natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This priority was maintained in the current poverty reduction strategy for the period 2010–15, the Growth and Transformation Plan. 
Táto priorita bola ponechaná aj v súčasnej stratégii na zníženie chudoby na obdobie 2010 – 2015 v podobe plánu rastu a transformácie.
1 Ethiopia’s Disaster Prevention and Preparedness Agency, time series data 2010. 
1 Etiópska agentúra pre prevenciu katastrof a pripravenosť, údaje z časového radu z roku 2010.
2 According to the EU delegation, more than one third of households farm less than 0,5 hectares. 
2 Podľa delegácie EÚ vyše tretina domácností hospodári na menej než 0,5 hektára.
3 According to the Commission’s draft MTR of the 10th CSP carried out in 2009: ‘Cereals production rose from a post-drought level of 10 million tonnes in 2004 to over 16 million tonnes in 2007 and 2008.’ 4 EC 10th EDF CSP diagnosis study on rural development and food security. 
3 Podľa návrhu preskúmania desiateho CSP v polovici obdobia uskutočneného v roku 2009:„Produkcia obilnín vzrástla z úrovne po období sucha vo výške 10 miliónov ton v roku 2004 na vyše 16 miliónov ton v roku 2007 v rokoch 2007 a 2008.“ 4 Diagnostická štúdia EK týkajúca sa oblastí rozvoja vidieka a potravinovej bezpečnosti v rámci CSP v 10.
5 Agriculture development-led industrialisation strategy, 1993. Special Report No 1/ 2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa 
5 Stratégia industrializácie založená na rozvoji poľnohospodárstva, 1993. Osobitná správa č. 1/2012 – Účinnosť rozvojovej pomoci Európskej únie v oblasti potravinovej bezpečnosti v subsaharskej Afrike
46 ANNEX II The first food security policy adopted in 2001 aimed to increase the availability of food, improve access to food and strengthen emergency response capabilities. 
46 PRÍLOHA II Prvá politika potravinovej bezpečnosti v roku 2001 bola zameraná na zvýšenie dostupnosti potravín, zlepšenie prístupu k potravinám a posilnenie schopností reakcie na núdzové situácie.
This policy stressed the government’s intention to move from food-aid relief towards a more predictable and development-oriented support. 
V tejto politike sa zdôrazňoval zámer vlády prejsť od núdzovej potravinovej pomoci k predvídateľnejšej a na rozvoj orientovanej forme pomoci.
In 2003, a Government-Donor Coalition for Food Security agreed on the design of the Productive Safety-Net Programme (PSNP). 
V roku 2003 koalícia pre oblasť potravinovej bezpečnosti vytvorená z vlády a poskytovateľov pomoci schválila koncepciu programu produktívnej záchrannej siete (PPZS).
Since 2005, the PSNP has provided conditional and unconditional cash and/or food transfers for approximately 8 million people who would otherwise need food aid through emergency appeals. 
V rámci tohto programu sa od roku 2005 poskytuje podmienená a nepodmienená hotovosť a/alebo potraviny približne 8 miliónom ľudí, ktorí by inak potrebovali potravinovú pomoc prostredníctvom žiadostí o humanitárnu pomoc.
Its aim is to improve access to food while safeguarding the productive assets of vulnerable households. 
Úlohou programu je zlepšiť prístup k potravinám a zároveň ochrániť produktívne aktíva zraniteľných domácností.
The food security policy is implemented through the Food Security Programmes (FSPs), which have so far covered the periods 2005–10 and 2010–14. 
Politika potravinovej bezpečnosti sa implementuje prostredníctvom programov potravinovej bezpečnosti (PPB), ktoré sa doteraz vzťahovali na obdobia 2005 – 2010 a 2010 – 2014.
The FSP has four pillars: (i) the PSNP; (ii) voluntary population resettlement; (iii) the household asset-building programme (HAB); and (iv) the complementary investment programme for rural infrastructure. 
Program potravinovej bezpečnosti má štyri piliere: i) program produktívnej záchrannej siete; ii) dobrovoľné presídlenie obyvateľov; iii) program budovania aktív domácností; iv) a doplnkový program investícií do vidieckej infraštruktúry.
As for the nutrition situation, the MDG-related indicators are lagging behind6. 
