natgillin/translations-raw huggingface dataset:
But com‐ pliance with the regulations is not an end in itself — a focus is also needed on the ‘sound financial management’ principle of economy that the leg‐ islation is intended to achieve (see paragraphs 2 and 10). 
Dodržiavanie nariadení však nie je cieľom ako takým – treba sa zamerať tiež na zásadu hospodárnosti „riadneho finančného hospodárenia“, ktorá sa má podľa právnych predpisov dosiahnuť (pozri body 2 a 10).
In this respect even the best of the plans examined by the Court does not have a compre‐ hensive response to the main risks to economy — grants based on higher‐ ‐than‐necessary specifications and uncompetitive prices; post‐approval variations; and checks not related to the level of risk. 
V tejto súvislosti ani najlepšie plány skúma­ né Dvorom audítorov neposkytujú komplexnú odpoveď na hlavné riziká pre hospodárnosť – granty založené na väčších ako potrebných špecifikáciách a nekonkurenčných cenách; zmeny po schválení; a kontroly nesúvisiace s úrovňou rizika.
The Court examines these and the possible approaches to them in Parts II to V of this report. 
Dvor audítorov ich skúma a v časti II až V tejto správy skú­ ma aj možné prístupy k nim.
Part II — Guarding against overspecification: approaches to ensure that the items for which the grant is approved are reasonable 36 Managers of EU spending programmes are expected to apply the principle of economy described in the introduction to this report. 
Časť II – Zamedzenie nadmernej špecifikácii: postupy na zabezpečenie, aby položky, pre ktoré je grant schválený, boli primerané 36 Od manažérov výdavkových progra­ mov EÚ sa očakáva, že budú uplat­ ňovať zásadu hospodárnosti opísanú v úvode tejto správy.
According to this prin‐ ciple, not only should project grants be based on reasonable prices but the project specification — the items financed — should also be reasonable. 
Podľa tejto zása­ dy by nielen granty pre projekty mali byť založené na primeraných cenách, ale aj špecifikácia projektu – financo­ vané položky – by mala byť primeraná.
Subsidies change the cost–benefit relationship, leading to a risk that ap‐ plicants may specify higher‐cost pro‐ ject proposals than necessary, ranging from ‘gold‐plating’ (see Glossary) through to investments that are dis‐ proportionate to the expected results. 
Dotáciami sa mení vzťah medzi ná­ kladmi a prínosmi, čo spôsobuje riziko, že žiadatelia môžu stanoviť návrhy projektov s vyššími nákladmi, ako je potrebné, od „nadmernej regulácie“ (pozri glosár) po investície, ktoré ne­ zodpovedajú očakávaným výsledkom.
The Court assessed the approaches fol‐ lowed by Member State authorities to address this risk of overspecification. 
Dvor audítorov posúdil postupy, ktoré orgány členských štátov vykonávali s cieľom riešiť toto riziko nadmernej špecifikácie.
37 While all Member State authorities made checks of prices (see Part III), few made explicit documented checks that project specifications were reason‐ able14. 
37 Všetky orgány členských štátov síce kontrolovali ceny (pozri časť III), má­ loktoré však vykonali výslovné zdokla­ dované kontroly, či boli špecifikácie projektu primerané14.
Some made indirect, implicit or undocumented checks, as shown in paragraphs 46, 48 and 53. 
Niektoré vyko­ nali nepriame alebo nezdokladované kontroly, ako je uvedené v bodoch 46, 48 a 53.
How‐ ever, many Member State authorities mitigated risks of overspecification for some types of projects by restrict‐ ing the maximum eligible costs or by using simplified cost options, as shown below. 
Mnohé orgány členských štátov však zmiernili riziká nadmernej špecifikácie pre niektoré typy pro­ jektov obmedzením maximálnych oprávnených nákladov alebo využitím možností zjednodušených nákladov, ako je uvedené nižšie.
14 One good example was in the United Kingdom (England), where an explicit check was made that the proposed building design or equipment specification are justified as being the most appropriate to the project. 
