natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This yield corresponded to unspecified measures in the Commission’s estimates of the 2013 measures; - unlike the Commission, the IMF did not estimate any fiscal measures for 2014. 
Tento výnos zodpovedal bližšie neurčeným opatreniam v odhadoch Komisie týkajúcich sa opatrení na rok 2013, – MMF na rozdiel od Komisie neuskutočnil odhad nijakých fiškálnych opatrení na rok 2014.
Table 4 - Compliance with updated EDP targets 1 Applicable target in bold. 
Tabuľka 4 – Dodržiavanie aktualizovaných cieľov postupu pri nadmernom deficite Príslušný cieľ zvýraznený tučným písmom.
Although Greece did not comply with the nominal fiscal targets, the primary structural balance61 improved significantly. 
Hoci Grécko nedodržalo nominálne fiškálne ciele, primárne štrukturálne saldo61 sa významne zlepšilo.
The overall adjustment exceeded 17 % of GDP in 2009-2015. 
Celková úprava v období rokov 2009 – 2015 prevýšila 17 % HDP.
This reflected Greece’s very deep imbalance in this area at the onset of the crisis. 
Odzrkadľovala tak veľmi hlbokú nerovnováhu Grécka v tejto oblasti na začiatku krízy.
In the context of the adverse macroeconomic situation, overall public debt continued to grow throughout the programme period, despite the fiscal effort made. 
V súvislosti s nepriaznivou makroekonomickou situáciou sa celkový verejný dlh napriek vynaloženému fiškálnemu úsiliu počas celého programového obdobia naďalej zvyšoval.
In 2016, public debt in Greece exceeded 181 % of GDP compared to 126.7 % in 2009 (see Figure 11). 
Grécky verejný dlh v roku 2016 prekročil 181 % HDP v porovnaní so 126,7 % v roku 2009 (pozri graf 11).
The only year when the public debt fell was 2012, owing to the PSI procedure under which private investors were asked to agree to write off 53.5 % of the face value of their Greek government bonds. 
Jediný rok, keď sa verejný dlh znížil, bol rok 2012, a to z dôvodu postupu zapojenia súkromného sektora, v rámci ktorého sa súkromní investori požiadali o súhlas s odpísaním 53,5 % nominálnej hodnoty gréckych štátnych dlhopisov v ich držbe.
second. The strongest contributing factor to the relative increase of the debt was the nominal GDP decline. 
Najsilnejším faktorom, ktorý prispel k relatívnemu zvýšeniu dlhu, bol nominálny pokles HDP.
Figure 11 – Public debt to GDP ratio Source: European Commission. 
Graf 11 – Pomer verejného dlhu k HDP 68 190 180 170 160 150 140 130 120 110 100 177,4 179,7 177,4 181,6 146,2 126,7 172,1 159,6 2011 2012 2009 2010 2013 2014 2015 2016 Zdroj: Európska komisia.
Sustainability of the pension system 115. 
Udržateľnosť dôchodkového systému 115.
One of the key impediments to stabilising the fiscal situation in Greece remains the considerable cost of the pension system. 
Jednou z hlavných prekážok pre stabilizáciu fiškálnej situácie v Grécku ostávajú vysoké náklady na dôchodkový systém.
Successive cuts in pensions reduced the nominal expenditure on pensions by 2.5 billion euros in 2009-2015. 
Postupné znižovanie dôchodkov viedlo k zníženiu nominálnych výdavkov na dôchodky o 2,5 mld. EUR v období rokov 2009 – 2015.
However, due to the GDP decline, the pension costs as a percentage of GDP rose systematically in 2010-2015 thus showing the limited effectiveness of the reforms in terms of sustainable fiscal adjustment. 
Z dôvodu poklesu HDP však náklady na dôchodky ako percentuálny podiel HDP v rokoch 2010 – 2015 sústavne rástli, čo svedčí o obmedzenej účinnosti reforiem z hľadiska udržateľnej fiškálnej úpravy.
In 2016, public expenditure on pensions was the highest in the euro area (over 16 % of Greece’s GDP), while annual state funding of pension-system deficits exceeded 9 % of GDP (the euro-area average was 2.5 %). 
V roku 2016 boli verejné výdavky na dôchodky najvyššie z celej eurozóny (vyše 16 % HDP Grécka), kým ročné financovanie deficitov dôchodkového systému zo štátneho rozpočtu prekročilo 9 % HDP (priemer v krajinách eurozóny bol 2,5 %).
