natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Contents 05 144-154 Updated deficit targets mostly but not always sustainably met 144-148 With some exceptions, revised annual deficit targets were met 149-152 All countries improved their fiscal stance, but to varying degrees 153-154 Countries used one-off measures 155-164 Compliance with the conditions was high 155-158 Member States eventually complied with at least 80 % of conditions 159-164 Programmes prompted reforms, but occasionally the desired effects did not materialise 165-178 How well did countries increase their competitiveness? 
Obsah 05 144–154 144 – 148 149–152 153–154 155–164 155–158 159–164 165–178 165–172 173–174 175–178 179–204 179–180 181–192 193–194 195 – 204 Aktualizovanécieľovédeficitysazväčša,nievšakvždyudržateľnedosiahli Revidované ročné cieľové deficity sa až na niekoľko výnimiek splnili Všetkykrajinysizlepšilisvojefiškálnepostavenie,alevrôznejmiere Krajinyvyužívalijednorazovéopatrenia Mieradodržiavaniapodmienokbolavysoká Členskéštátynapokonsplniliaspoň80%podmienok Programamisaurýchlilireformy,niekedysavšakželanýúčinokneprejavil Akosakrajinámpodarilozvýšiťkonkurencieschopnosť?
165-172 Competitiveness gains, but to varying degrees 173-174 Internal devaluation worked through the adjustment of the wages of the newly hired 175-178 Foreign exchange loans remained a challenge 179-204 Conclusions and recommendations 179-180 Pre-crisis surveillance 181-192 Programme management processes 193-194 Borrowing operations 195-204 Programme achievements Annex I — Annex II — Annex III — Reasons motivating the request for assistance The lending facilities for the five countries Audit methodology Reply of the Commission 
Zvýšeniekonkurencieschopnosti,alevrozličnejmiere Vnútornádevalváciasauskutočnilaformouúpravymiezdnovoprijatýchzamestnancov Devízovépôžičkynaďalejproblematické Záveryaodporúčania Dohľadvobdobípredkrízou Procesyriadeniaprogramu Operáciepožičiavania Úspechy programu Príloha I Príloha II Príloha III – Dôvody žiadostí o pomoc – Úverové nástroje pre päť krajín – Metodika auditu Odpoveď Komisie
Abbreviations 06 Council: Council of the European Union — the text uses this term as a shortcut for any Member State decision-making body ECB: European Central Bank EFC: Economic and Financial Committee EFSF: European Financial Stability Facility EFSM: European Financial Stabilisation Mechanism EMTNs: Euro medium-term notes ESA: European System of Accounts EWG: Eurogroup Working Group IMF: International Monetary Fund MoU: Memorandum of understanding SGP: Stability and Growth Pact 
Skratky 06 ECB: Európska centrálna banka EFSM: Európsky finančný stabilizačný mechanizmus EMTN: europoukážky so strednodobou splatnosťou ENFS: Európsky nástroj finančnej stability ESA: Európsky systém účtov EWG: pracovná skupina pre Euroskupinu HSV: Hospodársky a sociálny výbor MoP: memorandum o porozumení Rada: Rada Európskej únie, v texte sa tento výraz používa ako skrátené označenie rozhodovacieho orgánu ktoréhokoľvek členského štátu.
Executive 07 summary I IV Seven years ago, Europe faced a financial crisis which turned into a sovereign debt crisis. 
Zhrnutie 07 I IV Pred siedmimi rokmi sa Európa ocitla vo finančnej kríze, ktorá sa premenila na krízu štátneho dlhu.
The sovereign debt crisis was a consequence of various factors, including weak banking supervision, poor fiscal policies and the difficulties experienced by large financial institutions (and the consequent bailout costs borne by the general public). 
Kríza štátneho dlhu bola následkom rôznych faktorov vrá­ tane nedostatočného bankového dohľadu, slabých fiš­ kálnych politík a ťažkostí veľkých finančných inštitúcií (a následných nákladov na ich záchranu, ktoré znášala verejnosť).
The crisis swept across EU Member States in two waves, first affecting the non-euro area countries in 2008-2009 and later spreading to the euro area itself. 