14 Existuje jeden dobrý príklad zo Spojeného kráľovstva (Anglicka), kde sa vyslovene kontrolovalo, či je navrhnutý projekt budovy alebo špecifikácia zariadenia oprávnená ako najvhodnejšia pre projekt.
Observations 22 Restricting grants to the costs of a standard specifica‐ tion is simple and effective where there are many similar projects or common types of expenditure 38 The risk of overspecification occurs where the grant is based on the costs of the items chosen by the applicant. 
Pripomienky 22 Obmedzenie grantov na štandardne vymedzené náklady je jednoduché a účinné v prípadoch, keď existuje mnoho podobných projektov alebo spoločných typov výdavkov 38 Riziko nadmernej špecifikácie sa vyskytuje, keď je grant založený na nákladoch položiek vybraných žiada­ teľom.
The Court has observed that Member State authorities can largely avoid this risk by restricting the eligible costs to those of a ‘standard’ specification. 
Súdny dvor si všimol, že orgány členských štátov môžu vo veľkej miere zamedziť tomuto riziku obmedzením oprávnených nákladov na „štandard­ ne“ vymedzené náklady.
With this approach the Member State authorities estimate the costs neces‐ sary for a typical project or category of expenditure and limit all grants to these typical costs. 
Orgány člen­ ských štátov v rámci tohto postupu odhadujú náklady potrebné na typický projekt alebo kategóriu výdavkov a obmedzujú všetky granty na tieto typické náklady.
An example is given in Box 3. 
Príklad je uvedený v rámčeku 3.
39 This approach has the advantages of being simple to implement and hav‐ ing a predictable outcome: it gives certainty. 
39 Tento postup má výhody, že sa jed­ noducho vykonáva a má predvída­ teľný výsledok: poskytuje istotu.
This allows Member State au‐ thorities to dispense with burdensome requirements and checks of whether the specifications are reasonable for individual project applications. 
To orgánom členských štátov umožňuje obísť sa bez zaťažujúcich požiadaviek a kontrol, či sú špecifikácie jednotli­ vých žiadostí projektov primerané.
It does not prevent applicants from imple‐ menting a higher‐cost solution — but the grant payment will be based on the standard, so the costs to the EU budget will be reasonable. 
Žiadateľom tento prístup nebráni realizovať riešenie s vyššími nákladmi – platba grantu však bude založená na danom štandarde, takže náklady budú pre rozpočet EÚ primerané.
40 However rural development projects require varied and sometimes innova‐ tive solutions, involving a wide range of different types of expenditure. 
40 Projekty rozvoja vidieka si však vyža­ dujú rôzne, niekedy inovačné riešenia, čo zahŕňa širokú škálu rôznych typov výdavkov.
De‐ fining a standard specification for all possible situations is hardly feasible. 
Vymedzenie štandardnej špecifikácie pre všetky možné situá­ cie je v podstate nemožné.
It is best applied where there are a large number of straightforward projects with similar types of expenditure. 
Najlepšie sa používa v prípadoch, keď je veľký počet jednoduchých projektov s po­ dobnými typmi výdavkov.
41 Many Member State authorities fol‐ lowed this approach to some extent by applying ‘simplified costs’ or ‘maxi‐ mum costs’. These approaches are de‐ scribed in Box 2. 
41 Mnohé orgány členských štátov v urči­ tej miere vykonávali tento postup, keď používali zjednodušené náklady alebo maximálne náklady. Tieto postupy sú opísané v rámčeku 2.
Simplified costs were applied in 54 of the 88 RDPs, mostly to investments in land‐management measures designed to enhance the environment, or for planting and managing forests. 
Zjednodu­ šené náklady sa používali v 54 z 88 programov rozvoja vidieka, väčšinou na investície do opatrení týkajúcich sa obhospodarovania pôdy určených na zlepšenie životného prostredia alebo na výsadbu lesov a lesné hospodár­ stvo.
A typical example is a standard payment per metre of hedge calculated on the basis of a standard specification (e.g. three hawthorn plants per metre). 
Typickým príkladom je štan­ dardná platba za meter živého plota vypočítaná na základe štandardnej špecifikácie (napr. tri hlohy na meter).
