natgillin/translations-raw huggingface dataset:
BTNs were introduced to resolution planning as bank-specific SRM internal working documents containing the technical analysis and assumptions underpinning resolution plans, while all information relevant for decision-making o2n resolution planning is included either in the main text of the resolution plan or its annexes. 
Podkladové technické poznámky boli zavedené do plánovania riešenia krízových situácií ako interné pracovné dokumenty SRM pre jednotlivé banky, ktoré obsahujú technickú analýzu a predpoklady, z ktorých vychádzajú plány riešenia krízových situácií, pričom všetky informácie relevantné pre rozhodovanie o plánovaní riešenia krízových situácií sú zahrnuté buď v hlavnom texte plánu riešenia krízových situácií, alebo v jeho prílohách.
During the 2017 resolution planning cycle, internal resolution teams (IRTs) produced BTNs on critical functions, access to financial market infrastructures and operational continuity. 
Počas cyklu plánovania riešenia krízových situácií za rok 2017 vnútorné tímy pre riešenie krízových situácií vytvorili podkladové technické poznámky týkajúce sa zásadných funkcií, prístupu k infraštruktúram finančného trhu a prevádzkovej kontinuity.
Alternative resolution strategies form part of the resolution plans and not the BTNs. 
Alternatívne stratégie riešenia krízových situácií tvoria súčasť plánov riešenia krízových situácií, a nie podkladových technických poznámok.
Reply to paragraph 33: By the first quarter of 2018, it is anticipated that around one third out of 120 banking groups for which the SRB is the group level resolution authority will have so-called “Phase three” resolution plans (i.e. resolution plans more comprehensive than the ones adopted in 2016 and which typically include the determination of MREL target at consolidated level). 
Odpoveď na bod 33: Očakáva sa, že do prvého štvrťroka 2018 približne jedna tretina zo 120 bankových skupín, pre ktoré je SRB orgánom pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny, bude mať takzvanú „fázu tri“ plánov riešenia krízových situácií (t. j. plány riešenia krízových situácií, ktoré sú komplexnejšie ako tie, ktoré sa prijali v roku 2016 a ktoré zvyčajne zahŕňajú stanovenie cieľa v oblasti MPVZOZ na konsolidovanej úrovni.
Reply to paragraph 38: With regard to the observations of the ECA on the strategic business analysis, the SRB notes that 2016 resolution plans included the ownership structure and a description of banks’ business models, including the identification of critical functions and core business lines. 
Odpoveď na bod 38: Pokiaľ ide o pripomienky Európskeho dvora audítorov k strategickej obchodnej analýze, SRB poznamenáva, že plány riešenia krízových situácií z roku 2016 zahŕňali vlastnícku štruktúru a opis obchodných modelov bánk vrátane identifikácie zásadných funkcií a hlavných oblastí obchodnej činnosti.
While the SRB agrees that certain financial information at legal entity level is useful for resolution planning and this is why this was provided in the resolution planning manual, there is no legal requirement to include specific financial information in resolution plans. 
Zatiaľ čo SRB súhlasí s tým, že určité finančné informácie na úrovni právnických osôb sú užitočné pre plánovanie riešenia krízových situácií, čo je dôvod, prečo boli uvedené v príručke plánovania riešenia krízových situácií, neexistuje právna požiadavka týkajúca sa zahrnutia konkrétnych finančných informácií do plánov riešenia krízových situácií.
Reply to paragraph 41: In addition to the SRB’s progress in the field of critical functions, which is already mentioned in the ECA report, the SRB would like to note that in 2017 it has also developed a policy in respect of assessing relevant data and determining critical functions, which applies from 2017 onwards. 
Odpoveď na bod 41: Okrem pokroku SRB v oblasti zásadných funkcií, ktorý už bol uvedený v správe Európskeho dvora audítorov, SRB by rada poznamenala, že v roku 2017 vypracovala aj politiku týkajúcu sa hodnotenia relevantných údajov a určenia zásadných funkcií, ktorá sa uplatňuje od roku 2017.