Based on the projections of the 2012 and 2015 Ageing Reports, the pension reforms anchored in the first two programmes are expected to deliver some positive results for the long-term sustainability of Greece’s pensions system. 
Na základe predpovedí správ o starnutí za roky 2012 a 2015 by sa dôchodkovými reformami zakotvenými v prvých dvoch programoch mali dosiahnuť určité pozitívne výsledky vzhľadom na dlhodobú udržateľnosť gréckeho dôchodkového systému.
According to the programme conditionality, Greece should limit the increase in public-sector spending on pensions over the 2010-2060 period to under 2.5 percentage points of GDP. 
Podľa podmienok programu by Grécko malo obmedziť zvyšovanie výdavkov verejného sektora na dôchodky v období rokov 2010 až 2060 na menej než 2,5 percentuálneho bodu HDP.
In light of the 2015 Ageing Report, pension reforms are expected to result in an overall decrease in public spending on pensions by 1.9 percentage points; a better performance than the programme target. 
Vzhľadom na správu o starnutí za rok 2015 by výsledkom dôchodkových reforiem malo byť celkové zníženie verejných výdavkov na dôchodky o 1,9 percentuálneho bodu, čo znamená, že výkonnosť prekonala programový cieľ.
However, they are projected to remain at the very high level of 14.3 % of the GDP in 2060. 67 
Predpokladalo sa však, že verejné výdavky ostanú v roku 2060 na veľmi vysokej úrovni 14,3 % HDP.
Restoring financial stability 117. 
Obnova finančnej stability 117.
The extent to which financial sector reforms are successful depends also on factors external to the programmes. 
Miera, do akej budú reformy finančného sektora úspešné, závisí aj od faktorov mimo programov.
However, based on a range of indicators, it is possible to evaluate general developments in the banking sector throughout the programmes and thus establish how far their broad objectives have been achieved. 
Na základe širokého okruhu ukazovateľov je však možné vyhodnotiť všeobecný vývoj v bankovom sektore v rámci programov, a tak určiť, do akej miery boli dosiahnuté ich široké ciele.
The key aspects to be considered in this analysis are solvency, credit risk and asset quality, liquidity and profitability; these indicators were also in the spotlight of the programme conditions and the bank restructuring plans approved by the Commission. 
Kľúčové aspekty, ktoré treba v tejto analýze zohľadniť, sú platobná schopnosť, úverové riziko a kvalita aktív, likvidita a rentabilita. Tieto ukazovatele boli aj v centre záujmu podmienok programu a reštrukturalizačných plánov bánk schválených Komisiou.
Solvency 118. 
Platobná schopnosť 118.
Largely due to extensive programme funding (31.9 billion euros) and the sector’s restructuring, Greek banks’ capital ratios have improved considerably in line with international trends since the global crisis. 
Podiely kapitálu gréckych bánk sa v súlade s medzinárodným vývojom od globálnej krízy značne zlepšili, a to prevažne z dôvodu značných finančných prostriedkov programu (31,9 mld. EUR) a reštrukturalizácie sektora.
Therefore, the main capital ratio (Common Equity Tier 1) was raised to 17 % by 2016, i.e. above the EU average of 14.2 % and the pre-crisis level (see Annex X). 
Hlavný podiel kapitálu (podiel vlastného kapitálu Tier 1) sa teda do roku 2016 zvýšil na 17 %, t. j. nad priemer EÚ 14,2 % a nad úroveň spred začiatku krízy (pozri prílohu X).
However, the high level of tax claims against the Greek state and non-performing loans remained a concern for the banks’ solvency. 
Problémom pre platobnú schopnosť bánk však ostala vysoká úroveň daňových pohľadávok voči Grécku a nesplácaných úverov.
Credit risk and asset quality 119. 
Úverové riziko a kvalita aktív 119.
Over the programme period, the credit ratings of the four largest Greek banks declined significantly, with a drop to ‘default’ status in 201562. 
Počas programového obdobia výrazne klesol úverový rating štyroch najväčších gréckych bánk, pričom v roku 2015 dosiahol stav „platobnej neschopnosti“62.
Despite completion of the third recapitalisation which strengthened banks’ capital adequacy, all bank ratings remained in the non-investment grade63 range during 2016. 