Kríza sa prehnala členskými štátmi EÚ v dvoch vlnách: prvá postihla krajiny mimo eurozóny v rokoch 2008 – 2009 a druhá sa rozšírila aj do samot­ nej eurozóny.
In total, eight EU Member States were forced to seek macrofinancial assistance. 
Celkovo osem členských štátov sa muselo uchádzať o makrofinančnú pomoc.
II But was this turmoil well resolved? 
II Vyriešil sa však tento zmätok dobrým spôsobom?
We analyse the Commission’s management of the financial assistance provided to five Member States (Hungary, Latvia, Romania, Ireland and Portugal). 
Ana­ lyzujeme, ako Komisia riadila finančnú pomoc poskyt­ nutú piatim členským štátom (Maďarsko, Lotyšsko, Rumunsko, Írsko a Portugalsko).
Some warning signs went unnoticed III It is important to remember that before the crisis there was already a framework geared towards monitoring the Member States’ budgets. 
Niektoré varovné signály zostali bez povšimnutia III Treba pripomenúť, že už pred krízou existoval rámec zameraný na monitorovanie rozpočtov členských štátov.
The Commission was not prepared for the first requests for financial assistance. 
Komisia nebola pripravená na prvé žiadosti o finančnú pomoc.
We found that the European Commission estimated the countries’ public budgets to be stronger than they actually turned out to be. 
Zistili sme, že štátne rozpočty krajín boli podľa odhadu Európskej komisie silnejšie než v skutočnosti.
An important weakness of the Commission’s assessments prior to 2009 was the lack of reporting on the build-up of contingent public-sector liabilities, which often became real liabilities during the crisis. 
Význam­ nou slabou stránkou hodnotení Komisie do roku 2009 bolo nedostatočné vykazovanie nárastu podmiene­ ných záväzkov verejného sektora, ktoré sa počas krízy často stali skutočnými záväzkami.
Nor did the Commission pay sufficient attention to the link between large foreign financial flows, the health status of the banks and, ultimately, government finances. 
Komisia neprikladala dostatočnú pozornosť ani prepojeniu medzi veľkými zahraničnými finančnými tokmi, dobrým stavom bánk a napokon aj verejnými financiami.
VReforms to the Stability and Growth Pact in 2011, 2013 and 2014 sought to address the weaknesses of the pre-crisis period by introducing greater macroeconomic surveillance. 
V rámci reforiem Paktu stability a rastu v rokoch 2011, 2013 a 2014 bola snaha riešiť slabé stránky predkrízo­ vého obdobia formou nastolenia väčšieho makroeko­ nomického dohľadu.
However, back in 2008 the Commission found itself unprepared to manage the financial assistance when countries started presenting their requests. 
V roku 2008, keď krajiny začali predkladať svoje žiadosti, však Komisia zistila, že nie je pripravená riadiť finančnú pomoc.
Standing up to the challenge Playing catch-up VI The Commission managed to take on its new programme management duties, which included holding talks with the national authorities, preparing programme forecasts, financing gap estimates and identifying the necessary reforms. 
Čelom k výzve Dobiehanie náskoku VI Komisii sa podarilo prevziať svoje nové povinnosti v rámci riadenia programu, ktorých súčasťou bolo viesť rozhovory s vnútroštátnymi orgánmi, pripravovať prognózy programu a odhady medzery vo financovaní a identifikovať potrebné reformy.
Given the initial time constraints and limited relevant experience, this was an achievement. 
Vzhľadom na počia­ točné časové obmedzenia a obmedzené relevantné skúsenosti to možno považovať za úspech.
Executive summary 08 VII The Commission was mostly thorough in obtaining the information it needed. 
Zhrnutie 08 VII Komisia bola pri získavaní potrebných informácií väč­ šinou dôkladná.
It has increasingly marshalled internal expertise and engaged with a wide range of stakeholders in the countries which appealed for help. 
Čoraz lepšie riadila vnútorné odborné znalosti a začala spolupracovať s rôznymi zaintereso­ vanými stranami v krajinách, ktoré požiadali o pomoc.
Complex tools VIII The production of macroeconomic and deficit forecasts was not a new activity. 
Zložité nástroje VIII Vypracúvanie makroekonomických prognóz a prog­ nóz deficitov nebolo ničím novým.
