natgillin/translations-raw huggingface dataset:
23 THE MEMBER STATE AUTHORITIES WERE PRIMARILY RESPONSIBLE FOR THE DELAYS INCURRED BUT THE COMMISSION ALSO CAUSED DELAYS ... 
23 PRIMÁRNU ZODPOVEDNOSŤ ZA OMEŠKANIA MALI ORGÁNY ČLENSKÝCH ŠTÁTOV, ALE OMEŠKANIA SPÔSOBILA AJ KOMISIA...
With regard to the 40 programmes reviewed, in 35 % of cases delays were mainly the responsibility of the Member States and in 39 % the responsibility was shared. 
V 35 % prípadov zo 40 kontrolovaných programov mali zodpovednosť za omeškania najmä členské štáty a v 39 % bola táto zodpovednosť spoločná.
In a further 5 % of cases, the responsibility lay mainly with the Commission. 
V ďalších 5 % prípadov nesie zodpovednosť najmä Komisia.
In 21 % of cases, there were prompt reactions from both sides. 
V 21 % prípadov reagovali obe strany ihneď.
Some authorities in the Member States accepted the deficiencies and agreed to take the required actions. 
Niektoré orgány v členských štátoch akceptovali nedostatky a súhlasili s prijatím potrebných opatrení.
Other authorities contested the deficiencies and only started to take action after it became clear that the Commission maintained its position (see Box 6). 
Iné orgány vzniesli námietku k nedostatkom a opatrenia prijali až po tom, čo bolo zrejmé, že Komisia svoje stanovisko nezmení (pozri rámček 6).
The Commission was sometimes slow in forwarding the result of its audits to the Member State authorities. 
Komisia sa niekedy neponáhľala so zasielaním výsledku svojich auditov orgánom členských štátov.
For 16 % of the audits carried out by the Commission on the 40 programmes, this took approximately one year while the deadline set internally by the Commission is 3 months or 9 weeks after the audit, depending on the DG (see paragraph 30 (b)). 
V 16 % auditov 40 programov, ktoré vykonala Komisia, predstavovala táto lehota približne jeden rok, pričom lehota stanovená interne Komisiou je tri mesiace alebo deväť týždňov po audite podľa príslušného generálneho riaditeľstva (pozri bod 30 písm. b)).
BOX 6 EXAMPLES OF DIFFICULT COOPERATION BETWEEN THE COMMISSION AND MEMBER STATE AUTHORITIES The Commission had identified several deficiencies in its audits of mid-2006 with regard to a number of programmes (such as Southern and Eastern Region) in one Member State (Ireland). 
RÁMČEK 6 PRÍKLADY ZLOŽITEJ SPOLUPRÁCE MEDZI KOMISIOU A ORGÁNMI ČLENSKÝCH ŠTÁTOV Komisia pri svojich auditoch z polovice roka 2006 zistila viacero nedostatkov týkajúcich sa niekoľkých programov (napr. južná a východná oblasť) v jednom členskom štáte (Írsko).
The competent authorities in the Member State had taken the lead role in the action plan and it was difficult — sometimes impossible — for the Commission to obtain the requested information. 
Príslušné orgány členského štátu mali hlavnú úlohu v akčnom pláne a pre Komisiu bolo zložité (niekedy nemožné) získať požadované informácie.
The corrective actions were still to be finalised at closure of the programme. 
Pri ukončovaní programu bolo ešte potrebné dokončiť nápravné opatrenia.
For another programme (Sardinia), the Member State authorities contested the corrective actions requested by the Commission. 
V súvislosti s ďalším programom (Sardínia) vzniesli orgány členského štátu námietku proti nápravným opatreniam požadovaným Komisiou.
The Commission maintained its position in several subsequent letters. 
Komisia trvala na svojom stanovisku vo viacerých následných listoch.
It was only 20 months after the first request that the Member State authorities accepted the Commission’s point of view for 25 out of 33 corrective actions. Special Report No 3 / 2012 – Structural Funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States' management and control systems? 