Reply to paragraph 42: In reply to the ECA’s statement that some of the 2016 resolution plans differentiated between retail and corporate deposits, but not all, the SRB would like to note that the critical functions template referred to in paragraph 41 of the ECA’s report distinguishes between household, corporate (SME and non-SME) and government deposits as potential critical functions. 
Odpoveď na bod 42: V odpovedi na vyhlásenie Európskeho dvora audítorov, že v niektorých plánoch riešenia krízových situácií z roku 2016 sa rozlišovalo medzi retailovými a firemnými vkladmi, ale nie vo všetkých, by SRB rada poznamenala, že vo vzorovom dokumente na určenie zásadných funkcií, ktorý je uvedený v bode 41 správy Európskeho dvora audítorov, sa rozlišuje medzi vkladmi domácností, firemnými (MSP a podniky, ktoré nie sú MSP) a vládnymi vkladmi ako potenciálnymi zásadnými funkciami.
Therefore, this distinction is reflected in resolution plans as part of the 2017 resolution planning cycle. 
Tento rozdiel sa preto odráža v plánoch riešenia krízových situácií v rámci cyklu plánovania riešenia krízových situácií za rok 2017.
Reply to paragraph 43: The SRB would like to clarify that in accordance with the legal framework, only covered deposits (i.e. deposits up to EUR 100 000) are automatically excluded from bail-in (Article 27(3)(a) SRMR/Article 44(2)(a) BRRD). 
Odpoveď na bod 43: SRB by chcela objasniť, že v súlade s právnym rámcom sú zo záchrany pomocou vnútorných zdrojov automaticky vylúčené len zaručené vklady, t. j. vklady do 100 0030 EUR [článok 27 ods. 3 písm. a) nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií/článok 44 ods. 2 písm. a) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk].
All other deposits, including preferred deposits, are, in principle, eligible to be bailed in, and may only be excluded from bail-in if the resolution authority exercises, in exceptional circumstances only, its discretion under Article 27(5) SRMR/Article 44(3) BRRD. 
Všetky ostatné vklady vrátane vkladov s prioritným postavením sú v zásade oprávnené na záchranu pomocou vnútorných zdrojov a zo záchrany pomocou vnútorných zdrojov môžu byť vylúčené, iba ak orgán na riešenie krízových situácií uplatní svoju diskrečnú právomoc v zmysle článku 27 ods. 5 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií/článku 44 ods. 3 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, a to len vo výnimočných prípadoch.
In the case that deposit taking is identified as critical function, this does not automatically require the exclusion of these liabilities from bail-in as the ability of the bank to continue to take deposits is not necessarily impaired by the amount of those deposits being reduced following bail in: the infrastructure remains in place to do so and the bank will continue to operate its business post-resolution. Therefore, their exclusio3n 
V prípade, že sa prijímanie vkladov považuje za zásadnú funkciu, vylúčenie týchto záväzkov zo záchrany pomocou vnútorných zdrojov sa tým automaticky nevyžaduje, keďže schopnosť banky pokračovať v prijímaní vkladov nie je nevyhnutne oslabená tým, že výška týchto vkladov sa zníži po záchrane pomocou vnútorných zdrojov: na to aj naďalej slúži zavedená infraštruktúra a banka bude pokračovať vo svojej obchodnej činnosti po vyriešení krízovej situácie.
could be justified only if, in exceptional circumstances, it is considered necessary based on financial stability grounds in accordance with Article 27(5)(c) SRMR/ Article 44(3)(c) BRRD. 
Preto by ich vylúčenie mohlo byť odôvodnené len vtedy, ak sa za výnimočných okolností považuje za nevyhnutné na základe dôvodov finančnej stability v súlade s článkom 27 ods. 5 písm. c) nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií/článkom 44 ods. 3 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, a to len vo výnimočných prípadoch.
Moreover, the SRB would like to note that, in practice, the vast majority of banks within the SRB’s remit have significant levels of other types of liabilities ranking below preferred deposits (i.e. deposits of natural persons and SMEs above EUR 100 000), which must be bailed in first and in full before there is any bail-in of preferred deposits. 