Napriek dokončeniu tretej rekapitalizácie, ktorou sa posilnila kapitálová primeranosť bánk, ostali všetky bankové ratingy počas roku 2016 v pásme neinvestičného stupňa63.
With regard to asset quality, Greek banks entered the global crisis in 2008 with outstanding NPLs totalling 5.5 % of the total loan portfolio (7 % in 2009), i.e. significantly higher than the euro area average. 
Pokiaľ ide o kvalitu aktív, grécke banky vstúpili do celosvetovej krízy v roku 2008 s nevyrovnanými nesplácanými úvermi v celkovej výške 5,5 % celkového úverového portfólia (7 % v roku 2009), t. j. s výrazne vyššou úrovňou nevyrovnaných nesplácaných úverov, než bol priemer eurozóny.
Due to the unprecedented economic recession, the 62 63 68 Moody’s: Caa3, Fitch: RD (restricted default), S&P: SD (selective default). 
V priebehu programov sa z dôvodu nebývalej hospodárskej recesie, následného zvýšenia nezamestnanosti a neriešených strategických zlyhaní dlžníkov prudko zvýšili nesplácané úvery.
In 2016 - based on a broader definition - non-performing exposures reached the highest level in the EU (45.9 %) and were nine times higher than the EU average (5.1 %; see Annex X). 
V roku 2016 (na základe širšieho vymedzenia) dosiahli nesplácané expozície najvyššiu úroveň v EÚ (45,9 %) a boli deväťkrát vyššie než priemer EÚ (5,1 %; pozri prílohu X).
Liquidity 121. 
Likvidita 121.
Since the first programme, Greek banks have been asked to reduce their reliance on central bank borrowing (i.e. the Eurosystem) as their liquidity situation was already strained. 
Od prvého programu sa od gréckych bánk žiadalo, aby znížili svoju závislosť od pôžičiek z centrálnej banky (t. j. od Eurosystému), pretože ich likvidná situácia bola už tak napätá.
In this context, the first programme did not succeed in reducing dependency on central bank borrowing, while the second and third programmes did. 
V tejto situácii prvý program pri znižovaní závislosti od požičiavania z centrálnej banky neuspel, ale druhý a tretí program už boli úspešné.
Nevertheless, in 2016 Greek banks continued to face tight liquidity conditions as their reliance on central bank funding remained well above the 2009 level (see Table 5); although it was lower than the mid-2015 peak (150 billion euros). 
Napriek tomu grécke banky boli v roku 2016 naďalej vystavené prísnym podmienkam likvidity, keďže ich závislosť od financovania centrálnou bankou ostala výrazne nad úrovňou z roku 2009 (pozri tabuľku 5), i keď bola menšia než v polovici roku 2015, keď vyvrcholila (150 mld. EUR).
As regards standard sources of liquidity, in 2016 there was no evidence of a sustained return of deposits (almost half in comparison with 2009, from 238 billion euros to 121 billion euros) and domestic banks still had limited access to other funding sources. 
Pokiaľ ide o bežné zdroje likvidity, v roku 2016 neexistoval nijaký náznak udržateľnej návratnosti vkladov (takmer polovica v porovnaní s rokom 2009, z 238 miliárd po 121 mld. EUR) a domáce banky mali stále obmedzený prístup k ostatným zdrojom financovania.
Table 5 - Greek banks’ funding profile (in billion euros) 69 Central bank borrowing 2009 49.7 2010 97.7 2011 128.7 2012 121.2 2013 73.0 2014 56.0 2015 107.6 2016 66.6 Private-sector deposits 237.5 209.6 174.2 161.5 163.3 160.3 123.4 121.4 Source: Bank of Greece. 
Tabuľka 5 – Profil financovania gréckych bánk (mld. EUR) 70 Pôžičky z centrálnej banky 2009 49,7 2010 97,7 2011 128,7 2012 121,2 2013 73,0 2014 56,0 2015 107,6 2016 66,6 Vklady súkromného sektora 237,5 209,6 174,2 161,5 163,3 160,3 123,4 121,4 Zdroj: Grécka centrálna banka.
Profitability 122. 
Rentabilita 122.
The programme policies that were put in place attempted to improve bank profitability through in-depth consolidation and restructuring. 