Orgány členského štátu v 25 prípadoch z 33 nápravných opatrení akceptovali stanovisko Komisie až po 20 mesiacoch od prvej žiadosti. Osobitná správa č. 3/2012 – Štrukturálne fondy: Vyriešila Komisia úspešne nedostatky zistené v systémoch riadenia a kontroly členských štátov?
With regard to the 40 programmes reviewed, a pre-suspension letter was sent in 60 % of cases, on average 16 months after the identification of the deficiencies. 
List o predbežnom pozastavení platby týkajúci sa 40 kontrolovaných programov bol v 60 % prípadov zaslaný v priemere 16 mesiacov po určení nedostatkov.
A suspension decision was taken in 10 % of cases. 
Rozhodnutie o pozastavení platby bolo prijaté v 10 % prípadov.
Finally, in several cases the Commission could not send such a letter or take a suspension decision anymore as there were no further payments to be made before the closure process. 
Napokon, v niektorých prípadoch už Komisia nemohla zaslať takýto list ani prijať rozhodnutie o pozastavení platby, keďže do procesu ukončovania programov už nemali byť uskutočnené žiadne ďalšie platby.
Considering the small number of suspension decisions in the sample, it is not possible to conclude whether and to what extent such decisions would have speeded up the process. ... 
Vzhľadom na malý počet rozhodnutí o pozastavení platby vo vzorke nie je možné vyvodiť záver o tom, či a do akej miery by takéto rozhodnutia celý proces urýchlili. ...
AND SOME ACTIONS HAVE BEEN TAKEN BY THE COMMISSION TO REDUCE THIS TIME 40. 
A NIEKTORÉ OPATRENIA PRIJATÉ KOMISIOU UMOŽNILI SKRÁTIŤ TENTO ČAS 40.
Under its action plan of 2008 (see paragraph 16), the Commission endeavoured to meet a target of 24 months from the identification of deficiencies to the conclusion of suspension/financial correction procedures. 
V súlade s akčným plánom Komisie z roku 2008 (pozri bod 16) sa Komisia usilovala o splnenie cieľa 24 mesiacov od zistenia nedostatkov až po vyvodenie záveru o postupe pozastavenia platby či uplatnenia finančných korekcií.
It was, however, too late for this target to have a significant impact on the average time necessary for implementing corrective actions in the 2000–06 programming period. 
Bolo však už príliš neskoro na to, aby tento cieľ výrazne ovplyvnil priemerný čas potrebný na vykonanie nápravných opatrení v programovom období 2000 – 2006.
The regulation for the 2007–13 period makes it possible to interrupt payments and to decide on a financial correction without preliminary suspension proceedings. 
Podľa nariadenia vzťahujúceho sa na obdobie 2007 – 2013 je možné prerušiť platby a rozhodnúť o finančnej korekcii bez predbežných postupov o pozastavení.
The Commission’s expectation is that this will encourage Member State authorities to react rapidly when problems are identified. It is also to be noted that, as the purpose of an interruption or a suspension is to prevent any irregular payments by the Commission until corrective actions for the deficiencies identified are implemented, it is likely to have a positive impact on the annual error rates as reported by the Court. 
Komisia očakáva, že orgány členských štátov to podporí v tom, aby ihneď reagovali na zistené problémy. Takisto je potrebné upozorniť, že vzhľadom na to, že cieľom prerušenia alebo pozastavenia platieb je predísť nesprávnym platbám, je pravdepodobné, že to bude mať pozitívny dosah na ročnú mieru chybovosti, ktorú predkladá Dvor audítorov.
24 Special Report No 3 / 2012 – Structural Funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States' management and control systems? DID THE COMMISSION HAVE SUFFICIENT ASSURANCE WHEN IT CONCLUDED THAT DEFICIENCIES HAD BEEN REMEDIED? 
3/2012 – Štrukturálne fondy: Vyriešila Komisia úspešne nedostatky zistené v systémoch riadenia a kontroly členských štátov? MALA KOMISIA DOSTATOČNÚ ISTOTU, KEĎ DOSPELA K ZÁVERU O NÁPRAVE NEDOSTATKOV?
BACKGROUND AND AUDIT CRITERIA 42. 
ZÁKLADNÉ INFORMÁCIE A KRITÉRIÁ AUDITU 42.