SRB by okrem toho rada poznamenala, že v praxi má prevažná väčšina bánk v rámci pôsobnosti SRB významné úrovne iných druhov záväzkov, ktorých postavenie je pod vkladmi s prioritným postavením (t. j. vkladmi fyzických osôb a MSP nad 100 000 EUR), ktoré sa celé musia zachrániť pomocou vnútorných zdrojov ako prvé pred záchranou vkladov s prioritným postavením pomocou vnútorných zdrojov.
Therefore, the need to exclude preferred deposits from bail-in is less likely to arise in practice as they are less likely to be subject to bail-in. 
Preto je v praxi menej pravdepodobné, že vznikne potreba vylúčiť vklady s prioritným postavením zo záchrany pomocou vnútorných zdrojov, pretože je menej pravdepodobné, že tieto vklady budú predmetom záchrany pomocou vnútorných zdrojov.
Lastly, it has to be noted that the SRB will determine MREL targets at consolidated level for priority banks as part of the 2017 resolution planning cycle. 
Napokon treba poznamenať, že SRB stanoví ciele v oblasti MPVZOZ na konsolidovanej úrovni pre prioritné banky v rámci cyklu plánovania riešenia krízových situácií za rok 2017.
Reply to paragraph 47: It should be clarified that the resolution authorities are not required to assess a bank’s ability to report the information required by a Deposit Guarantee Scheme (DGS) in all cases. 
Odpoveď na bod 47: Malo by sa objasniť, že od orgánov pre riešenie krízových situácií sa nevyžaduje posúdenie schopnosti banky vykazovať vo všetkých prípadoch informácie požadované systémom ochrany vkladov.
Article 24 of Commission’s Delegated Regulation 2016/1075 (DR 2016/1075) explains that resolution authorities shall first assess the credibility of normal insolvency proceedings. 
V článku 24 delegovaného nariadenia Komisie 2016/1075 (ďalej len „delegované nariadenie 2016/1075“) sa vysvetľuje, že orgány pre riešenie krízových situácií najskôr posúdia dôveryhodnosť bežného insolvenčného konania.
The feasibility – and hence the ability of a bank to report the necessary information to a DGS – only needs to be assessed, if normal insolvency proceedings are found to be credible. 
Uskutočniteľnosť – a teda aj schopnosť banky vykazovať potrebné informácie v systéme ochrany vkladov – je potrebné posúdiť iba vtedy, ak sa zistí, že bežné insolvenčné konanie je dôveryhodné.
Therefore, in the vast majority of the 2016 resolution plans, such an assessment was not required since liquidation of the bank under normal insolvency proceedings was not considered to be credible. 
Preto sa v prevažnej väčšine plánov riešenia krízových situácií z roku 2016 takéto posúdenie nevyžadovalo, pretože likvidácia banky na základe bežného insolvenčného konania sa nepovažovala za dôveryhodnú.
Reply to paragraph 48: The SRB would like to note that the legal framework does not require the SRB to include an assessment of the available DGS funding. 
Odpoveď na bod 48: SRB by rada poznamenala, že právny rámec nevyžaduje, aby SRB zahrnula hodnotenie dostupných finančných prostriedkov systému ochrany vkladov.
In particular, Article 24(4) of the DR 2016/1075 requires that, when assessing the feasibility of the liquidation, the SRB has to assess only the capacity of the bank to provide the relevant information. 
Najmä v článku 24 ods. 4 delegovaného nariadenia 2016/1075 sa vyžaduje, aby pri posudzovaní uskutočniteľnosti likvidácie SRB posúdila len schopnosť banky poskytnúť relevantné informácie.
Moreover, the level of ex ante funding of the DGS does not represent the full amount of funds which are available to the DGS, since the Directive 2014/49/EU (DGS Directive or DGSD) provides for additional sources of funding, such as ex post funding, for the DGS. 
4
Reply to paragraph 60: The inadequacy of banks’ information systems for all resolution purposes, including bail-in, has been identified as a potential impediment to resolution for many SRB banks. 
Odpoveď na bod 60: Nedostatočnosť informačných systémov bánk na všetky účely riešenia krízových situácií vrátane záchrany pomocou vnútorných zdrojov sa identifikovala ako potenciálna prekážka riešenia krízových situácií pre mnohé banky SRB.