Pokiaľ ide o výživovú situáciu, ukazovatele v súvislosti s MRC sa oneskorujú6.
The first national nutrition strategy was adopted in 2008 and is being implemented by the Ministry of Health through the national nutrition programme for 2008–13. 
Prvá národná stratégia v oblasti výživy bola prijatá v roku 2008 a ministerstvo zdravotníctva ju v súčasnosti implementuje prostredníctvom národného výživového programu na obdobie 2008 – 2013.
Its aim is to reduce the scale of malnutrition in Ethiopia, especially amongst children under the age of five and pregnant and lactating women. 
Jej cieľom je znížiť mieru podvýživy v Etiópii, najmä medzi deťmi do piatich rokov a tehotnými a dojčiacimi ženami.
6 According to the government of Ethiopia’s PASDEP progress reports from 2007 and 2009 MOFED — Matrix Table 1, the indicator on prevalence of underweight children under the age of five is close to 40 % while the MDG target is 30 %. Special Report No 1 / 2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa 
6 Podľa správ etiópskej vlády o pokroku PASDEP z rokov 2007 a 2009 a maticovej tabuľky 1 ministerstva financií a hospodárskeho rozvoja (MOFED) sa ukazovateľ výskytu podváhu u detí do piatich rokov približuje 40 %, kým cieľ MRC je 30 %. Osobitná správa č. 1/2012 – Účinnosť rozvojovej pomoci Európskej únie v oblasti potravinovej bezpečnosti v subsaharskej Afrike
47 ANNEX III OVERVIEW OF THE FOOD SECURITY SITUATION IN MALAWI Malawi’s economy is dominated by agriculture, which represents 35 % of national GDP and employs 85 % of the workforce, most of whom are smallholders and subsistence farmers. 
47 PRÍLOHA III PREHĽAD SITUÁCIE POTRAVINOVEJ BEZPEČNOSTI V MALAWI Hospodárstvu Malawi dominuje poľnohospodárstvo, ktoré tvorí 35 % HDP krajiny a zamestnáva 85 % pracovnej sily, zväčša malých poľnohospodárov a poľnohospodárov produkujúcich pre vlastné potreby.
The main food crop is maize, which takes 75 % of cropland, tobacco being the main cash crop. 
Hlavnou potravinovou plodinou je kukurica, ktorá sa pestuje na 75 % ornej pôdy, tabak je najdôležitejšou trhovou plodinou.
Smallholder agriculture thus plays a crucial role in the economic development of the country, but low productivity is slowing down the overall pace of development and has become the main cause of poverty and food insecurity. 
Malé poľnohospodárstvo teda zohráva kľúčovú úlohu v hospodárskom rozvoji krajiny, no nízka produktivita spomaľuje celkové tempo rozvoja a stala sa hlavnou príčinou chudoby a nedostatočnej potravinovej bezpečnosti.
Low agricultural productivity is due to several structural constraints such as: (i) population density (the highest in Africa) which, combined with the small7 size of rain-fed agricultural holdings, results in soil degradation; (ii) the lack of rural credit, which hinders smallholders’ access to productive assets such as land and inputs; (iii) poor market access and inadequate infrastructure, which increase transaction costs and food prices; and (iv) limited off-farm employment, which directs the population towards environmentally unsustainable coping strategies (i.e. deforestation). 
Nízka produktivita poľnohospodárstva je spôsobená niekoľkými štrukturálnymi prekážkami, akými sú: i) hustota obyvateľstva (najvyššia v Afrike), ktorá spolu s malou7 veľkosťou poľnohospodárskych podnikov závislých od dažďa, vedie k degradácii pôdy; ii) nedostatok vidieckych úverov, ktorý bráni prístupu malých poľnohospodárov k produktívnym aktívam, napríklad pôde a vstupom; iii) slabý prístup na trhy a nedostatočná infraštruktúra, v dôsledku ktorých sa zvyšujú náklady na transakcie a ceny potravín; iv) a obmedzené možnosti zamestnania mimo poľnohospodárstva, čo vedie obyvateľstvo k environmentálne neudržateľným stratégiám prežitia (t. j. odlesňovanie).
Available data indicate that 70 % of all households in Malawi run out of their own self-produced food between three to four months prior to the next harvest8. 
