natgillin/translations-raw huggingface dataset:
19 In 2007, the Helcom signatory countries agreed on two main instruments for combating eutrophication: — The BSAP, which includes a nutrient reduction scheme which allocates nutrient reduction targets to each country, defined at sub-basin level in relation to their average inputs in the 1997-2003 reference period. 
19 V roku 2007 sa signatárske krajiny dohovoru Helsinskej komisie dohodli na dvoch hlavných nástrojoch na boj proti eutrofizácii: – Akčný plán pre Baltské more, ktorý obsahuje plán znižovania obsahu živín, prostredníctvom ktorého sa každej krajine pridelia ciele na zníženie živín vymedzené na úrovni čiastkového povodia v súvislosti s ich priemerným vypúšťaním v referenčnom období 1997 – 2003.
Each country was required to draw up its own nutrient reduction plan by the end of 2009 in order to achieve its targets by 2021. 
Každá krajina musela vypracovať svoj vlastný plán znižovania živín do konca roku 2009, aby mohla dosiahnuť svoje ciele do roku 2021.
Figures, which were considered provisional, were established on the basis of a scientific model19. — The implementation of practices recommended by Helcom for protecting waters against pollution from various activities, including the collection and treatment of waste water, the use of phosphates in detergents and the use of fertilisers in agriculture. 
Číselné údaje, ktoré sa považovali za predbežné, boli potvrdené na základe vedeckého modelu19. – Postupy vykonávania odporúčané Helsinskou komisiou na ochranu vôd pred znečisťovaním z rozličných činností vrátane zberu a čistenia odpadových vôd, používania fosfátov v detergentoch a používania hnojív v poľnohospodárstve.
20 In 2013, the BSAP nutrient reduction scheme was revised on the basis of a new and more complete dataset as well as an improved modelling approach20. 
20 Plán zníženia obsahu živín v rámci akčného plánu pre Baltské more bol v roku 2013 prepracovaný na základe nového a úplnejšieho súboru údajov, ako aj lepšieho modelovacieho prístupu20.
The signatory countries agreed to reduce the annual input of nitrogen to the sea by 13 % (118 134 tonnes/year) and the input of phosphorus by 41 % (15 178 tonnes/ year) compared to the inputs in the reference period (910 344 tonnes/year and 36 894 tonnes/year respectively). 
Signatárske krajiny súhlasili so znížením ročného prísunu dusíka vypúšťaného do mora o 13 % (118 134 ton ročne) a fosforu o 41 % (15 178 ton ročne) v porovnaní s množstvom v referenčnom období (910 344 ton ročne v prípade dusíka a 36 894 ton ročne v prípade fosforu).
The signatory countries agreed to contribute to this target by reducing their own annual inputs of nitrogen and phosphorus by 89 260 tonnes/year and 14 374 tonnes/year respectively, broken down by sub-basin, while the remaining necessary reductions would be made mainly from shipping and non-signatory countries21. 
Signatárske krajiny súhlasili s tým, že k tomuto cieľu prispejú znížením svojich vlastných ročných prí-sunov dusíka o 89 260 ton ročne a fosforu o 14 374 ton ročne rozdelených podľa čiastkových povodí, pričom k zvyšnému nevyhnutnému zníženiu živín dôjde v rámci lodnej dopravy a v krajinách, ktoré nie sú signatármi dohovoru21.
18 SWD(2014) 49 final of 20 February 2014 accompanying the Commission report to the Council and the European Parliament entitled ‘The first phase of implementation of the marine strategy framework directive (2008/56/ EC) –—The European Commission’s assessment and guidance’. 
18 SWD(2014) 49 final z 20. februára 2014, sprievodný dokument k správe Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom „Prvá etapa vykonávania rámcovej smernice o morskej stratégii (2008/56/ES) – Posúdenie a usmernenia Európskej komisie“.
19 SANBALT model developed by the MARE research programme in Sweden (Professor Wulff et al. of the Baltic Nest Institute, 2007). 
19 Model SANBALT vytvorený v rámci výskumného programu MARE vo Švédsku (profesor Wulff a kol. z Baltic Nest Institute, 2007).