The SRB has requested its banks to improve their management information systems to address this issue and the EBA has convened a working group to provide further guidance to banks as to capacities expected of their management information systems to meet resolution authorities’ requirements. 
SRB požiadala svoje banky, aby zlepšili svoje riadiace informačné systémy s cieľom riešiť túto problematiku a orgán EBA zvolal pracovnú skupinu, aby bankám poskytla ďalšie usmernenia, pokiaľ ide o schopnosti, ktoré sa očakávajú od ich riadiacich informačných systémov na splnenie požiadaviek orgánov pre riešenie krízových situácií.
Reply to paragraph 61: The bail-in of liabilities is legally exercised by an administrative order and therefore, takes effect at the time of that order. 
Odpoveď na bod 61: Záchrana záväzkov pomocou vnútorných zdrojov sa vykonáva na základe správneho príkazu, a preto nadobúda účinnosť v čase tohto príkazu.
The subsequent implementation of the bail-in may take time, but the liabilities will not have escaped bail-in during this implementation period. Reply to paragraph 62: 4 
Následné vykonávanie záchrany pomocou vnútorných zdrojov môže trvať určitý čas, ale záväzky sa počas tohto obdobia vykonávania nevyhnú záchrane pomocou vnútorných zdrojov.
See below the reply to paragraph XI of the Executive summary (see Section VII of the present reply). 
Odpoveď na bod 62: Pozri odpoveď na bod XI zhrnutia (pozri oddiel VII tejto odpovede).
Reply to paragraph 63: With regard to the enforceability of the resolution tools, Article 25(3)(e) of the DR 2016/1075 refers to “the enforceability of resolution tools which would be applied, in particular in third countries”. 
Odpoveď na bod 63: Pokiaľ ide o vykonateľnosť nástrojov riešenia krízových situácií, v článku 25 ods. 3 písm. e) delegovaného nariadenia 2016/1075 sa odkazuje na „vykonateľnosť nástrojov riešenia krízových situácií, ktoré sa budú uplatňovať najmä v tretích krajinách“.
This paragraph has to be interpreted as referring only to the enforceability of resolution tools in third countries and not in the EU, since according to Article 66 BRRD, resolution actions adopted in one Member State shall be enforced in other Member States. 
Tento bod sa má vykladať tak, že sa vzťahuje len na vykonateľnosť nástrojov riešenia krízových situácií v tretích krajinách, a nie v EÚ, keďže podľa článku 66 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa opatrenia na riešenie krízových situácií prijaté v jednom členskom štáte uplatňujú v iných členských štátoch.
Therefore, there is no need to do the analysis of the enforceability when the governing law is that of an EU Member State. 
Preto ak rozhodným právom je právo členského štátu EÚ, nie je potrebné uskutočniť analýzu vykonateľnosti.
Reply to paragraph 66: The SRB would like to note that to the extent that a bank has large volumes of retail bond issuance, this has been identified as a potential impediment to successful use of the resolution tools and banks have already been encouraged to reduce the amount of such issuance going forward. 
Odpoveď na bod 66: SRB by rada poznamenala, že v rozsahu, v akom má banka veľké objemy emisie retailových dlhopisov, sa táto skutočnosť považuje za potenciálnu prekážku úspešnému využívaniu nástrojov riešenia krízových situácií a banky už boli vyzvané, aby v budúcnosti znížili sumu takýchto emisií.
Reply to paragraph 67: The inadequacy of banks’ information systems for all resolution purposes, including valuation, has been identified as a potential impediment to resolution for many SRB banks. 
Odpoveď na bod 67: Nedostatočnosť informačných systémov bánk na všetky účely riešenia krízových situácií vrátane oceňovania sa identifikovala ako potenciálna prekážka riešenia krízových situácií pre mnohé banky SRB.
See the SRB’s reply to paragraph 60. 
Pozri odpoveď SRB na bod 60.
Reply to paragraph 69: The SRB would like to note that in the first half of 2017, guidance notes on operational continuity in resolution and financial market infrastructures (FMIs) have been developed and therefore the 2017 resolution plans will include more detail in this regard. 