Z dostupných údajov vyplýva, že 70 % domácností v Malawi vyčerpá potraviny z vlastnej produkcie tri až štyri mesiace pred nasledujúcim zberom úrody8.
Food insecurity in Malawi is also a problem of access to food. 
Nedostatočná potravinová bezpečnosť v Malawi je tiež problémom prístupu k potravinám.
In 2005, 22 % of the population was ultra-poor, meaning that one in every five people could not afford a minimum basic diet9. 
V roku 2005 trpelo 22 % obyvateľstva extrémnou chudobou, čo znamená, že každý piaty človek si nemohol dovoliť minimálnu základná stravu9.
As for the nutrition situation, the lack of food access and an unbalanced diet based mainly on maize are the major causes of chronic malnutrition. 
Pokiaľ ide o výživovú situáciu, hlavnými príčinami chronickej podvýživy je nedostatočný prístup k potravinám a nevyvážená strava založená hlavne na kukurici.
Between 60 % and 70 % of caloric intake comes from maize, with the result that 43 % of the under-fives are stunted, 22 % are underweight and 5 % suffer from acute malnutrition10. 
60 % až 70 % kalorického príjmu tvorí kukurica, čoho dôsledkom je, že 43 % detí do piatich rokov je zakrpatených, 22 % má podváhu a 5 % trpí akútnou podvyživenosťou10.
The Malawi Growth and Development Strategy (MGDS) covering the period 2006–11 includes agriculture and food security as well as prevention and the management of nutrition disorders among its priorities. 
Stratégia rastu a rozvoja Malawi (SRRM) na obdobie 2006 – 2011 má ako priority stanovené oblasti poľnohospodárstva a potravinovej bezpečnosti, ako aj predchádzanie a zvládanie nutričných porúch.
The government’s objective for food security is ‘to make Malawi a hunger-free nation’. The medium-term expected outcome is that ‘food will be available for all Malawians in sufficient quantities and qualities, at affordable prices’. 
Cieľom vlády v oblasti potravinovej bezpečnosti je „vytvoriť z Malawi krajinu bez hladu“. Očakávaným strednodobým výsledkom je, aby boli „potraviny dostupné všetkým Malawijčanom v dostatočnom množ‐ stve a kvalite za dostupné ceny“.
The strategies defined to achieve this outcome are based on increased agricultural productivity, functioning crop markets, reduced food-aid dependency, effective early-warning systems, income-generating activities, coordination of food aid and imports, and the construction of silos to improve storage capacity. 
Stratégie formulované na dosiahnutie tohto výsledku sú založené na zvýšenej poľnohospodárskej produktivite, fungujúcom trhu s plodinami, zníženej závislosti od potravinovej pomoci, účinných systémoch včasného varovania, činnostiach na vytváranie príjmov, koordinácii potravinovej pomoci a dovozu a vybudovaní zásobníkov obilia na zlepšenie skladovacej kapacity.
These strategies were further developed in more operational plans in the food security policy adopted in 2006. 
Tieto stratégie boli ďalej rozvinuté v operačnejších plánoch v rámci politiky potravinovej bezpečnosti prijatej v roku 2006.
7 According to USAID’s food security programme for 2008–14, three out of four farmers cultivate less than a hectare and 40 % of holdings are less than half a hectare. 
7 Podľa programu potravinovej bezpečnosti USAID na obdobie 2008 – 2014 traja zo štyroch poľnohospodárov obhospodarujú menej než hektár pôdy a 40 % poľnohospodárskych podnikov má menšiu rozlohu ako pol hektára.
8 Economics Association of Malawi and Ministry of Agriculture, ‘Can Malawi reverse the growing chronic and acute food and nutrition insecurity?’, concept note for a regional conference on food and nutrition security, 19–21 June 2006. 
8 Ekonomické združenie Malawi a ministerstvo poľnohospodárstva,„Dokáže Malawi zvrátiť rastúcu chronickú a akútnu nedostatočnú potravinovú a nutričnú bezpečnosť?“ (Can Malawi reverse the growing chronic and acute food and nutrition insecurity?)
9 Malawi Integrated Household Survey, 2004/05. 
9 Integrovaný prieskum domácností v Malawi, 2004/2005.
48 ANNEX III The government’s commitment to improving food security is reflected in its budgetary priorities. 
48 PRÍLOHA III Záväzok vlády zlepšiť potravinovú bezpečnosť sa odráža v jej rozpočtových prioritách.
In 2009, 14 % of the national budget was allocated to agriculture, most of which (71 %) for the Farm Input Subsidy Programme (FISP). 
