záujem výžive, najmä v rámci programov rozpočtovej podpory.
RECOMMENDATION 4 The Commission should set out intervention objectives that are sufficiently precise and measurable through performance indicators. 
4 Komisia by mala stanoviť v rámci intervenčných opatrení ciele, ktoré sú dostatočne konkrétne a merateľné prostredníctvom ukazovateľov výkonnosti.
It should ensure that the objectives are achievable by better assessing the risks and assumptions concerning the successful implementation of interventions. Special Report No 1/2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa 
Lepším zhodnotením rizík a predpokladov o úspešnej implementácii intervenčných opatrení by sa mala uistiť, že ciele sú dosiahnuteľné. Osobitná správa č. 1/2012 – Účinnosť rozvojovej pomoci Európskej únie v oblasti potravinovej bezpečnosti v subsaharskej Afrike
43 RECOMMENDATION 5 The Commission should better support the financial sustainability of agriculture and social transfer programmes. 
5 Komisia by mala viac podporovať finančnú udržateľnosť programov v oblasti poľnohospodárstva a sociálneho transferu.
In doing so, the Commission should: (a) place more emphasis on the development of effective agricultural extension services, post-harvest infrastructure and rural credit; (b) ensure that social transfer programmes provide for adequate support to the development of income-earning capacities of the beneficiaries. 
V tomto ohľade by Komisia mala: a) klásť väčší dôraz na rozvoj účinných poradenských služieb v oblasti poľnohospodárstva, infraštruktúry na účely po zbere úrody a vidieckych úverov; b) zaistiť, aby programy sociálneho transferu poskytovali dostatočnú podporu rozvoja schopností príjemcov, ktoré im zabezpečia zisk.
This Report was adopted by Chamber III, headed by Mr Karel PINXTEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 10 January 2012. 
Túto správu prijala komora III, ktorej predsedá Karel PINXTEN, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 10. januára 2012.
For the Court of Auditors Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA President Special Report No 1/ 2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa 
Za Dvor audítorov Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA predseda Osobitná správa č. 1/2012 – Účinnosť rozvojovej pomoci Európskej únie v oblasti potravinovej bezpečnosti v subsaharskej Afrike
ANNEX I MAP OF THE FOOD SECURITY SITUATION IN SUB-SAHARAN AFRICA AND SOUTH ASIA Note: For the 2010 GHI, data on the proportion of undernourished are for 2004–06, data on child underweight are for the latest year in the period 2003–08 for which data are available, and data on child mortality are for 2008. 
Rep. Iran. Afghanistan Pakistan □ ≥ 30,0 Extrémne alarmujúca □ 20,0-29,9 Alarmujúca □ 10,0-19,9 Vážna □ 5,0-9,9 Mierna Botswana Poznámka: Pri CIH za rok 2010 sa údaje o podiele osôb trpiacich podvýživou týkajú obdobia 2004 – 2006, údaje o podváhe u detí pochádzajú z posledného roka obdobia 2003 – 2008, za ktorý boli údaje k dispozícii, a údaje o detskej úmrtnosti sú za rok 2008. □ ≤ 4,9 Nízka □ Údaje nie sú k dispozícii South Africa Swaziland Lesotho Algeria Kuwait Nepal Bhutan Bangladesh Myanmar Equatorial Guinea Gabon Kenya Tanzania Papua New Guinea Tunisia Syrian Lebanon Arab.
The boundaries and names shown and the designations used on this map do not imply official endorsement or acceptance by the International Food Policy Research Institute (IFPRI), of its partners and contributors. Source: Adapted and reproduced with permission from the International Food Policy Research Institute (http://www.ifpri.org). 
Rep. Angola Zambia Namibia Zimbabwe Mauritius Turkey Georgia Azerb. Tajikistan N. Korea S. Korea Somalia Malaysia Comoros Indonesia Timor-Leste India Lao PRD Zobrazené hranice a názvy a označenia použité na tejto mape nevyjadrujú oficiálnu podporu alebo akceptáciu Medzinárodným výskumným ústavom pre potravinovú politiku (IFPRI) alebo jeho partnermi či prispievateľmi.
This map is based on data from the Food and Agriculture Organisation of the United Nations, the United Nations Children's Fund, MEASURE DHS (Demographic and Health Surveys), and the World Health Organisation. 
Táto mapa vychádza z údajov Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo, Detského fondu OSN, MEASURE DHS (Demografické a zdravotné prieskumy) a Svetovej zdravotníckej organizácie.
The report from which this map comes can be found online at http://www.ifpri.org/publication/2009-global-hunger-index. Special Report No 1 / 2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa 44 44 
Správu, ktorej súčasťou bola táto mapa, je možné nájsť na internetovej stránke: http://www.ifpri.org/publication/2009-global-hunger-index. Mongolia Brunei Osobitná správa č. 1/2012 – Účinnosť rozvojovej pomoci Európskej únie v oblasti potravinovej bezpečnosti v subsaharskej Afrike 44 44
45 ANNEX II OVERVIEW OF THE FOOD SECURITY SITUATION IN ETHIOPIA Food insecurity is a persistent problem in Ethiopia. 
45 PRÍLOHA II PREHĽAD SITUÁCIE POTRAVINOVEJ BEZPEČNOSTI V ETIÓPII Nedostatočná potravinová bezpečnosť je v Etiópii pretrvávajúcim problémom.