Programové politiky, ktoré boli zavedené, predstavovali pokus zvýšiť rentabilitu bánk prostredníctvom hĺbkovej konsolidácie a reštrukturalizácie.
By considerably reducing staff numbers and branches, domestic banks significantly improved their cost-to-income ratio (51.9 %, compared to an EU average of 65.7 % as of 2016) and operating expenses. 
Domáce banky výrazným znížením počtu zamestnancov a pobočiek výrazne zlepšili svoj pomer nákladov a výnosov (51,9 % v porovnaní s priemerom EÚ vo výške 65,7 % v roku 2016) a svoje prevádzkové náklady.
However, on a consolidated basis they remained loss-makers for most of the above period and their 70 performance in relation to a number of profitability indicators was still among the worst in the EU (see Annex X). 
Na konsolidovanom základe však väčšinu uvedeného obdobia ostali stratové a ich výkonnosť v súvislosti s počtom ukazovateľov rentability patrila stále medzi najhoršie v EÚ (pozri prílohu X).
Overall, the programmes were unable to avert a sharp deterioration in Greek banks’ balance sheets, primarily due to adverse macroeconomic and political developments. 
Celkovo programy nedokázali odvrátiť prudké zhoršenie súvah gréckych bánk primárne z dôvodu nepriaznivého makroekonomického a politického vývoja.
The intermediary role of banks was undermined and the channels for financing the real economy were both restricted 64 and costly. 
Sprostredkovateľská úloha bánk bola oslabená a postupy na financovanie reálnej ekonomiky boli obmedzené64 aj nákladné.
Reviving growth 124. 
Oživenie rastu 124.
Following its integration with the Euro area in 2001, Greece enjoyed a period of very high economic growth, but suffered significant losses in competiveness at the same time. 
Po svojej integrácii do eurozóny v roku 2001 sa Grécko tešilo z obdobia veľmi vysokého hospodárskeho rastu, súčasne však utrpelo významné straty v oblasti konkurencieschopnosti.
Correcting structural imbalances and barriers to competitiveness was therefore one of the programmes’ objectives, the aim being to restore sustainable growth in the long term and thus facilitate fiscal adjustment. 
Náprava štrukturálnych nerovnováh a prekážok pre konkurencieschopnosť preto bola súčasťou cieľov programov, pričom zámerom bola dlhodobá obnova udržateľného rastu, čím sa mala uľahčiť fiškálna úprava.
This objective was not achieved, in the sense that Greece faced a protracted and exceptionally deep recession with serious consequences for the labour market. 
Tento cieľ sa nedosiahol vzhľadom na to, že Grécko stálo pred zdĺhavou a mimoriadne hlbokou recesiou s vážnymi dôsledkami pre trh práce.
Key macroeconomic indicators performed systematically worse than the programmes had assumed (see Annex XI). 
Výkonnosť kľúčových makroekonomických ukazovateľov bola systematicky horšia, než sa predpokladalo v programoch (pozri prílohu XI).
Economic growth and its context 125. 
Hospodársky rast a jeho kontext 125.
The Greek economy did not return to growth as quickly as other Euro area member states, including those which benefited from financial support programmes (e.g. Ireland and Portugal). 
Grécke hospodárstvo sa nevrátilo k rastu tak rýchlo ako iné členské štáty eurozóny vrátane krajín, ktoré využívali programy finančnej podpory (napr. Írsko a Portugalsko).
Certain weaknesses in the programmes’ design and implementation (see Part II) were not conducive to facilitating recovery, but the macroeconomic situation was also due to a number of external factors and the depth of imbalances accumulated prior to the crisis. 
Určité nedostatky v návrhu a realizácii programov (pozri časť 2) neboli vhodné na uľahčenie 64 71 Výška splatných úverov v súkromnom sektore klesla od roku 2009 do roku 2016 o 21,9 %.
The programmes failed to meet their growth objectives; however, we do not know what the macroeconomic scenario would have been without the programmes. 
Programy nesplnili svoje ciele v oblasti rastu, nevieme však, aký makroekonomický scenár by nastal nebyť programov.
The Greek economy consistently underperformed when compared with the growth objectives on which the macroeconomic projections were based. 
Hospodárstvo Grécka neustále zaostávalo za cieľmi v oblasti rastu, z ktorých vychádzali makroekonomické prognózy.
Greece’s economy shrank by over a quarter. 