Quality control was limited mainly to reconciling the various parts of the forecasts, with no enquiry by management into the reasoning behind the forecasting assumptions. 
Kontrola kvality sa obmedzovala hlavne na zladenie jednotlivých častí prognóz bez toho, aby vedenie skúmalo odôvodnenie prognostických predpokladov.
It was very difficult to assess the plausibility of key assumptions such as fiscal multipliers, not only in any subsequent review but also, by management, during the actual production of forecasts. 
Bolo veľmi ťažké posú­ diť hodnovernosť kľúčových predpokladov, napríklad fiškálnych multiplikátorov, a to nielen počas akejkoľ­ vek následnej revízie, ale aj počas reálneho vytvárania prognóz zo strany vedenia.
Teething problems IX The assistance programmes were mostly soundly based, given the prevailing EU-level policies and the economic knowledge at that time. But a common weakness of the Commission process was the lack of documentation. 
Počiatočné ťažkosti IX Programy pomoci mali vďaka existujúcim politikám EÚ a ekonomickým znalostiam z daného obdobia zväčša spoľahlivý základ. Spoločnou slabou stránkou pro­ cesu Komisie však bola nedostatočná dokumentácia.
It was not geared towards going back in time to evaluate the decisions taken. 
Nebola koncipovaná s cieľom pozrieť sa späť a vyhod­ notiť už prijaté rozhodnutia.
We could not validate some of the essential information that was forwarded to the Council, such as the initial estimates of the financing gap for some programmes. 
Nemohli sme overiť niektoré z rozhodujúcich informácií, ktoré boli postú­ pené Rade, ako napríklad prvotné odhady rozdielov vo financovaní pre niektoré programy.
X This can be partly explained by the crisis context, the initial time pressure and the novelty of programme management to the Commission. 
X Čiastočne to možno vysvetliť krízovou situáciou, prvot­ ným časovým tlakom a tým, že riadenie programu bolo pre Komisiu niečím novým.
The availability of records improved with time, but even for the most recent programmes some key documents were missing. 
Časom sa dostupnosť záznamov síce zlepšila, ale aj v niektorých z najnovších programov stále chýbajú isté kľúčové dokumenty.
XI The conditions in memoranda of understanding were mostly justified by specific reference to the Council decision. 
XI Podmienky v memorandách o porozumení sa zvy­ čajne odôvodňovali konkrétnym odkazom na rozhod­ nutie Rady.
However, conditions were not always sufficiently focused on the general economic policy conditions set by the Council. 
Nie vždy sa však dostatočne orientovali na všeobecné podmienky hospodárskej politiky stanovené Radou.
Different approaches XII We found several examples of countries not being treated in the same way in a comparable situation. 
Rôzne prístupy XII Našli sme niekoľko príkladov krajín, ku ktorým sa v porovnateľných situáciách nepristupovalo rovnakým spôsobom.
The conditions for assistance were managed differently in each programme. 
Podmienky pomoci sa v každom programe riadili odlišne.
In some programmes they were less stringent overall, which made compliance easier. 
V niektorých programoch boli celkovo menej prísne, čo uľahčovalo ich dodržiavanie.
When comparing countries with similar structural weaknesses, it was found that the required reforms were not always in proportion to the problems faced or that they pursued widely different paths. 
Pri porovnávaní krajín s podobnými štrukturálnymi nedo­ statkami sa zistilo, že požadované reformy neboli vždy úmerné existujúcim problémom alebo že sa reformy riešili rôznymi spôsobmi.
Some, but not all, countries’ deficit targets were relaxed more than the economic situation would appear to justify. 
Niektoré (nie však všetky) cieľové hodnoty deficitu niektorých krajín boli mier­ nejšie, než aké by odôvodňovala hospodárska situácia.
Executive summary 09 Room for improvement XIV On the positive side, the programme documents, which provide the basis for the decisions that the Council or the Commission take, have improved significantly since the first request for financial assistance. 
Zhrnutie 09 Priestor na zlepšenie XIV Pozitívnou stránkou je to, že programové dokumenty, na základe ktorých sa Rada alebo Komisia rozhodovali, sa od prvej žiadosti o finančnú pomoc výrazne zlepšili.