When the Commission concludes that significant deficiencies have been satisfactorily addressed (which was the case for 87 % of the sample of 40 programmes reviewed, see paragraph 34) this should be based on robust evidence concerning the corrective actions taken. 
Keď Komisia dospeje k záveru, že závažné nedostatky boli uspokojivo vyriešené (týkalo sa to 87 % vzorky 40 kontrolovaných programov, pozri bod 34), mala by vychádzať zo spoľahlivých dôkazov o prijatých nápravných opatreniach.
These actions took the form of: (a) financial corrections required on the basis of an assessment of the extent of error in the expenditure already declared; and (b) improvements in the systems to make them effective in preventing or otherwise identifying and correcting irregular expenditure. 
Boli to opatrenia vo forme: a) finančných korekcií požadovaných na základe posúdenia rozsahu chýb v už deklarovaných výdavkoch; b) zlepšení v systémoch, aby boli účinné pri predchádzaní nesprávnym výdavkom alebo inom zisťovaní a ich náprave.
The Court examined whether the Commission: (a) had sufficient assurance that appropriate financial corrections had been implemented and that the systems were improved to avoid a repetition of similar errors; (b) assessed that the successor programmes were free of significant deficiencies in the 2007–13 programming period. 
Dvor audítorov skúmal, či Komisia: a) má dostatočnú istotu, že sa vykonali náležité finančné korekcie a že systémy boli zlepšené, aby sa predišlo opakovaniu podobných chýb; b) usudzuje, že nástupnícke programy neobsahujú závažné nedostatky v programovom období 2007 – 2013.
VARIOUS WAYS FOR THE COMMISSION TO OBTAIN ASSURANCE 44. 
KOMISIA ZÍSKAVA ISTOTU RÔZNYMI SPÔSOBMI 44.
The Commission has various means to obtain assurance that the corrective actions were satisfactorily implemented. 
Komisia má rozličné spôsoby získavania istoty o tom, že nápravné opatrenia boli uspokojivo vykonané.
The Commission can obtain assurance through carrying out follow-up audits. 
Komisia môže získať istotu vykonaním následných auditov.
Otherwise, it can rely on statements/commitments made by the Member State authorities or make an assessment on the basis of supporting documentation provided by the Member State authorities. 
Okrem toho sa môže spoliehať i na výkazy/záväzky orgánov členských štátov alebo môže vykonať hodnotenie na základe podporných dokumentov, ktoré poskytujú orgány členských štátov.
Supporting documentation may include a description of the methodology used for sample selection and additional verifications, updated checklists and reports on individual checks carried out. 
Podporné dokumenty môžu zahŕňať opis metodiky používanej pri výbere vzorky a dodatočné overovanie, aktualizované kontrolné zoznamy a správy o jednotlivých vykonaných kontrolách.
These methods can be combined. 
Tieto metódy možno kombinovať.
These sources do not necessarily provide the same degree of assurance. 
Tieto zdroje nevyhnutne neposkytujú rovnaký stupeň istoty.
This is demonstrated by the fact that, when the Commission used follow-up audits to check the reliability of statements made and results of checks carried out by Member State authorities, it ended with a positive conclusion in only 22 % of the cases after the first follow-up audit. 
To dokazuje i skutočnosť, že keď Komisia využila následné audity na kontrolu spoľahlivosti výkazov a výsledkov kontrol vykonávaných orgánmi členských štátov, dospela po prvom následnom audite ku kladnému záveru len v 22 % prípadov.
In all other cases, the Commission had to ask for further corrective actions and, for some, carried out further follow-up audits. 
Vo všetkých ostatných prípadoch musela požiadať o vykonanie ďalších nápravných opatrení a pri niektorých vykonala ďalšie následné audity.
The Commission has to consider the resources necessary to obtain potentially more reliable evidence: the human resources and time needed are much greater for a follow-up audit than when the assessment is based on supporting documentation or statements provided by Member States (see example in Box 7). 
Komisia musí brať do úvahy zdroje potrebné na získanie potenciálne spoľahlivých dôkazov: pri následnom audite sú potrebné omnoho väčšie ľudské zdroje a viac času než pri hodnotení, ktoré sa zakladá na podpornej dokumentácii alebo výkazoch poskytnutých členskými štátmi (pozri príklad v rámčeku 7).