SRB by rada poznamenala, že v prvej polovici roku 2017 boli vypracované usmernenia o prevádzkovej kontinuite pri riešení krízových situácií a infraštruktúrach finančného trhu, a preto plány riešenia krízových situácií za rok 2017 budú v tejto súvislosti obsahovať podrobnejšie informácie.
Reply to paragraph 76: See the SRB’s reply to paragraph 33. 
Odpoveď na bod 76: Pozri odpoveď SRB na bod 33.
Reply to paragraph 77: As part of the 2017 resolution planning cycle to be implemented in 2018, the SRB will set binding MREL targets at consolidated level for the priority banks. 
Odpoveď na bod 77: V rámci cyklu plánovania riešenia krízových situácií za rok 2017, ktorý sa má vykonávať v roku 2018, SRB stanoví záväzné ciele v oblasti MPVZOZ na konsolidovanej úrovni pre prioritné banky.
Reply to paragraph 78: The SRB would like to note that the SREP score, among other factors (e.g. size, complexity), was used in determining the list of priority banks, who will be the first to have a binding consolidated MREL target as part of the 2017 resolution planning cycle. 
Odpoveď na bod 78: SRB by rada poznamenala, že hodnotenie v rámci SREP okrem iných faktorov (napr. veľkosť, zložitosť) sa použilo pri určovaní zoznamu prioritných bánk, ktoré budú ako prvé mať záväzný konsolidovaný cieľ v oblasti MPVZOZ v rámci cyklu plánovania riešenia krízových situácií za rok 2017.
When setting the binding consolidated MREL target, the SRB will take into account the Pillar 2 capital requirements of the bank, which reflect the supervisory assessment, as banks with higher SREP scores typically face higher Pillar 2 capital requirements. 
Pri stanovení záväzného konsolidovaného cieľa v oblasti MPVZOZ bude SRB brať do úvahy kapitálové požiadavky v rámci piliera 2 banky, ktoré odrážajú posúdenie krízovej situácie orgánom dohľadu, keďže banky s vyšším hodnotením v rámci SREP sú zvyčajne vystavené vyšším kapitálovým požiadavkám v rámci piliera 2.
The Pillar 2 capital requirements play an integral part in calculating both the loss absorption amount and the recapitalisation amount of a bank’s MREL and is used by the SRB in setting its MREL targets. 5 
Kapitálové požiadavky v rámci piliera 2 sú neoddeliteľnou súčasťou výpočtu výšky absorpcie strát, ako aj výšky rekapitalizácie MPVZOZ banky a SRB ich používa pri stanovovaní svojich cieľov v oblasti MPVZOZ.
However, the SRB has historically only been provided with a bank’s SREP score and a copy of the letter to banks outlining its Pillar 2 capital requirements. 
SRB však vždy získala len hodnotenie banky v rámci SREP a kópiu listu bankám, v ktorom sa uvádzajú ich kapitálové požiadavky v rámci piliera 2.
At this stage, the SRB has not been provided with a detailed analysis or assessment supporting a bank’s SREP score, thus such analysis or assessment is not used to further inform a bank’s MREL target. 
V tomto štádiu SRB nedostala podrobnú analýzu ani hodnotenie, ktoré by podporilo hodnotenie banky v rámci SREP, a preto sa takáto analýza alebo hodnotenie nepoužíva na ďalšie oznámenie cieľa banky v oblasti MPVZOZ.
In the context of the revision of the MoU with the ECB, it is foreseen that the SRB will have access to the detailed SREP assessment for priority banks, being those with a SREP score of 4 or a SREP score of 3 with a sub-score of 4. 
V súvislosti s revíziou memoranda o porozumení s ECB sa predpokladá, že SRB bude mať prístup k podrobnému hodnoteniu v rámci SREP pre prioritné banky, teda banky s hodnotením v rámci SREP s číslom 4 alebo hodnotením v rámci SREP s číslom 3 s podhodnotením s číslom 4.