This was due to the allocation of additional staff to programme management, more experience gained and better preparation. 
Dôvodom bolo pridelenie ďalších pracovníkov na ria­ denie programu, viac získaných skúseností a lepšia prí­ prava.
However, even the more recent programme documents lacked some essential information. 
Dokonca aj v najnovších programových doku­ mentoch však chýbali niektoré zásadné informácie.
XVII Member States complied with most conditions set out in their programmes, albeit with some delays. 
XVII Členské štáty dodržali väčšinu podmienok stanove­ ných vo svojich programoch, aj keď s istým onesko­ rením.
High compliance does not mean that all important conditions were complied with. 
Vysoká miera plnenia ešte neznamená, že sa dodržali všetky dôležité podmienky.
In addition, we observed that Member States tended to leave compliance with the more important conditions until towards the end of the programme period. 
Okrem toho sme zistili, že členské štáty si zvyčajne nechali plnenie dôležitých podmienok na poslednú fázu programového obdobia.
XVIII The programmes were successful in prompting reforms. 
XVIII Vďaka programom sa podarilo úspešne naštartovať reformy.
Countries mostly continued with the reforms that were sparked by the programme conditions. 
Krajiny väčšinou pokračovali v reformách, ktoré programové podmienky odštartovali.
Reversals of the reforms were rare at the time of our audit. 
V čase nášho auditu boli príklady upustenia od reforiem zriedkavé.
They were offset by alternative reforms, which were often not equivalent in terms of potential impact. 
Boli vykompenzované alternatívnymi reformami, ktoré často neboli rovnocenné z hľadiska potenciálneho dosahu.
XIX In four of the five countries, the current account adjusted faster than expected. 
XIX V štyroch z piatich krajín došlo k ozdraveniu bežného účtu rýchlejšie, než sa očakávalo.
This is largely explained by the unexpected improvement in income balance, and to a lesser extent by the unexpected improvement in trade balance. 
Vysvetľuje sa to do veľkej miery neočakávaným zlepšením príjmovej bilancie a v menšej miere neočakávaným zlepšením obchodnej bilancie.
Executive summary 10 Our recommendations (a) The Commission should establish an institution-wide framework allowing the rapid mobilisation of the Commission’s staff and expertise if a financial assistance programme emerges. 
Zhrnutie 10 Naše odporúčania a) Komisia by mala vytvoriť rámec pre celú inštitúciu, ktorý by v prípade vzniku programu finančnej po­ moci umožnil rýchlu mobilizáciu jej zamestnancov a odborníkov.
Introduction 11 The sovereign debt crisis in the EU Member States 01 The financial crisis that hit Europe in 2008 triggered the European sovereign debt crisis. 
Úvod 11 Kríza štátneho dlhu v členských štátoch EÚ 01 Finančná kríza, ktorá v roku 2008 za­ siahla Európu, vyvolala európsku krízu štátneho dlhu.
The sovereign debt crisis had many causes, including weak banking supervision, poor fiscal policies and the difficulties experienced by large financial institutions (the bailout costs of which were borne by the general public). 
Kríza štátneho dlhu mala mnoho príčin vrátane nedosta­ točného bankového dohľadu, nedo­ statočných fiškálnych politík a ťažkostí veľkých finančných inštitúcií (pričom náklady na záchranné balíčky pre tieto inštitúcie znášala verejnosť).
The effects of the crisis are still being felt as this report is published, and the resulting loan programmes have since run into the hundreds of billions, bringing onerous management responsibilities for all concerned. 
V čase zverejnenia tejto správy možno stále pociťovať účinky krízy, pričom vý­ sledné úverové programy sa odvtedy vyšplhali na stovky miliárd, a tým všet­ kým zainteresovaným stranám vznikla obrovská zodpovednosť za riadenie.
02 The crisis affected the EU Member States in two waves. 
02 Kríza zasiahla členské štáty EÚ v dvoch vlnách.
In the first instance, the contagion of the financial crisis spread through foreign credit and trade channels to a number of non-euro area Member States. 