Several Member State authorities also set ‘maximum costs’ in relation to project outputs in a similar way. 
Viaceré orgány členských štátov podobným spôsobom stanovili „maximálne náklady“ podľa výstupov projektu.
These differ from ‘standard costs’ in that the ap‐ plicant is reimbursed the actual costs incurred. 
Tie sa odlišujú od „štandard­ ných nákladov“ v tom, že žiadateľovi sú uhradené skutočne vzniknuté náklady.
Examples of types of expend‐ iture where Member State authorities have restricted grants to standard or maximum costs are shown in Box 4. 
Príklady typov výdavkov, keď orgány členských štátov obmedzili granty na štandardné alebo maximálne náklady, sú uvedené v rámčeku 4.
42 While over half of the Member State authorities make use of simplified costs (and others use maximum unit costs in a similar way), the Court found that this is only for specific expend‐ iture types within a limited number of measures (see Annex III) and amounts to only around 5 % of the budget. 
42 Zatiaľ čo viac ako polovica orgánov členských štátov využíva zjednoduše­ né náklady (a iné podobne využívajú maximálne jednotkové náklady), Dvor audítorov zistil, že je to tak len pri kon­ krétnych typoch výdavkov v rámci ob­ medzeného počtu opatrení (pozri prílohu III) a ich hodnota predstavuje len približne 5 % rozpočtu.
There is scope for wider application of these methods in other measures and in other RDPs. 
Existuje priestor na širšie uplatňovanie týchto metód v ďalších opatreniach a v ďal­ ších programoch rozvoja vidieka.
Observations 23 Example of restricting eligible costs in a way that limits the risk of overspecification: crop‐spraying equipment in France In France, farmers applying for grants towards the costs of crop‐sprayers frequently specified optional extra equipment that could reach 85 % of the total costs. 
Pripomienky 23 Príklad obmedzenia oprávnených nákladov spôsobom, ktorým sa obmedzuje riziko nadmernej špecifikácie: zariadenie na postrekovanie plodín vo Francúzsku Poľnohospodári vo Francúzsku, ktorí žiadali o grant na náklady na postrekovače plodín, často špecifikovali voliteľné doplnkové vybavenie, ktoré mohlo dosiahnuť 85 % celkových nákladov.
Considering this to be unreasonable, in 2012 the French authorities placed a limit of 3 000 euro on the costs of such extras for which a grant would be payable. 
Keďže francúzske orgány to považovali za neprimerané, v roku 2012 zaviedli obmedzenie vo výške 3 000 EUR na náklady tohto doplnkové­ ho vybavenia, na ktoré sa mal vyplatiť grant.
Types of expenditure where Member State authorities restricted grants to standard or maximum costs in a way that limits the risk of overspecification Standard unit costs — per metre of hedging (e.g. in France under the measure ‘Conservation and upgrading of the rural heritage’) — per hectare of land improvement (e.g. in Hungary under the measure ‘First afforestation of agricultural land’) Maximum costs per unit of output or result — per square metre of building constructed or renovated (e.g. in Bulgaria for buildings under the measure ‘Village renewal and development’) — per animal place (e.g. in France for cattle sheds under the measure ‘Farm modernisation’) Maximum costs per category of expenditure — maximum amount for a type of agricultural equipment (e.g. in France for spraying equipment under the measure ‘Farm modernisation’) — maximum amount for technical or feasibility studies (e.g. in the Czech Republic for preparation of plans for biogas projects under the measure ‘Farm modernisation’) — maximum percentage for fees (e.g. in Spain (Andalucía) for architects’ fees under the measure ‘Adding value to agricultural and forestry products’) Box 4 Box 3 
Typy výdavkov, pri ktorých členské štáty obmedzili granty na štandardné alebo maximálne náklady spôsobom, ktorý obmedzuje riziko nadmernej špecifikácie Štandardné jednotkové náklady – na meter živého plota (napr. vo Francúzsku v rámci opatrenia „Zachovanie a skvalitňovanie vidieckeho dedičstva“), – na hektár vylepšenia pôdy (napr. v Maďarsku v rámci opatrenia „Prvé zalesnenie poľnohospodárskej pôdy“).