As a consequence, the Commission has to perform a balancing act between the degree of assurance it wants to obtain and the degree of reliance it decides to place on Member State authorities on the basis of a risk analysis. 
V dôsledku toho musí Komisia nastoliť rovnováhu medzi mierou istoty, ktorú chce získať, a mierou dôvery, ktorú sa rozhodne dať orgánom členského štátu na základe analýzy rizika.
Nevertheless, follow-up audits were carried out before concluding that corrective actions were satisfactorily implemented: this was the case for 89 % of the sampled programmes managed by the Regional Policy DG and 47 % of those for the Employment, Social Affairs and Inclusion DG. 
Následné audity boli jednako vykonané pred prijatím záveru o uspokojivej implementácii nápravných opatrení: týkalo sa to 89 % programov zo vzorky, ktoré riadilo GR pre regionálnu politiku, a 47 % programov, ktoré riadilo GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie.
26 BOX 7 EXAMPLE OF RISK INCURRED WHEN A FINDING IS CLOSED ON THE BASIS OF A COMMITMENT/STATEMENT BY A MEMBER STATE AUTHORITY For one programme (East of Scotland), the Commission had noted that the Article 13 reports had not provided any conclusion with regard to the systemic nature — or not — of the errors. 
26 RÁMČEK 7 PRÍKLAD RIZIKA, KTORÉ VZNIKÁ V PRÍPADE, ŽE ZISTENIE JE UZAVRETÉ NA ZÁKLADE ZÁVÄZKU/VYHLÁSENIA ORGÁNU ČLENSKÉHO ŠTÁTU Komisia v prípade jedného programu (východné Škótsko) poukázala na to, že zo správ podľa článku 13 nebol vyvodený žiaden záver o tom, či chyby sú alebo nie sú systémovej povahy.
The point was closed in 2009 on the basis of the commitment by the Member State authorities that any systemic issues would be identified. 
Tento bod bol uzavretý v roku 2009 na základe záväzku orgánov členského štátu identifikovať všetky systémové otázky.
The winding-up declaration, however, did not provide any information on the nature of the errors but merely states that all systemic weaknesses identified were effectively addressed. 
Vyhlásenie o ukončení pomoci však neposkytlo žiadne informácie o druhu chýb, uvádzalo sa v ňom len, že všetky zistené systémové nedostatky boli účinne vyriešené.
Subsequently in 2011, the Commission carried out a closure audit including the examination of the treatment of systemic issues. Special Report No 3 / 2012 – Structural Funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States' management and control systems? 
Následne v roku 2011 vykonala Komisia audit ukončovania programov vrátane preskúmania riešenia systémových otázok. Osobitná správa č. 3/2012 – Štrukturálne fondy: Vyriešila Komisia úspešne nedostatky zistené v systémoch riadenia a kontroly členských štátov?
27 FINANCIAL CORRECTIONS ADOPTED FOR MOST PROGRAMMES ... 
27 FINANČNÉ KOREKCIE PRIJATÉ PRE VÄČŠINU PROGRAMOV...
The expenditure processed by deficient systems and declared to the Commission was cleared in the majority of cases by financial corrections. 
Výdavky, ktoré boli spracované pomocou chybných systémov a boli deklarované Komisii, boli vo väčšine prípadov zúčtované prostredníctvom finančných korekcií.
There are three types of financial corrections19: (a) corrections where a specific quantification is made as the extent of error is identifiable at project level (hereafter called ‘quantifiable corrections’); (b) corrections based on extrapolation are applied when the population of projects affected by certain type(s) of errors can be identified and the error can be quantified but it is not possible to check the whole population due to the high number of projects; (c) flat-rate corrections for system failures or for projects not complying with public procurement rules are applied when the impact of the error cannot be quantified. 