Reply to paragraph 79: Banks were informed of indicative shortfalls in meeting their MREL targets in 2016 and workshops are being held with banks in fourth quarter of 2017, during which banks will be updated as to current shortfalls based on end of year data from 2016. 
Odpoveď na bod 79: Banky boli informované o orientačných nedostatkoch pri plnení svojich cieľov v oblasti MPVZOZ v roku 2016 a v štvrtom štvrťroku 2017 sa uskutočňujú semináre s bankami, počas ktorých sa banky aktualizujú, pokiaľ ide o nedostatky na základe údajov z konca roka od roku 2016.
The binding consolidated MREL targets to be set in 2017 will be accompanied by a transition period during which those banks will be required to fill the identified shortfall in their MREL. 
Súčasťou záväzných konsolidovaných cieľov v oblasti MPVZOZ, ktoré sa majú stanoviť v roku 2017, bude prechodné obdobie, počas ktorého budú tieto banky povinné vyplniť zistený nedostatok v oblasti MPVZOZ.
Reply to paragraph 80: Article 22(1) of DR 2016/1075 requires a “summary of the plan including a description of the institution or group and a summary of items referred to in points (2) to (8)” of the same article. 
Odpoveď na bod 80: V článku 22 ods. 1 delegovaného nariadenia 2016/1075 sa vyžaduje „zhrnutie plánu vrátane opisu inštitúcie alebo skupiny a súhrn položiek uvedených v bodoch 2 až 8“ toho istého článku.
It says “summary of items” and not “summary of each and every item”. 
Uvádza sa „súhrn položiek“, a nie „súhrn každej položky“.
Art. 22(2) to (8) of DR 2016/1075 lists the categories of information to be included in the plan. 
V článku 22 ods. 2 až 8 delegovaného nariadenia 2016/1075 sa uvádzajú kategórie informácií, ktoré sa majú zahrnúť do plánu.
Hence the requirement is a summary of the different categories. 
Z toho dôvodu je požiadavkou zhrnutie rôznych kategórií.
Reply to paragraph 81: The 2016 resolution plans were the first plans to be adopted by the SRB and so they were the first plans to be disclosed in summary to banks. 
6 8
Therefore, at the time of adoption of the 2016 resolution plans, no feedback had been received. 
6
The feedback so far received from banks will be reflected in subsequent iterations of the resolution plans. 
Doteraz prijatá spätná väzba od bánk sa odzrkadlí v následných iteráciách plánov riešenia krízových situácií.
Resolution Planning guidance (paragraphs VIII of the Executive summary and paragraphs 84-102) Reply to paragraphs VIII of the Executive summary and 84: The SRB would like to highlight that it has an ambitious work programme for the preparation of guidance notes on various resolution topics, with delivery of those notes scheduled at various times over 2017 and the first half of 2018. 
Usmernenia pre plánovanie riešenia krízových situácií (bod VIII zhrnutia a body 84 – 102) Odpoveď na bod VIII zhrnutia a bod 84: SRB by chcela zdôrazniť, že má ambiciózny pracovný program na prípravu usmernení k rôznym témam riešenia krízových situácií, pričom dodanie týchto usmernení je plánované v rôznych obdobiach počas roka 2017 a prvej polovice roka 2018.
In this regard, the SRB would like to indicatively refer to the guidance notes developed on the following topics: guidance for IRTs in respect of critical functions, access to FMIs, operational continuity and MREL. 
V tejto súvislosti by SRB rada orientačne upozornila na usmernenia vypracované v súvislosti s týmito témami: usmernenia pre vnútorné tímy pre riešenie krízových situácií týkajúce sa zásadných funkcií, prístup k infraštruktúram finančného trhu, prevádzková kontinuita a MPVZOZ.
These notes have informed the drafting of resolution plans in 2017. 
Tieto usmernenia formovali prípravu plánov riešenia krízových situácií v roku 2017.
With regard to MREL, the SRB adopted a policy for setting MREL in October 2017 and will set binding consolidated MREL targets in 2017. 
Pokiaľ ide o MPVZOZ, SRB v októbri 2017 prijala politiku na stanovenie MPVZOZ a v roku 2017 stanoví záväzné konsolidované ciele v oblasti MPVZOZ.