Despite continuous support from the donor community over the last 20 years, the number of people in need of food assistance increased from 6,7 million in 1994 to 12,6 million in 20101. 
Napriek neustálej podpore darcovskej komunity v posledných 20 rokoch sa počet osôb, ktoré potrebujú potravinovú pomoc, zvýšil zo 6,7 milióna v roku 1994 na 12,6 milióna v roku 20101.
The main causes of food insecurity are the high population growth rate (annual average of 2 million people) which, combined with the reliance on small-size and rain-fed agricultural holdings, results in unsustainable pressure on land2 and soil erosion. 
Hlavnou príčinou nedostatočnej potravinovej bezpečnosti je vysoký prírastok obyvateľstva (ročný priemer vo výške dvoch miliónov osôb), ktorý spolu s odkázanosťou na poľnohospodárstvo závislé od dažďa vykonávané v malom meradle vedie k neudržateľnej záťaži na pôdu2 a k jej erózii.
This in turn reduces agricultural productivity and yields. 
Tým sa následne znižuje poľnohospodárska produktivita a úrodnosť.
Insecurity of land tenure by farmers is another important cause of food insecurity. 
Neistota práva držby pôdy poľnohospodármi ja ďalšou dôležitou príčinou nedostatočnej potravinovej bezpečnosti.
Land is the property of the state and farmers have usufruct rights, which both discourage and hamper access to the loans necessary to undertake productive investments. 
Pôda je vo vlastníctve štátu a poľnohospodári majú užívacie práva, ktoré odrádzajú i bránia prístupu k pôžičkám potrebným na uskutočnenie produktívnych investícií.
Inefficiency of domestic markets and inadequate transport infrastructure pushes up food prices, further hindering access to food. 
Neúčinnosť domácich trhov a nedostatočná dopravná infraštruktúra tlačia ceny potravín vyššie, čo ešte viac zabraňuje prístupu k potravinám.
Furthermore, it also complicates the physical distribution from surplus to deficit production areas, thereby increasing the need for food imports. 
Okrem toho to takisto komplikuje fyzickú distribúciu z oblastí s výrobným prebytkom do oblastí výrobného deficitu, a potreba dovozu potravín sa tak zvyšuje.
While national agricultural production has increased over the last five years3, Ethiopia is still dependent on commercial food imports and food aid. 
Hoci sa celoštátna poľnohospodárska produkcia za posledných päť rokov zvýšila3, Etiópia stále závisí od dovozu komerčných potravín a potravinovej pomoci.
For example, food aid imports averaged 700 000 tonnes over the past decade4. 
Dovoz potravinovej pomoci v poslednom desaťročí napríklad dosahoval priemer 700 000 metrických ton4.
Nevertheless, there are no reliable figures on the national food gap due to significant discrepancies (up to 40 %)4 between the national crop production data published by the Ministry of Agriculture and by the Central Statistical Agency. 
Napriek tomu nie sú k dispozícii spoľahlivé údaje o národnej medzere v zabezpečení potravín v dôsledku významného nesúladu (až 40 %)4 medzi údajmi o celoštátnej produkcii plodín uverejňovaných ministerstvom poľnohospodárstva a ústrednou štatistickou agentúrou.
Ethiopia’s population is currently estimated at 77,5 million people, 85 % of whom depend on agriculture as their primary source of livelihood. 
Súčasná populácia Etiópie sa odhaduje na 77,5 milióna ľudí, z ktorých 85 % závisí od poľnohospodárstva ako hlavného zdroja živobytia.
Agriculture’s contribution to the national gross domestic product (GDP) is 45 % and its development is therefore essential for poverty reduction. 
Podiel poľnohospodárstva na hrubom domácom produkte (HDP) je 45 % a jeho rozvoj je teda základom znižovania chudoby.
Since its first comprehensive strategy for the agricultural sector5, the government of Ethiopia has supported agricultural production and productivity as the main means of attaining food sufficiency and boosting economic growth. 
Od prvej komplexnej stratégie pre odvetvie poľnohospodárstva5 etiópska vláda podporovala poľnohospodársku produkciu a produktivitu ako spôsobu dosiahnutia potravinovej sebestačnosti a oživenia hospodárskeho rasu.
Food security has been a priority under the national poverty reduction strategies. 
Potravinová bezpečnosť bola stanovená ako priorita v národných stratégiách na zníženie chudoby.
The Sustainable Development and Poverty Reduction Paper (PRSP) covering the period 2002–05 recognised the need to improve food availability and access. 
V dokumente o udržateľnom rozvoji a znižovaní chudoby (Sustainable Development and Poverty Re‐ duction Paper – SDPRP) na obdobie 2002 – 2005 sa uznala potreba zlepšovať dostupnosť potravín a prístup k nim.
The PRSP was followed by the Plan for Accelerated Sustained Development to End Poverty (PASDEP), which covered the period 2005–10 and included food security policy as part of its agricultural development policy. 
Po tomto dokumente nasledoval plán zrýchleného udržateľného rozvoja na odstránenie chudoby (PASDEP) na obdobie 2005 – 2010, ktorý zahŕňal politiku potravinovej bezpečnosti ako súčasť stratégie rozvoja poľnohospodárstva.