Existujú tri druhy finančných korekcií 19: a) korekcie, pri ktorých sa robí konkrétne vyčíslenie, keďže rozsah chyby je identifikovateľný na úrovni projektu (ďalej len„vyčísliteľná korekcia“; b) korekcie vychádzajúce z extrapolácie sa uplatňujú, keď možno určiť celkový súbor projektov ovplyvnených určitým druhom/určitými druhmi chýb a chybu možno vyčísliť, ale pre veľký počet projektov nie je možné skontrolovať celý celkový súbor; c) paušálne korekcie pri systémových chybách alebo projektoch, ktoré nie sú v súlade s pravidlami verejného obstarávania, sa uplatňujú, keď nie je možné vyčísliť dosah chyby.
Corrections that are based on an extrapolation are made by applying the error rate established on a sample of projects to the whole population of projects affected by this deficiency. 
Korekcie, ktoré vychádzajú z extrapolácie, sa robia uplatnením miery chybovosti založenej na vzorke projektov na celý celkový súbor projektov, na ktorý sa táto chyba vzťahuje.
Flat-rate corrections for system failures are made by applying a percentage to the expenditure that was processed by deficient systems. 
Paušálne korekcie pri systémových chybách sa robia uplatnením percentuálnej sadzby na výdavky, ktoré boli spracované prostredníctvom chybných systémov.
They generally relate to the expenditure declared up to the moment the system deficiencies were remedied. 
Spravidla sa týkajú výdavkov deklarovaných k momentu nápravy nedostatkov systémov.
The percentage to be applied, as determined in the guidelines of the Commission, depends on the seriousness of the deficiencies. 
Použitá percentuálna sadzba určená v súlade s usmerneniami Komisie závisí od závažnosti nedostatkov.
19 Guidelines on the principles, criteria and indicative scales to be applied by Commission departments in determining financial corrections under Article 39(3) of Regulation (EC) No 1260/1999 and, concerning public procurement, document COCOF 07/0037/03, final version of 29 November 2007. 
19 Usmernenia k uplatňovaniu zásad, kritérií a orientačných pokynov Komisiou pri stanovovaní finančných korekcií podľa článku 39 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1260/1999 a v súvislosti s verejným obstarávaním dokument COCOF 07/0037/03 v konečnom znení z 29. novembra 2007.
With regard to the 40 programmes reviewed, Table 3 indicates the number of programmes per type of financial correction. 
V tabuľke 3 sa so zreteľom na 40 overených programov uvádza počet programov podľa druhu finančnej korekcie.
The financial corrections agreed concerning the Structural Funds co-financing represent around 650 million euro and further financial corrections are still in the process of being agreed. 
Dohodnuté finančné korekcie týkajúce sa spolufinancovania zo štrukturálnych fondov predstavujú približne 650 mil. EUR a ďalšie korekcie sú stále v procese dohodovania.
A significant part of the financial corrections was due to breaches of EU and national public procurement rules. 
K výraznej časti finančných korekcií došlo v dôsledku porušenia vnútroštátnych pravidiel verejného obstarávania a pravidiel verejného obstarávania EÚ.
Nearly all financial corrections were made by the Member States. 
Členské štáty vykonali takmer všetky finančné korekcie.
The EU funding released could therefore be reused for other eligible ex-penditure20, under the programme concerned, to be declared to the Commission before the end of the programming period (see footnote 7). 
Uvoľnené finančné prostriedky EÚ teda mohli byť opätovne využité na ďalšie oprávnené výdavky20 v rámci príslušného programu, ktoré bolo potrebné deklarovať Komisii pred koncom programového obdobia (pozri poznámku pod čiarou č.
However, for part of the expenditure of seven programmes it was the Commission that imposed financial corrections because the Member States did not apply the financial corrections requested. 
V prípade časti výdavkov týkajúcich sa siedmich programov však finančné korekcie uložila Komisia, pretože členské štáty nevykonali požadované finančné korekcie.
As a result the funds were lost for the Member State (see paragraph 13). 
Výsledkom bolo, že tieto finančné prostriedky boli pre členský štát stratené (pozri bod 13).
TABLE 3 NUMBER OF PROGRAMMES PER TYPE OF FINANCIAL CORRECTION 20 Newly declared expenditure can relate to new non-completed projects or to projects that had already been finalised and originally financed by national funds before being submitted for EU co-financing. 