Observations 24 For other measures, where justified by the risk, proposed costs should be evaluated to ensure that specifications are reasonable 43 Where the costs are not restricted to those of a standard specification, the risk of overspecification needs to be addressed. 
Pripomienky 24 Pri iných opatreniach, v prípade ktorých je odôvodnené riziko, by mali byť hodnotené navrhované náklady s cieľom zabezpečiť primeranosť nákladov 43 Keď nie sú náklady obmedzené na štandardne vymedzené náklady, je po­ trebné riešiť riziko nadmernej špecifi­ kácie.
Member State authorities followed three main approaches to this: ο standard checks to compare the proposed costs to benchmarks; ο individual evaluation of project specifications; ο expert opinions. 
Orgány členských štátov použí­ vali v tejto súvislosti tri hlavné postupy: ο štandardné kontroly s cieľom po­ rovnať navrhnuté náklady s refe­ renčnými hodnotami; ο individuálne hodnotenie projekto­ vých špecifikácií; ο stanoviská odborníkov.
Standard calculations and comparison to benchmarks can quickly identify applications that may be overspecified 44 For all but the smaller projects, ap‐ plicants have to provide physical and financial data on their businesses and on the project plans, which the Member State authorities use to check eligibility and select the best projects. 
Prostredníctvom štandardných výpočtov a porovnaním s referenčnými hodnotami možno rýchlo určiť žiadosti, ktoré môžu byť nadmerne špecifikované 44 Žiadatelia musia ku všetkým projektom okrem tých menších predložiť fyzické a finančné údaje o svojich podnikoch a o projektových plánoch, ktoré orgány členských štátov použijú s cieľom overiť oprávnenosť a vybrať najlepšie projekty.
This information ranges from just a few figures to full business plans. 
Tieto informácie siahajú od niekoľko málo údajov až po úplné podnikateľské plány.
Member State authorities can also make use of this information to check that the costs of the proposed project are reasonable in relation to the expected outputs or results: the contribution that the pro‐ ject is likely to make towards achieving the RDP objectives. 
Orgány členských štátov môžu tieto informácie použiť aj na kontrolu, či náklady navrhnutého projektu sú primerané vo vzťahu k očakávaným výstupom alebo výsledkom: pravdepo­ dobnému prínosu, ktorý by mal pro­ jekt priniesť z hľadiska plnenia cieľov programov rozvoja vidieka.
Examples include simple payback calculations or relating the capacity of agricultural equipment to the size and type of farm. 
Príkladmi sú jednoduché výpočty návratnosti alebo vzťahovanie kapacity poľnohos­ podárskeho zariadenia na veľkosť a typ poľnohospodárskeho podniku.
45 Member State authorities can establish standard calculations and spread‐ sheets that allow their staff to quickly calculate financial ratios or other in‐ dicators and compare them to bench‐ marks or warning levels. 
45 Orgány členských štátov môžu stanoviť štandardné výpočty a tabuľky, ktoré ich zamestnancom umožnia rýchlo vypočítať finančné alebo iné koefi­ cienty a porovnať ich s referenčnými hodnotami alebo varovnými hodnota­ mi.
46 These benchmarks can also be used as cost effectiveness or ‘value for money’ criteria for project selection. 
46 Tieto referenčné hodnoty možno pou­ žiť aj ako kritérium nákladovej účin­ nosti alebo „hodnoty za peniaze“ pri výbere projektu.
As an example, in the United Kingdom (Eng‐ land) the authorities set a target that, on average, projects involving sup‐ port for small rural businesses should generate one new job per GBP 30 000 of subsidy. 
Napríklad v Anglicku v Spojenom kráľovstve orgány stanovi­ li cieľ, že projekty, ktorým sa poskytuje podpora pre malé vidiecke podniky, by priemerne mali vytvoriť jedno nové pracovné miesto na každých 30 000 GBP dotácie.
If they considered that the proposed project costs were not reasonable (i.e. too high) in relation to that target, they did not approve the grant. 