20 Helcom ministerial meeting declaration, Copenhagen, October 2013. 
20 Vyhlásenie schôdze ministrov krajín HELCOM, Kodaň, október 2013.
21 Non-signatory countries which significantly contribute to nutrient inputs into the Baltic Sea are: Belarus, the Czech Republic and Ukraine. 
21 Krajiny, ktoré nie sú signatármi dohovoru a ktoré významne prispievajú k prísunu živín do Baltského mora, sú: Bielorusko, Česká republika a Ukrajina.
The expected reductions from these countries are derived from the Gothenburg Protocol. reduction into the Baltic Sea 
Očakávané zníženie množstva živín vypúšťaných týmito krajinami je odvodené z Göteborského protokolu. v členských štátoch
Observations 15 21 The degree of effort required of the various countries very much depends on their location (whether they border Baltic Sea sub-basins that are more or less affected by eutrophication) and on the reductions made in the past22. 
Pripomienky 15 21 Miera úsilia vyžadovaného od rôznych krajín veľmi závisí od ich polohy (či susedia s podoblasťami Baltského mora, ktoré sú viac-menej postihnuté eutrofizáciou) a od objemu zníženia živín dosiahnutého v minulosti22.
This means that the reductions required of Denmark, Finland and Sweden were limited and highly concentrated in the sub-basins with the greatest need for reductions, whereas significant reductions were required from Lithuania, Poland and Russia (see Annex I). 
To znamená, že zníženie množstva živín, ktoré sa vyžaduje od Dánska, Fínska a Švédska, bolo obmedzené a vo veľkej miere sústredené v čiastkových povodiach s najvyššou potrebou zníženia živín, kým veľké zníženie množstva živín sa vyžadovalo od Litvy, Poľska a Ruska (pozri prílohu I).
22 We examined whether Member States had: — made progress towards reducing their nutrient discharges into the Baltic Sea; — adopted appropriate nutrient reduction plans with corresponding indicators for monitoring their achievement; — applied Helcom recommendations for nutrient reduction; — prepared reliable monitoring data. 
22 Preskúmali sme, či členské štáty: – dosiahli pokrok smerom k obmedzeniu svojho vypúšťania živín do Baltského mora, – prijali primerané plány znižovania množstva živín s príslušnými ukazovateľmi na monitorovanie ich dosahovania, – uplatnili odporúčania Helsinskej komisie týkajúce sa znižovania množstva živín, – pripravili spoľahlivé údaje z monitorovania.
Limited progress in the reduction of nutrient inputs into the Baltic Sea 23 Recent data on total annual inputs into the Baltic Sea during the 1995-2012 pe-riod23 shows a downward trend in nitrogen (9 %) and phosphorus (14 %) inputs. 
Obmedzený pokrok pri znižovaní prísunu živín do Baltského mora 23 Aktuálne údaje o celkovom ročnom prísune živín do Baltského mora v rokoch 1995 – 201223 svedčia o zostupnej tendencii týkajúcej sa prísunu dusíka (9 %) a fosforu (14 %).
Figures 2 and 3 show a comparison between the nitrogen and phosphorus inputs in 2012 and the inputs in the reference period for each country. 
V grafoch 2 a 3 je znázornené porovnanie prísunu dusíka a fosforu v roku 2012 a prísunu v referenčnom období za každú krajinu.
Three countries show a downward trend for both nutrients (Denmark, Poland and Sweden), while two have increased their inputs for both nutrients (Latvia and Russia). 
V prípade troch krajín sa ukazuje klesajúci trend pri oboch živinách (Dánsko, Poľsko a Švédsko), kým dve krajiny zvýšili svoj prísun oboch živín (Lotyšsko a Rusko).
For the other countries, a downward trend was observed for only one of the nutrients. 
V prípade ostatných krajín bol pozorovaný klesajúci trend len pri jednej zo živín.
Detailed data is presented in Annex II. 
Podrobné údaje sú uvedené v prílohe II.
22 Helcom ministerial meeting declaration 2013, ‘Summary report on the development of revised maximum allowable inputs and updated country allocated reduction targets of BSAP’. 