V rokoch 2009 až 2016 sa jeho hospodárstvo zmenšilo viac než o štvrtinu.
Actual GDP growth in 2011 and 2012 was lower than the initial programme forecast (May 2010) by 6.5 p.p. and 8.4 p.p., respectively (see Figure 12). 
Skutočný rast HDP v rokoch 2011 a 2012 bol nižší než v počiatočnej prognóze programu (máj 2010), a to o 6,5 percentuálneho bodu v roku 2011 a 8,4 percentuálneho bodu v roku 2012 (pozri graf 12).
Although the forecast projected a return to positive growth in 2012, this actually occurred in 2014 and only for one year. 
Hoci sa v prognóze predpokladal návrat ku kladnému rastu v roku 2012, k tomuto vývoju v skutočnosti došlo v roku 2014 a len na jeden rok.
The Greek economy also underperformed compared to the forecasts of March 2012 and April 2014, although the discrepancies were significantly smaller. 
Grécke hospodárstvo zaostávalo aj za prognózami z marca 2012 a apríla 2014, hoci nezrovnalosti boli podstatne menšie.
Figure 12 - GDP growth in Greece and the Euro area (%) 71 4.0 2.0 0.0 -2.0 -4.0 -6.0 -8.0 -10.0 2.1 2.1 0.4 -3.2 -2.0 -4.0 -4.3 -5.5 -2.6 Greece 1st EAP projection 2nd EAP projection Euro area 1.1 -0.2 0.0 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 -7.3 -9.1 Source: EAPs, Eurostat. 
Graf 12 – Rast HDP v Grécku a eurozóne (%) 72 4,0 2,0 0,0 -2,0 -4,0 -6,0 -8,0 -10,0 2,1 2,1 1,1 0,4 -3,2 -7,3 -9,1 -0,2 0,0 -2,0 -2,6 Grécko Prognóza 1. EAP Prognóza 2. EAP Eurozóna -4,0 -4,3 -5,5 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Zdroj: Programy makroekonomických úprav, Eurostat.
During the programme period (up to 2015), Greece consistently achieved positive export growth, although this followed a deep export contraction in 2009. 
Grécko v programovom období (do roku 2015) neustále dosahovalo pozitívny rast vývozu, hoci tento rast nasledoval po hlbokom poklese vývozu v roku 2009.
Compared to the programme forecast, exports generally underperformed, but the deviation was smaller than in the GDP forecast. 
Vývoz za prognózou programu vo všeobecnosti zaostával, odchýlka však bola menšia než v prognóze HDP.
In 2013, exports were at their 2008 level, whereas imports fell by 30 % over the same period which allowed Greece to achieve external re-balancing. 
V roku 2013 sa vývoz nachádzal na úrovni z roku 2008, kým dovoz v rovnakom období klesol o 30 %, čo Grécku umožnilo obnoviť vonkajšiu rovnováhu.
The recovery of exports as of 2010, however, cannot be fully attributed to the programmes’ reforms. 
Obnovenie vývozu v roku 2010 však nemožno plne prisúdiť programovým reformám.
Some relevant sectors such as tourism, benefited from internal 
Niektoré relevantné sektory, napr. cestovný ruch, mali prospech z vnútornej devalvácie.
devaluation. However, sectoral analysis shows that Greek exports are also influenced by sectors not affected by domestic prices and wages65 (e.g. oil products and maritime transport), whose performance reflect trends on global markets rather than an improvement in domestic competitiveness (see Annex XI). 
Zo sektorovej analýzy však vyplýva, že grécky vývoz ovplyvňujú aj sektory, na ktoré nemajú vplyv domáce ceny a mzdy65 (napr. ropné produkty a námorná doprava), ktorých výkonnosť odzrkadľuje skôr trendy na globálnych trhoch než zlepšenie domácej konkurencieschopnosti (pozri prílohu XI).
Prices and unemployment 129. 
Ceny a nezamestnanosť 129.
Price levels did not develop in line with the programme’s projections. 
Úroveň cien sa nevyvíjala v súlade s predpoveďami programu.
The initial forecast (May 2010) significantly underestimated inflation for 2010-2011 (also due to the impact of tax measures) and did not anticipate deflation in 2013-2014 (see Annex XI). 