Ak usúdili, že navrhnuté náklady na projekt neboli vo vzťahu k tomuto cieľu primerané (t. j. boli príliš vysoké), neschválili grant.
For the main investment measures, only 4 of the 15 RDPs re‐ viewed evaluated whether costs were reasonable in relation to the expected outputs or results (see Annex IV and Figure 5). 
Pokiaľ ide o hlavné investičné opatrenia, len pri štyroch z 15 skúmaných progra­ mov rozvoja vidieka sa hodnotilo, či náklady boli vo vzťahu k očakávaným výstupom alebo výsledkom primerané (pozri prílohu IV a obrázok 5).
Observations 25 Member State authorities evaluating costs against the expected outputs or results1 Member State authorities evaluating costs against expected outputs or results Member State authorities not assessing costs against the expected outputs or results Not assessed Diversifying the rural economy Calculations and comparisons are made against benchmarks of costs per job created, costs per additional tourist bed, cost per person completing a training course, cost per business created and per m2 business space, payback period of investments... 
Pripomienky 25 Orgány členských štátov hodnotia náklady na základe očakávaných výstupov alebo výsledkov 1 Orgány členských štátov hodnotia náklady na základe očakávaných výstupov alebo výsledkov Orgány členských štátov neposudzujú náklady na základe očakávaných výstupov alebo výsledkov Neposudzované Diverzifikácia vidieckeho hospodárstva Výpočty a porovnania sa vykonávajú pomocou referenčných hodnôt nákladov na vytvorené pracovné miesto, nákladov na ďalšie turistické lôžko, nákladov na absolventa vzdelávacieho kurzu, nákladov na vytvorený podnik a na m2 obchodného priestoru, obdobia návratnosti investícií...
Investments in irrigation The cost-effectiveness of the projects is assessed using for example the ratio of the project cost and the number of irrigated hectares 1 Excluding the measure for training and information. 
Investície do zavlažovania Nákladová účinnosť projektov sa hodnotí s použitím príkladu pomeru projektových nákladov k počtu zavlažovaných hektárov.
Source: ECA audit findings. 
Zdroj: Kontrolné zistenia Európskeho dvora audítorov.
Such evalua‐ tions of individual project specifica‐ tions (including tender conditions and award criteria) can be difficult without specialist technical knowledge and can be time‐consuming but are worth‐ while for larger amounts. 48 Some two thirds of Member State authorities informed the Court that their staff make common‐sense checks of project specifications, often using the experience they build up through processing a large number of projects. 
Kampánia Pripomienky 26 Hodnotenie jednotlivých projektových špecifikácií môže byť pre netechnických administratívnych pracovníkov ťažké, ale jednoduché 48 Približne dve tretiny orgánov člen­ ských štátov informovali Dvor audíto­ rov, že ich zamestnanci robia bežné kontroly projektových špecifikácií, pričom často využívajú skúsenosti, kto­ ré získali pri spracovaní veľkého počtu projektov.
However, the Court has observed that the value of these checks is dimin‐ ished if a record is not kept of what was checked and what standard was applied. 
Dvor audítorov však zistil, že hodnota týchto kontrol sa znižuje, ak sa nevedú záznamy o tom, čo bolo skontrolované a aká norma sa použila.
49 Unambiguous rules help non‐technical staff to make consistent and fair deci‐ sions when evaluating project propos‐ als. 
49 Jednoznačné pravidlá pomáhajú netechnickým pracovníkom prijímať konzistentné a spravodlivé rozhodnu­ tia pri hodnotení návrhov projektov.
A particular — but common — situation occurs where the applicant presents several suppliers’ offers for the project with differing specifica‐ tions: different makes of equipment, different construction methods or materials, different time schedules or different after‐sales service, etc. 
Osobitná, ale častá, situácia nastáva, keď žiadateľ predloží ponuky viacerých dodávateľov pre projekt s rôznymi špecifikáciami: rôzne značky zariade­ nia, rôzne konštrukčné metódy alebo materiály, rôzne časové rozvrhy alebo odlišný záručný a pozáručný servis atď.
Applicants will normally choose the offer that represents the best value for their business in terms of quality and cost (although this choice will be influenced by the subsidy). 