22 Vyhlásenie schôdze ministrov krajín HELCOM z roku 2013 – „Summary report on the development of revised Maximum Allowable Inputs and updated Country Allocated Reduction Targets of BSAP“ (Súhrnná správa o vývoji revidovaného maximálneho povoleného prísunu a aktualizovaných cieľoch akčného plánu pre Baltské more v oblasti znižovania obsahu živín pridelených krajinám).
23 Data presented at Helcom’s 48th meeting of the heads of delegation, 10.6.2015-11.6.2015, Tallinn. 
23 Údaje predložené na 48. zasadnutí vedúcich delegácií Helsinskej komisie, 10.6.2015 – 11.6.2015 v Tallinne.
The data manager considers data on nutrient inputs in 2012 to be affected by uncertainty (test value). 
Správca údajov sa domnieva, že údaje o prísune živín za rok 2012 sú ovplyvnené neistotou (skúšobná hodnota).
Observations 16 Comparison between inputs of nitrogen in the reference period and in 2012 in thousands tonnes 250 200 150 100 50 0 DE DK EE FI LT LV PL RU SE Inputs 1997-2003 (reference period) Inputs 2012 Comparison between inputs of phosphorus in the reference period and in 2012 in thousands tonnes 14 12 10 8 6 4 2 0 Source: ECA on the basis of data presented at Helcom’s 48th meeting of the heads of delegation, 10.6.2015-11.6.2015, Tallinn. 
Pripomienky 16 Porovnanie medzi prísunom dusíka v referenčnom období a v roku 2012 v tisíckach ton 250 200 150 100 50 0 DE DK EE FI LT LV PL RU SE Prísun v rokoch 1997 – 2003 (referenčné obdobie) Prísun v roku 2012 Porovnanie medzi prísunom fosforu v referenčnom období a v roku 2012 v tisíckach ton 14 12 10 8 6 4 2 0 Zdroj: Európsky dvor audítorov na základe údajov predložených na 48. zasadnutí vedúcich delegácií Helsinskej komisie, 10.6.2015 – 11.6.2015 v Tallinne.
DE DK EE FI LT LV PL RU SE Inputs 1997-2003 (reference period) Inputs 2012 Figure 3 Figure 2 
DE DK EE FI LT LV PL RU SE Prísun v rokoch 1997 – 2003 (referenčné obdobie) Prísun v roku 2012 Graf 3 Graf 2
Observations 17 24 However, the 2012 Helcom data shows that none of the signatory countries have so far made the required reductions in all the sea sub-basins particularly affected by eutrophication (Baltic Proper, Gulf of Finland and Gulf of Riga), while part of their nutrient input reductions concern the sub-basins for which reductions were not required (Danish Straits and Bothnian Sea) (see Annex III). 
Pripomienky 17 24 Údaje Helsinskej komisie z roku 2012 však svedčia o tom, že ani jedna zo signatárskych krajín zatiaľ nedosiahla požadované zníženie množstva živín vo všetkých morských podoblastiach obzvlášť postihnutých eutrofizáciou (vlastné Baltské more, Fínsky záliv a Rižský záliv), kým časť zníženia prísunu živín, ktoré dosiahli, sa týka morských podoblastí, v ktorých nebolo potrebné žiadne zníženie (dánske úžiny a Botnické more) (pozri prílohu III).
25 According to Helcom’s latest analysis, a downward trend in nitrogen and phosphorus loads from point pollution sources has been observed while the inputs of nitrogen and phosphorus from agricultural activities either remained stable or increased from 1994 to 200824. 
25 Podľa poslednej analýzy Helsinskej komisie boli v rokoch 1994 až 2008 pozorované zostupné tendencie týkajúce obsahu dusíka a fosforu z bodových zdrojov znečistenia, kým prísun dusíka a fosforu z poľnohospodárskych činností bol v uvedenom období buď stabilný, alebo došlo k jeho zvýšeniu24.
More recent information presented to the European Parliament and the Council in the last report on the implementation of the nitrates directive (2008-2011 period)25 shows a reduction in the nutrients in agricultural land and a slight reduction in the nitrate concentration in surface waters26. 
V aktuálnejších informáciách predložených Európskemu parlamentu a Rade v poslednej správe o vykonávaní smernice o dusičnanoch (za roky 2008 – 2011)25 sa prejavuje zníženie živín v poľnohospodárskej pôde a mierne zníženie koncentrácie dusičnanov v povrchových vodách26.