V roku 2009 bolo 14 % štátneho rozpočtu pridelených na poľnohospodárstvo, a z toho väčšina (71 %) na program dotácií na poľnohospodárske vstupné zdroje (FISP).
The FISP11 was launched in 2005 and is the largest programme in the country. 
FISP11 bol spustený v roku 2005 a je najväčším programom v krajine.
It is part of the National Safety-Net Strategy12 (NSNS) and provides smallholder and subsistence farmers with subsidised fertiliser and improved maize seeds which, combined with good rains, have increased maize production, making the country maize sufficient for the last four years13. 
Je súčasťou národnej stratégie záchrannej siete (NSZS)12 a malým poľnohospodárom a poľnohospodárom produkujúcim pre vlastné potreby zabezpečuje dotované hnojivo a vylepšené kukuričné semená, ktoré spolu s dobrými dažďami zvýšili produkciu kukurice, čím sa krajina stala v posledných štyroch rokoch sebestačnou v pestovaní kukurice13.
In its national nutrition policy and strategy adopted in 200714, the government of Malawi recognised that this issue had so far received insufficient attention. 
Vláda Malawi vo svojej národnej politike a stratégii v oblasti výživy z roku 200714 uznala, že tejto otázke sa doteraz nevenovala dostatočná pozornosť.
This policy seeks to enhance the response to malnutrition with a focus in the following three areas: (i) prevention and control of the most common nutrition disorders among women, men, boys and girls in Malawi by 2012; (ii) increased access to timely and effective management of the most common nutrition disorders; and (iii) an enabling environment for the effective implementation of nutrition services and programmes. 
Cieľom tejto politiky je zlepšiť reakciu na podvýživu so zameraním na tieto tri oblasti: i) predchádzanie a kontrola najbežnejších nutričných porúch medzi ženami, mužmi, chlapcami a dievčatami v Malawi do roku 2012; ii) zlepšený prístup k včasnému a účinnému zvládnutiu najbežnejších nutričných porúch; iii) a prostredie umožňujúce účinné zavedenie služieb a implementáciu programov súvisiacich s výživou.
11 TheFISPiscurrentlyfundedbythegovernmentofMalawi(forthefertilisercomponent),plustheCommission,DfID,Irelandand Norway (for the seed component). 
11 FISP v súčasnosti financuje vláda Malawi (zložku hnojív), ako aj Komisia, DfID, Írsko a Nórsko (zložku osív).
12 The NSNS was adopted in 2002 and has four main components: public works programme; targeted input programme; targeted nutrition programme and direct transfers programme. 
12 NSZS bola prijatá v roku 2002 má štyri hlavné zložky: program verejných prác, program zacielených vstupov, program zacielenej výživy a program priamych prevodov.
13 UNSystemHigh-LevelTaskForcefortheGlobalFoodSecurityCrisis,countryreport23Februaryto4March2010.Theself-sufficiency level is set at 2,3 million tonnes. 
Miera sebestačnosti je stanovená na úrovni 2,3 milióna ton.
Special Report No 1 / 2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa 49 ANNEX IV OVERVIEW OF THE FOOD SECURITY SITUATION IN RWANDA Rwanda suffered greatly from the 1994 genocide. 
1/2012 – Účinnosť rozvojovej pomoci Európskej únie v oblasti potravinovej bezpečnosti v subsaharskej Afrike 49 PRÍLOHA IV PREHĽAD SITUÁCIE POTRAVINOVEJ BEZPEČNOSTI V RWANDE Rwanda veľmi utrpela v dôsledku genocídy v roku 1994.
After a rehabilitation period, the country has undertaken major steps on the path to recovery. 
Po období obnovy krajina urobila dôležité kroky na ceste k oživeniu.
Rwanda’s priorities are embodied in Rwanda Vision 2020, which was issued in July 2000 after a national consultation process which lasted two years. 
Priority Rwandy sú vyjadrené v dokumente Vízia Rwandy 2020 vydanom v júli 2000 po celonárodnom poradnom procese, ktorý trval dva roky.