V prvej vlne sa nákaza finanč­ nej krízy rozšírila cez zahraničné úvery a obchodné kanály do niekoľkých člen­ ských štátov mimo eurozóny.
The sharp increase in foreign capital outflows and decrease in exports revealed significant external imbalances for some countries, three of which (Hungary, Latvia and Romania) sought financial assistance from the EU’s balance-of-payments mechanism1, the International Monetary Fund (IMF)2 and other sources3. 
Prudké zvýšenie tokov zahraničného kapitálu a zníženie objemu vývozu odhalilo vážne vonkajšie nerovnováhy v nie­ ktorých krajinách, z ktorých tri (Maďar­ sko, Lotyšsko a Rumunsko) požiadali o finančnú pomoc z mechanizmu EÚ pre platobné bilancie1, MMF2 a z iných zdrojov3.
03 The second wave of the crisis concerned euro area Member States. 
03 Druhá vlna krízy sa dotkla členských štátov eurozóny.
Although monetary union initially provided some liquidity cushioning, credit agencies started to downgrade several Member States’ sovereign bond ratings in 2009. 
Aj keď menová únia spočiatku zabezpečila istý vankúš likvidity, v roku 2009 začali úverové agentúry znižovať rating štátnych dlhopisov niekoľkých členských štátov.
Sovereign debt market interest rates increased sharply in some countries4 but decreased in others5. 
Úverové miery na trhu so štátnymi cennými papiermi sa v niektorých krajinách4 prudko zvýšili, zatiaľ čo v iných krajinách5 sa znížili.
As a result of the decline in private funding and escalating borrowing costs, the governments of Ireland and Portugal, among others6, applied for external financial assistance. 
V dôsledku poklesu súkromného financovania a stúpajúcich nákladov na požičiavanie vlády Írska a Portugalska (okrem iných štátov)6 požiadali o vonkajšiu finančnú pomoc.
04 The purpose of this financial assistance was to help countries repay or finance their maturing debt and deficits. 
04 Účelom tejto finančnej pomoci bolo pomôcť krajinám splatiť alebo financo­ vať ich splatné dlhy a deficity.
It provided a cushion to ease implementation of the adjustment programmes that were necessary in each country to correct underlying problems. 
Zabez­ pečila sa tak istá rezerva uľahčujúca vykonávanie programov úprav, ktoré boli v jednotlivých krajinách potrebné na nápravu základných problémov.
In broad terms, the mechanisms addressed the need to safeguard the stability of the euro area or the EU as a whole, to limit the risk of contagion and to prevent a sudden shock to the economies of beneficiary Member States. 
Zo širšieho pohľadu sa mechanizmami riešila potreba zaručiť stabilitu eurozó­ ny alebo EÚ ako celku, obmedziť riziko šírenia nákazy a zabrániť náhlemu šoku pre ekonomiky členských štátov, ktoré sú príjemcami pomoci.
The objectives of each programme differed in detail, but the overall aims of financial assistance were to return Member States to sound macroeconomic or financial health and restore their capacity to meet their public-sector (euro area) or balance-of-payments (non-euro area) obligations. 
Ciele jednotlivých programov sa v detailoch líšili, ale celkovým zámerom finančnej pomoci bolo obnoviť v členských štá­ toch spoľahlivú makroekonomickú ale­ bo finančnú situáciu a ich schopnosť plniť si svoje povinnosti vo verejnom sektore (v eurozóne) alebo v rámci pla­ tobnej bilancie (mimo eurozóny).
Figure 1 provides a timeline of the financial assistance provided to the five Member States covered in our audit. 
Na obrázku 1 sa uvádza časový harmo­ nogram finančnej pomoci poskytnutej piatim členským štátom, na ktoré bol zameraný náš audit.
1 Based on Article 143 of the Treaty on the Functioning of the European Union. 
1 Na základe článku 143 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
2 Poland received access to IMF resources in May 2009 through a flexible credit line, but it did not require EU support. 
2 Poľsko získalo prístup k finančných prostriedkom z MMF v máji 2009 prostredníctvom flexibilnej úverovej linky, nežiadalo však o podporu z EÚ.
3 Depending on each programme, other sources of financing were to be provided by the World Bank, the European Bank for Reconstruction and Development, the European Investment Bank, the Czech Republic, Denmark, Finland, Poland, Norway and Sweden. 