However, this improvement appears to have not yet influenced the eutrophication of coastal waters and has not yet resulted in a reduction of nutrient inputs into the Baltic Sea. 
Zdá sa však, že toto zlepšenie zatiaľ nemalo vplyv na eutrofizáciu pobrežných vôd a ešte neviedlo k zníženiu prísunu živín do Baltského mora.
It should be noted that a reduced application of nutrients to the land may take several years to result in a reduced nutrient input into the sea. 
Je potrebné vziať na vedomie, že obmedzené používanie živín v pôde sa môže prejaviť zníženým prísunom živín do mora až po niekoľkých rokoch.
Member States’ nutrient reduction plans lack ambition and appropriate indicators 26 In all three Member States visited, the nutrient reduction plan was a high-level policy paper which did not set quantified nutrient reduction targets broken down by type of pollution source, by activity and by geographical area. 
Plánom členských štátov v oblasti znižovania živín chýbajú ambície a primerané ukazovatele 26 Vo všetkých troch kontrolovaných členských štátoch bol plán znižovania obsahu živín strategickým dokumentom na vysokej úrovni, v ktorom neboli stanovené kvantifikované ciele zníženia živín, ktoré by boli rozdelené podľa typu zdroja znečistenia, podľa činnosti a podľa zemepisnej oblasti.
The other five Member States have adopted similar nutrient reduction plans. 
Ostatných päť členských štátov prijalo podobné plány znižovania živín.
Poland expressed reservations about its country-level nutrient reduction targets and has not yet officially adopted a specific plan27. 
Poľsko vyjadrilo námietky proti svojim cieľom znižovania živín na úrovni krajiny a zatiaľ oficiálne neprijalo konkrétny plán27.
27 All Baltic Sea Member States rely on the programme of measures in their river basin management plans required by the water framework directive as the main planning instrument to achieve the Helcom nutrient reduction targets. 
27 Všetky členské štáty v oblasti Baltského mora sa vo svojich plánoch manažmentu povodia vyžadovaných podľa rámcovej smernice o vode opierajú o program opatrení ako o hlavný nástroj plánovania s cieľom dosiahnuť ciele Helsinskej komisie týkajúce sa zníženia obsahu živín.
Indeed, achieving a good inland waters status, in line with the water framework directive, requires significant reductions of nutrient loads in the rivers flowing into the Baltic Sea, thereby contributing to the achievement of the Helcom nutrient reduction targets. 
V skutočnosti si dosiahnutie dobrého stavu vnútrozemských vôd v súlade s rámcovou smernicou o vode vyžaduje značné zníženie zaťaženia riek, ktoré sa vlievajú do Baltského mora, živinami, čo prispieva k dosiahnutiu cieľov Helsinskej komisie týkajúcich sa zníženia obsahu živín.
24 Helcom, Fifth Baltic Sea Pollution Load Compilation (PLC-5) — 2011. 
24 HELCOM, Piaty súbor údajov o zaťažení Baltského mora znečistením (PLC-5) – 2011.
25 COM(2013) 683 final of 4 October 2013 ‘Report from the Commission to the Council and the European Parliament on the implementation of Council Directive 91/676/EEC concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources based on Member State reports for the period 2008–2011’. 
25 COM(2013) 683 final zo 4. októbra 2013 „Správa Komisie Rade a Európskemu parlamentu o vykonávaní smernice Rady 91/676/EHS o ochrane vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov na základe správ členských štátov za obdobie rokov 2008 – 2011“.
26 The nutrient-content of agricultural land has decreased in all Baltic Sea Member States except Germany and Poland. 
26 Obsah živín poľnohospodárskej pôdy sa znížil vo všetkých členských štátoch v oblasti Baltského mora s výnimkou Nemecka a Poľska.
The concentration of nitrates in surface water has decreased or is stable in all Baltic Sea Member States, except Latvia, although more recent data indicates a decrease in this Member State too. 
Koncentrácie dusičnanov v povrchových vodách sa znížili alebo ustálili vo všetkých členských štátoch v oblasti Baltského mora okrem Litvy, hoci z aktuálnejších údajov vyplýva, že k zníženiu došlo aj v tomto členskom štáte.