The agricultural sector employs 80 % of the population, mainly in subsistence agriculture, and accounts for 42 % of GDP. 
Odvetvie poľnohospodárstva zamestnáva 80 % obyvateľstva, najmä v poľnohospodárstve produkujúcom pre vlastné potreby, a predstavuje 42 % HDP.
Vision 2020’s aim is to transform Rwanda from a subsistence agriculture economy to a knowledge-based society, adopting a ‘pro-poor’ approach to combat hunger and poverty. 
Cieľom Vízie 2020 je pretvoriť Rwandu z poľnohospodárskej ekonomiky produkujúcej pre vlastné potreby na znalostnú spoločnosť a v boji proti hladu a chudobe prijať prístup zameraný na podporu chudobných.
Rwanda’s first Poverty Reduction Strategy Paper (PRSP) (2002–05) focused on reconstruction and rehabilitation. 
Prvý dokument o stratégii znižovania chudoby (PRSP) v Rwande (2002 – 2005) sa zameriaval na rekonštrukciu a obnovu.
Despite rapid and sustained economic growth during this transition period, limited progress in poverty and inequality reduction was achieved. 
Napriek rýchlemu a trvalému hospodárskemu rastu počas tohto prechodného obdobia sa dosiahol len obmedzený pokrok v znižovaní chudoby a nerovnosti.
This led to a redefinition of priorities under the second Economic Development and Poverty Reduction Strategy (EDPRS) which covers the period 2008–12. 
V dôsledku toho boli predefinované priority v rámci druhej stratégie hospodárskeho rozvoja a znižovania chudoby (EDPRS), ktorá sa vzťahuje na obdobie 2008 – 2012.
One priority under ‘Agriculture’ is to develop a food security strategy. 
Jednou z priorít v rámci poľnohospodárstva je vypracovať stratégiu potravinovej bezpečnosti.
Despite strong political will and impressive results, Rwanda is still in a difficult situation regarding food insecurity, ranked 64 out of 84 countries in the 2010 Global Hunger Index. 
Napriek silnej politickej vôli a pôsobivým výsledkom je Rwanda stále v zložitej situácii, pokiaľ ide o potravinovú bezpečnosť, a v celosvetovom indexe hladu bola v roku 2010 na 64. mieste z 84 krajín.
The country is in a food deficit15 situation and the population is highly vulnerable to food insecurity with 40 % of people undernourished. 
Krajina je v situácii potravinového deficitu15 a obyvatelia sú veľmi zraniteľní v dôsledku nedostatočnej potravinovej bezpečnosti, pričom 40 % ľudí trpí podvýživou.
Rwanda is unlikely to achieve the MDG1 targets for poverty and undernour-ishment. 
Rwanda pravdepodobne nesplní ciele MRC týkajúce sa chudoby a podvýživy.
Indeed, the MDG1 poverty indicator (percentage of population below the national poverty line) decreased from 60,4 % (baseline in 2000) to 56,9 % in 2006, struggling to achieve the 2015 target of 30,2 %. 
Ukazovateľ chudoby MRC1 (percentuálny podiel obyvateľstva pod národnou hranicou chudoby) sa znížil zo 60,4 % (základná hodnota v roku 2000) na 56,9 % v roku 2006 a krajina zápasí s dosiahnutím cieľa na rok 2015 vo výške 30,2 %.
Similarly, the MDG1 child malnutrition indicator (percentage of underweight children under five) was 22,5 % in 2006, better than the 2000 baseline rate of 24,5 %, but lagging behind the 2015 target of 14,5 %. 
Rovnako ukazovateľ MRC1 týkajúci sa podvýživy detí (percentuálny podiel podváhy u detí do piatich rokov) bol 22,5 % v roku 2006, lepší než základná hodnota z roku 2000 vo výške 24,5 %, no ukazovateľ aj tak zaostáva za cieľom na rok 2015 vo výške 14,5 %.
Food availability has significantly increased since 2006 mainly due to improved yields for the main crops as well as favourable climatic conditions. 
Dostupnosť potravín sa od roku 2006 výrazne zvýšila, najmä vďaka lepšej úrode hlavných plodín, ako aj vhodným klimatickým podmienkam.