V počiatočnej prognóze (z mája 2010) sa významne podcenila inflácia na roky 2010 – 2011 (a to aj z dôvodu vplyvu daňových opatrení) a nepredvídala sa v nej deflácia v rokoch 2013 – 2014 (pozri prílohu XI).
Discrepancies between actual and forecast price developments persisted later in the programme, but became smaller. 
Nezrovnalosti medzi skutočným a predpovedaným vývojom cien pretrvali do neskoršej fázy programu, boli však menšie.
In line with the deeper-than-expected economic downturn, the labour market significantly underperformed when compared with the initial programme assumptions (see Figure 13). 
V súlade s hlbším hospodárskym poklesom, než s predpokladalo, trh práce značne zaostával za počiatočnými predpokladmi programu (pozri graf 13).
Unemployment peaked at 27.5 % in 2013, even though it was initially projected to peak at 15.2 % in 2012. 
Nezamestnanosť dosiahla maximálnu úroveň 27,5 % v roku 2013, hoci sa s jej vyvrcholením počítalo v roku 2012 na úrovni 15,2 %.
Unemployment also rose above the level projected in subsequent forecasts. 
Nezamestnanosť sa zvýšila aj nad úroveň predpokladanú v neskorších prognózach.
The unemployment rate for the under-25s peaked at almost 60 % in 2013, but fell significantly to under 50 % in the following two years (see Annex XI). 
Miera nezamestnanosti osôb do 25 rokov dosiahla v roku 2013 takmer 60 %, v nasledujúcich dvoch rokoch však výrazne klesla pod 50 % (pozri prílohu XI).
72 65 With the notable exception of tourism, which benefited from internal devaluation. 
73 65 Dôležitú výnimku predstavoval cestovný ruch, ktorý ťažil z vnútornej devalvácie.
Figure 13 - Unemployment level v. programme forecast (%) Source: Eurostat and Greek Economic Adjustment Programmes. 
Graf 13 – Miera nezamestnanosti v protiklade k prognóze programu (%) Zdroj: Eurostat a programy makroekonomických úprav pre Grécko.
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS Management of the Economic Adjustment Programmes for Greece 131. 
ZÁVERY A ODPORÚČANIA Správa programov makroekonomických úprav pre Grécko 131.
The first Greek Economic Adjustment Programme was designed in a situation of extreme urgency and the management of all three programmes was impacted by political and economic uncertainties. 
Prvý program makroekonomických úprav pre Grécko bol navrhnutý v situácii extrémnej nevyhnutnosti a správu všetkých troch programov ovplyvnili politické a hospodárske neistoty.
The Commission was just one of several partners involved in the process as it was bound by the political guidance of the Eurogroup, and approval of the programmes required agreement between the Greek authorities and all Institutions representing lenders (the IMF, the Commission, the ECB, and the ESM under the third programme; see Introduction, paragraphs 22 to 23 and 31 to 32). 
Komisia bola iba jedným z niekoľkých partnerov zapojených do procesu, keďže bola viazaná politickými usmerneniami Euroskupiny a schválenie programov si vyžadovalo dohodu medzi gréckymi orgánmi a všetkými inštitúciami zastupujúcimi veriteľov (MMF, Komisia, ECB a v rámci tretieho programu EMS; pozri úvod, body 22 až 23 a 31 až 32).
The Commission established programme management procedures almost one year after the launch of the first Greek programme. 
Komisia zaviedla postupy na správu programov takmer rok po začiatku prvého gréckeho programu.
The procedures stipulated internal arrangements for information and approval flows at the Commission and Council and with programme partners, but provided no guidelines on the actual design of the programmes, for example in terms of the scope and level of detail of conditions (see paragraphs 24 to 25). 
V postupoch sa stanovujú interné mechanizmy tokov informácií a schvaľovania v Komisii a Rade a s programovými partnermi, neobsahujú však usmernenia k samotnému návrhu programov, napríklad z hľadiska rozsahu a úrovne podrobnosti podmienok (pozri body 24 až 25).
In the early stages of the programming process, some conditions were vague and did not specify any concrete actions. 
V počiatočnom štádiu tvorby programov boli niektoré podmienky neurčité a neboli v nich stanovené konkrétne opatrenia.
Conditions became clearer in the second programme, when their number and level of detail increased. 
Podmienky boli v druhom programe jasnejšie, keď sa zvýšil ich počet a úroveň podrobnosti.