27 The national implementation programme for the Baltic Sea action plan (NIP BSAP) was prepared by the Chief Inspectorate for Environmental Protection in 2010 and updated in 2013, but has not yet been adopted by the Polish government. 
27 Národný program realizácie akčného plánu pre Baltské more vypracoval Hlavný inšpektorát pre ochranu životného prostredia v roku 2010 a aktualizoval ho v roku 2013, poľská vláda ho však zatiaľ neschválila.
Observations 18 28 For some Member States, simply achieving the good status required by the water framework directive is not sufficient to achieve the Helcom targets for phosphorus. 
Pripomienky 18 28 V prípade niektorých členských štátov jednoduché dosiahnutie dobrého stavu vyžadovaného v rámcovej smernici o vode nestačí na splnenie cieľov Helsinskej komisie týkajúcich sa obsahu fosforu.
In the case of Poland, according to experts and the Polish environmental authorities28, reaching the Helcom targets requires the concentration of phosphorus in the waters of the Oder and Vistula rivers to be reduced to 0.07-0.08 mg/l, which is roughly the natural level, meaning that no phosphorus at all can be discharged into the rivers. 
Podľa odborníkov a poľských environmentálnych orgánov28 je na dosiahnutie cieľov Helsinskej komisie pre Poľsko potrebné, aby sa znížila koncentrácia fosforu vo vodách Odry a Visly na 0,07 – 0,08 mg/l, teda približne na prirodzenú úroveň fosforu, čo znamená, že sa do riek nesmie vypúšťať vôbec žiadny fosfor.
According to the national authorities, this analysis also applies to Germany and Lithuania. 
Podľa vnútroštátnych orgánov sa táto analýza týka aj Nemecka a Litvy.
Therefore, additional Efforts To Reduce Phosphorus Loads Into The Sea Will Be Necessary For Meeting Helcom targets. 
Preto bude potrebné zvýšiť úsilie o zníženie množstva fosforu vypúšťaného do mora, aby sa splnili ciele Helsinskej komisie.
29 Regarding nutrient loads, the 2009 river basin management plans and corresponding programmes of measures29 examined by the Court include mainly basic measures for the implementation of EU-specific directives where they had not yet been fully implemented. 
29 V súvislosti so zaťažením živinami plány manažmentu povodia z roku 2009 a príslušné programy opatrení29, ktoré preskúmal Dvor audítorov, obsahujú prevažne základné opatrenia na vykonávanie smerníc EÚ v prípadoch, keď ešte neboli plne vykonané.
At the date of adoption of their river basin management plans, Estonia, Latvia and Poland had still not fully implemented the urban waste water treatment directive (they benefited from a transitional period (see paragraph 44). 
V čase prijatia plánov manažmentu povodia Estónska, Lotyšska a Poľska tieto krajiny ešte stále plne nevykonali smernicu o čistení komunálnych odpadových vôd [využili prechodné obdobie (pozri bod 44)].
These river basin management plans also include measures for the control of diffuse pollution (see paragraph 10) which however were already in place before the adoption of the plans. 
Tieto plány manažmentu povodia obsahujú aj opatrenia na kontrolu difúzneho znečistenia (pozri bod 10), ktoré však už boli zavedené pred schválením plánov.
Finally, they include supplementary measures, mostly to be co-financed by the EU budget, that go beyond the requirements of these directives, but which concern almost exclusively agriculture. 
Napokon obsahujú doplnkové opatrenia, ktoré sa budú zväčša spolufinancovať z rozpočtu EÚ a ktoré presahujú rámec požiadaviek týchto smerníc, ktoré sa však takmer výlučne týkajú poľnohospodárstva.
30 These river basin management plans had several shortcomings: — Incomplete identification of pollution sources and classification of the water status; in particular, insufficient quantification of nutrient inputs at the level of bodies of water or river sub-basins. 
30 Tieto plány manažmentu povodia mali niekoľko nedostatkov: – Neúplné určenie zdrojov znečistenia a klasifikácia stavu vôd; najmä nedostatočná kvantifikácia prísunu živín na úrovni vodných útvarov alebo čiastkových povodí riek.