TABUĽKA 3 POČET PROGRAMOV PODĽA DRUHU FINANČNEJ KOREKCIE 20 Novo deklarované výdavky sa môžu vzťahovať na nové nedokončené projekty alebo na projekty, ktoré už boli ukončené a pôvodne, predtým než boli predložené na spolufinancovanie zo strany EÚ, boli financované zo štátnych zdrojov.
The latter is called ‘retrospective financing’. 
Tento druhý postup sa nazýva „financovanie so spätnou platnosťou“.
Practices with regard to the acceptance of retrospective projects vary between DGs. 
Postupy súvisiace s prijímaním projektov so spätnou platnosťou sa líšia v rámci jednotlivých GR.
The Court found that these projects were more error prone than those selected in the normal way (see paragraph 6.19 of the Court’s Annual Report for the year 2008). 
Dvor audítorov zistil, že v týchto projektoch bola väčšia pravdepodobnosť výskytu chýb, než pri tých, ktoré boli vybrané obvyklým postupom (pozri bod 6.19 výročnej správy Dvora audítorov za rok 2008).
28 Type of financial corrections Number of programmes Regional Policy Employment, Social Affairs and Inclusion Quantifiable corrections 15 13 Corrections based on extrapolation 2 4 Flat-rate corrections System failures Public procurement 8 131 3 2 Note: for one and the same programme, different types of financial corrections could have been agreed, depending on the number and nature of the deficiencies. 
28 Druh finančných korekcií Počet programov Regionálna politika Zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie Vyčísliteľné korekcie 15 13 Korekcie vychádzajúce z extrapolácie 2 4 Paušálne korekcie Systémové chyby Verejné obstarávanie 8 131 3 2 Pozn.: v závislosti od počtu a druhu nedostatkov mohli byť v jednom a tom istom programe dohodnuté rozličné druhy finančných korekcií.
1 This does not include seven programmes for which flat-rate corrections for system failures were agreed which related mainly to public procurement issues. Special Report No 3 / 2012 – Structural Funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States' management and control systems? 
1 Nie je tu zahrnutých sedem programov, pri ktorých boli dohodnuté paušálne korekcie za systémové chyby, ktoré sa týkali najmä problémov s verejným obstarávaním. Osobitná správa č. 3/2012 – Štrukturálne fondy: Vyriešila Komisia úspešne nedostatky zistené v systémoch riadenia a kontroly členských štátov?
BUT HIGH ASSURANCE OBTAINED IN RESPECT OF THE ACCURACY OF FINANCIAL CORRECTIONS IN ONLY 67 % OF CASES ... 
ALE VYSOKÁ ISTOTA O PRESNOSTI FINANČNÝCH KOREKCIÍ BOLA ZÍSKANÁ LEN V 67 % PRÍPADOV...
The Court considers that the Commission obtains a high degree of assurance on the accuracy of the financial corrections with regard to the deficiency identified under the following conditions: (a) when quantifiable corrections are applied: all projects that are subject to a deficiency are identified and the financial correction applied corresponds to the error found on the basis of a good quality check21 by the Member State authorities; (b) when an extrapolated correction is applied: the sub-population concerned by the deficiency is correctly identified22, the sample checked to assess the error rate is representative and the checks done by the Member State authorities are of good quality; (c) when a flat-rate correction is applied: the percentage applied corresponds to the guidelines established by the Commission. 
Dvor audítorov sa nazdáva, že Komisia získava vysokú mieru istoty o presnosti finančných korekcií uplatnených s ohľadom na zistený nedostatok v súlade s týmito podmienkami: a) keď sa uplatňujú vyčísliteľné korekcie: určia sa všetky projekty, v ktorých sa vyskytujú nedostatky, a uplatnená finančná korekcia zodpovedá chybe, ktorú zistia orgány členského štátu na základe kontroly dobrej kvality21; b) keď sa uplatňuje extrapolovaná korekcia: správne sa určí podsúbor, ktorého sa nedostatok týka22, kontrolovaná vzorka na posúdenie miery chybovosti je reprezentatívna a kontroly vykonané orgánmi členského štátu majú dobrú kvalitu; c) keď sa uplatňuje paušálna korekcia: použitá percentuálna sadzba zodpovedá usmerneniam vypracovaným Komisiou.