3 V závislosti od konkrétneho programu mala ďalšie zdroje financovania poskytnúť Svetová banka, Európska banka pre obnovu a rozvoj, Európska investičná banka, Česká republika, Dánsko, Fínsko, Poľsko, Nórsko a Švédsko.
4 Ireland, Greece, Spain, Italy and Portugal. 
4 Írsko, Grécko, Španielsko, Taliansko a Portugalsko.
5 Germany and France. 
5 Nemecko a Francúzsko.
6 In the euro area, Greece, Spain and Cyprus also requested financial assistance. 
6 V eurozóne požiadalo o finančnú pomoc i Grécko, Španielsko a Cyprus.
Introduction 12 Timeline of financial assistance 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 HU (Nov ’08 – Nov ’10) LV (Jan ’09 – Jan ’12) RO (Jun ’09 – Jun ’11) RO 2 (Jun ’11–Mar ’13) IE (Dec ’10 – Dec ’13) PT (May ’11 – May ’14) Non-euro area Euro area Note: The start date of each programme is the date on which the memorandum of understanding between the Member State and the Commission was signed. 
13) IE (dec. 10 – dec. 13) PT (máj 11 – máj 14) Štáty mimo eurozóny Eurozóna Pozn.: Začiatočným dátumom každého programu je dátum, keď bolo podpísané memorandum o porozumení medzi členským štátom a Komisiou.
05 As the crisis followed a different course in each country, assistance was requested for different reasons. 
05 Keďže kríza mala v jednotlivých kra­ jinách iný priebeh, pomoc sa žiadala z rôznych dôvodov.
Annex I provides an overview of those reasons. 
V prílohe I sa uvá­ dza prehľad týchto dôvodov.
06 A number of legal instruments were devised for providing financial assistance. 
06 Na poskytovanie finančnej pomoci bolo navrhnutých množstvo právnych nástrojov.
Ireland and Portugal were helped by the newly created European Financial Stabilisation Mechanism (EFSM) and the European Financial Stability Facility (EFSF). 
Írsko a Portugalsko dostali pomoc z novovytvoreného Európskeho fi­ nančného stabilizačného mechanizmu (EFSM) a z Európskeho nástroja finanč­ nej stability (ENFS).
Only the balance-of-payments mechanism and the EFSM were established as EU instruments on the basis of the Treaty on the Functioning of the European Union, as the EFSF is an intergovernmental vehicle outside the EU framework. 
Na základe Zmluvy o fungovaní Európskej únie bol ako nástroj EÚ zriadený len mechanizmus na podporu platobnej bilancie a EFSM. ENFS je medzivládny nástroj mimo rámca EÚ.
Annex II provides an overview of the legal basis of the three instruments. 
Prehľad právnych základov týchto troch nástrojov je uvedený v prílohe II.
The five countries also received financial assistance from the IMF. 
Päť krajín dostalo finančnú pomoc aj z MMF.
07 Assistance to non-euro area countries was managed by the Commission and the IMF. 
07 Pomoc pre krajiny mimo eurozóny ria­ dila Komisia a MMF.
The European Central Bank (ECB) — the third member of the troika of creditors — was involved in the management of financial assistance to Ireland and Portugal. 
Európska centrálna banka (ECB) – tretí člen trojice verite­ ľov – sa podieľala na riadení finančnej pomoci pre Írsko a Portugalsko.
This text refers to these institutions as ‘the partners’. 
V tom­ to texte sa tieto inštitúcie uvádzajú ako „partneri“.
Introduction 13 Design and implementation Programme design 08 Requests for financial assistance from the EU are initiated by Member State authorities. 
Úvod 13 Návrh a realizácia Návrh programu 08 Žiadosti o finančnú pomoc od EÚ ini­ ciujú orgány členských štátov.
Requests must be submitted to the Commission and to the Economic and Financial Committee (EFC)7 together with a draft economic adjustment programme8. 
Žiadosti sa musia predložiť Komisii a Hospo­ dárskemu a finančnému výboru (HFV)7 spolu s návrhom programu ekonomic­ kých úprav8.