This implies that the plans are weak bases for setting objectives and targeting measures. — A failure to systematically define remedial measures at body-of-water or sub-basin level, a lack of specific output targets for various measures (number of hectares in which the measure shall be applied) and no breakdowns of overall estimated costs at the level of individual measures. 
To znamená, že plány nemajú spoľahlivý základ pre stanovovanie cieľov a zameranie opatrení. – Neschopnosť systematicky opísať nápravné opatrenia na úrovni vodných útvarov alebo čiastkových povodí, nedostatok konkrétnych výstupných ukazovateľov rôznych opatrení (množstvo hektárov, na ktorých sa opatrenie bude uplatňovať) a žiadne rozdelenie celkových odhadovaných nákladov na úrovni jednotlivých opatrení.
This data is necessary to ensure the cost-effectiveness of the measures in reducing nutrient inputs into the Baltic Sea and in managing financial resources, in particular funding from the EU. — Lack of targets and indicators as regards the nutrient reductions expected from the various measures, broken down by type of pollution source, sector of activity and geographical area, i.e. basins, sub-basins and bodies of water30. 
Tieto údaje sú nevyhnutné na zabezpečenie nákladovej účinnosti opatrení pri znižovaní prísunu živín vypúšťaných do Baltského mora a pri hospodárení s finančnými zdrojmi, najmä s finančnými prostriedkami z EÚ. – Nedostatok cieľov a ukazovateľov týkajúcich sa znižovania obsahu živín očakávaných v prípade rôznych opatrení a rozdelených podľa typu zdroja znečistenia, odvetvia činnosti a zemepisnej oblasti, t. j. podľa povodí, čiastkových povodí a vodných útvarov30.
The Commission31 and the Court32 have already highlighted similar weaknesses in other river basin management plans. 
Komisia31 a Dvor audítorov32 už poukázali na podobné nedostatky v ostatných plánoch manažmentu povodia.
28 The Oder and the Vistula are part of the Baltic Sea catchment area and represent about 93 % of the Polish territory. 
28 Odra a Visla sú súčasťou úmoria Baltského mora a predstavujú približne 93 % územia Poľska.
The expert opinion is a result of a study drawn up in 2012 at the request of the Chief Inspectorate for Environmental Protection, ‘Verification of thresholds for assessing the ecological condition of rivers and lakes as regards physical-chemical elements taking into account characteristic conditions for particular types of water’, (Garcia et al, 2012, p. 180). 
Odborné stanovisko je výsledkom štúdie vypracovanej v roku 2012 na žiadosť Hlavného inšpektorátu pre ochranu životného prostredia s názvom „Verification of thresholds for assessing the ecological condition of rivers and lakes as regards physical-chemical elements taking into account characteristic conditions for particular types of water“ (Overenie prahových hodnôt pre posúdenie ekologického stavu riek a jazier, pokiaľ ide o fyzikálno-chemické prvky, s ohľadom na charakteristické podmienky konkrétnych druhov vody), s. 180, (Garcia a kol., 2012).
29 Kymijoki-Suomenlahti, Western RBD (Finland), Daugava, Lielupe, Venta and Gauja (Latvia) and Vistula and Oder (Poland) flowing into the sea sub-basins of the Gulf of Finland, the Gulf of Riga and the Baltic Proper. 
29 Kymijoki-Suomenlahti, západné správne územie povodia (Fínsko), Západná Dvina, Lielupe, Venta a Gauja (Lotyšsko) a Visla a Odra (Poľsko) ústia do morských podoblastí Fínskeho zálivu, Rižského zálivu a vlastného Baltského mora.
30 Targets and indicators for nutrient reductions were defined in Denmark, in one of the Baltic Sea Länder in Germany and in one river basin management plan in Finland. 
30 Ciele a ukazovatele týkajúce sa znižovania obsahu živín boli stanovené v Dánsku, v jednej nemeckej spolkovej krajine (Länder) v oblasti Baltského mora a v jednom pláne manažmentu povodia vo Fínsku.
In Latvia, all river basin management plans indicate the expected nutrient reduction from urban waste water. 
V Lotyšsku sa vo všetkých plánoch manažmentu povodia uvádza očakávané zníženie obsahu živín z komunálnych odpadových vôd.