Under Vision 2020, alongside the poverty reduction strategies, Strategic Plans for the Transformation of Agriculture (SPTA I and II) were adopted with the Crop Intensification Programme (CIP) being a key programme aiming to increase agricultural productivity in high-potential food crops and ensure food security and self-sufficiency. 
V rámci Vízie 2020 sa popri stratégiách na znižovanie chudoby prijali aj strategické plány transformácie poľnohospodárstva (SPTP I a II) a program intenzifikácie plodín (PIP) je najdôležitejším programom zameraným na zvýšenie poľnohospodárskej produktivity potravinových plodín s vysokým potenciálom a zabezpečenie potravinovej bezpečnosti a sebestač-nosti.
Food availability as a whole has improved, but there are concerns about the production of key food security crops. 
Celková dostupnosť potravín sa zlepšila, znepokojenie však pretrváva v súvislosti s produkciou plodín, ktoré sú pre potravinovú bezpečnosť najdôležitejšie.
While yield had increased for several main crops (maize, rice and wheat), the production of several other key food security crops (sweet potatoes, beans, bananas, cassava and sorghum) had been declining since 2000. 
Hoci sa úroda pri niekoľkých hlavných plodinách (kukurica, ryža a pšenica) zvýšila, produkcia ďalších plodín dôležitých pre potravinovú bezpečnosť (sladké zemiaky, fazuľa, banány, manioky a cirok) od roku 2000 klesá.
15 ThefiguresintheMinistryofAgriculture’slatestFoodBalanceSheet(January–June2010)indicateafoodsurplus.However,the following needs to be considered: (i) the post-harvest losses rate used for the calculation is 15 %, while a 30 % rate would have been more realistic since no major improvements have been noted in post-harvest losses; (ii) the reliability of the crop assessments is questionable. Special Report No 1/ 2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa 
Treba však zvážiť tieto skutočnosti: i) miera strát po zbere úrody použitá na výpočet je 15 %, hoci 30 % miera by bola reálnejšia, pretože sa nezaznamenali žiadne výrazné zlepšenia v stratách po zbere úrody; ii) spoľahlivosť hodnotení plodín je otázna. Osobitná správa č. 1/2012 – Účinnosť rozvojovej pomoci Európskej únie v oblasti potravinovej bezpečnosti v subsaharskej Afrike
50 ANNEX IV Access to food remains a challenge. 
50 PRÍLOHA IV Prístup k potravinám je stále výzvou.
Improvement in poverty rates and inequality did not follow the pace of Rwanda’s rapid economic growth: the proportion of the population living below the national poverty line only slightly decreased from 60,4 % in 2000 to 56,9 % 2006, with extreme poverty falling only from 41,3 % to 36,9 %. 
Rýchly hospodársky rast nesprevádzalo rovnaké tempo zlepšovania miery chudoby a nerovnosti: podiel obyvateľstva žijúceho pod národnou hranicou chudoby sa znížil len mierne zo 60,4 % v roku 2000 na 56,9 % v roku 2006, pričom extrémna chudoba klesla len zo 41,3 % na 36,9 %.
Coupled with high poverty, increasingly high food prices16 hinder access to food for the most vulnerable people, notably those who have no or little land. 
Čoraz vyššie ceny potravín16 v kombinácii s vysokou chudobou bránia prístupu k potravinám pre najzraniteľnejšie osoby, obzvlášť tých, ktorí vlastnia len malý pozemok alebo nevlastnia žiadnu pôdu.
The main challenges are access to scarce wage labour and access to land, which is becoming more and more difficult due to increasing demographic pressure. 
Hlavnými problémami sú prístup k ťažko dostupnej platenej práci a prístup k pôde, čo je v dôsledku demografického tlaku čoraz ťažšie.
In order to address this issue, the government is piloting Vision 2020 Umurenge programme (VUP), a flagship of the EDPRS, in the poorest two sectors in each district. 
Na riešenie tohto problému vláda spustila program Vision 2020 Umurenge (PVU), ťažiskový program EDPRS, v dvoch najchudobnejších odvetviach v každom okrese.
VUP is a highly decentralised integrated rural-development programme designed to accelerate extreme poverty reduction by targeting the neediest people. 
PVU je vo veľkej miere decentralizovaný integrovaný program v oblasti rozvoja vidieka navrhnutý na zrýchlenie znižovania extrémnej chudoby zameraním sa na ľudí v najväčšej núdzi.