Žiadatelia si obvykle vyberú ponuku, ktorá predstavuje najlepšiu hodnotu pre ich podnik z hľadiska kvality a ná­ kladov (hoci dotácia ovplyvní tento výber).
Where ap‐ plicants do not choose the lowest‐cost offer, the Member State authorities have to evaluate if the additional quality or features of the higher of‐ fer also represent the best value for money in terms of the policy objec‐ tives, or whether it may be a case of gold‐plating. 
Navyše v prípadoch, keď špecifikácie presa­ hujú normu, musia orgány členských štátov posúdiť, či väčšie špecifikácie odôvodnené individuálnymi okolnos­ ťami projektu alebo tým, že predsta­ vujú väčšiu hodnotu za vynaložené peniaze.
Observations 27 50 For this, the staff evaluating the costs of project proposals need clear criteria that they can apply consistently to all cases. 
Pripomienky 27 50 Pracovníci, ktorí hodnotia náklady návrhov projektov, potrebujú jasné kritériá, ktoré môžu konzistentne uplatňovať na všetky prípady.
Here, the Court has found a gen‐ eral weakness as, instead of criteria, Member State authorities have just listed examples of the sort of justifica‐ tions that might be acceptable. 
Dvor audítorov v tejto súvislosti odhalil všeobecný nedostatok, keďže orgá­ ny členských štátov namiesto kritérií uviedli len príklady druhov odôvodne­ ní, ktoré by mohli byť prijateľné.
One example is in Germany, where almost any conceivable reason — quality, price, technical suitability, environ‐ mental qualities, operating and main‐ tenance costs, profitability, customer service, technical assistance or delivery dates — can be taken into considera‐ tion. 
Jeden príklad je z Nemecka, kde možno vziať do úvahy takmer akýkoľvek predstavi­ teľný dôvod – kvalitu, cenu, technickú vhodnosť, environmentálne vlastnos­ ti, náklady na prevádzku a údržbu, ziskovosť, zákaznícky servis, technickú pomoc alebo dodacie lehoty.
Others, such as the French and English authorities, follow a similar ap‐ proach. 
Ďalšie orgány, ako napríklad francúzske a an­ glické, majú podobný postup.
In its previous audits the Court found that Member State authorities were satisfied if one of these reasons was given but rarely evaluated wheth‐ er it was sufficient to justify the ad‐ ditional costs. 
Dvor audítorov pri svojich predchádzajúcich auditoch zistil, že orgánom členských štátov postačovalo, ak bol uvedený jeden z týchto dôvodov, ale zriedka posudzovali, či bol dostatočný na odô­ vodnenie dodatočných nákladov.
A degree of judgement is required to assess the justifications given by the applicant but the project files lacked documentation to show the basis on which staff evaluating the application considered that the extra costs involved were reasonable. 
Na posúdenie odôvodnenia, ktoré uviedol žiadateľ, je potrebný určitá miera úsud­ ku, ale v projektových spisoch chýbala dokumentácia na preukázanie základu, podľa ktorého pracovníci posudzujúci žiadosť usúdili, že dodatočné náklady boli primerané.
51 An alternative approach, followed by around a quarter (21) of the 88 Mem‐ ber State authorities, is to always base the grant on the lowest valid offer. 
51 Iný postup, ktorý vykonávala približne štvrtina (21) z 88 orgánov členských štátov, je vychádzať pri grante vždy z najnižšej platnej ponuky.
This has the advantages of simplicity — as it is unambiguous — and economy as the cost to the EU budget is the lowest. 
Výhody tohto prístupu spočívajú v jednodu­ chosti (keďže je jednoznačný) a hos­ podárnosti, keďže náklady sú pre rozpočet EÚ najnižšie.
Such an approach does not prevent the applicant from choosing the ‘best value’ offer if that is higher — but the amount of grant will always be determined on the lowest offer. 
Tento prístup žiadateľovi nebráni, aby si vybral ponuku s „najlepšou hodnotou“, ak je vyššia – ale výška grantu bude vždy určená na základe najnižšej ponuky.