natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Contents Executive summary Introduction The Schengen area The information systems used to control the Schengen area external borders Audit scope and approach Observations The information systems’ design facilitates efficient border checks, but resolving weaknesses takes a long time Information systems were generally in line with EU requirements but did not operate with equal efficiency Delays in the implementation of Eurosur and PNR prevented border authorities from sharing important information Schengen evaluations assess national border checks, but resolving weaknesses takes a long time EU Member States make only limited use of available EU funding to improve information systems for border control Border guards do not always get complete data from the systems, which undermines the efficiency of checks Member States are making increasing use of the systems to share information, but checks could be more systematic Information was not complete in some of the systems Events are not always recorded promptly in the systems Conclusions and recommendations Annex Brief description of the information systems selected Paragraph I-XII 01-08 01-08 03-08 09-15 16-82 16-82 17-23 24-32 33-43 44-46 47 48-62 63-76 77-82 83-95 2 Acronyms and abbreviations Glossary Replies of the Commission Audit team Timeline 3 
Obsah Zhrnutie Úvod Schengenský priestor Informačné systémy na kontrolu vonkajších hraníc schengenského priestoru Rozsah auditu a audítorský prístup Pripomienky Navrhnuté informačné systémy uľahčujú vykonávanie účinných hraničných kontrol, no odstraňovanie nedostatkov trvá príliš dlho Informačné systémy boli vo všeobecnosti v súlade s požiadavkami EÚ, no nefungovali s rovnakou účinnosťou Oneskorenia v zavádzaní systémov Eurosur a PNR zabránili hraničným orgánom výmenu dôležitých informácií V rámci schengenského hodnotenia sa posudzujú vnútroštátne hraničné kontroly jednotlivých štátov, no odstraňovanie nedostatkov trvá príliš dlho Členské štáty EÚ využívajú na zlepšenie informačných systémov pre kontrolu hraníc len obmedzené množstvo dostupných finančných prostriedkov EÚ Príslušníci pohraničnej stráže nie vždy získavajú zo systémov úplné údaje, čo narúša účinnosť kontrol Členské štáty používajú systémy na výmenu informácií čoraz častejšie, hoci by sa kontroly mohli vykonávať systematickejším spôsobom V niektorých systémoch neboli informácie úplné Udalosti nie sú vždy do systémov zaznamenávané okamžite Závery a odporúčania Príloha Stručný opis vybratých informačných systémov Akronymi a skratky Body I-XII 01-08 01-08 03-08 09-15 16-82 16-82 17-23 24-32 33-43 44-46 47 48-62 63-76 77-82 83-95 2
Executive summary I The creation of the Schengen area abolished border checks between participating countries comprising 22 EU Member States and four other European countries. 
Zhrnutie I Vytvorením schengenského priestoru sa zrušili hraničné kontroly medzi zúčastnenými krajinami, ktoré zahŕňajú 22 členských štátov EÚ a štyri ďalšie európske krajiny.
However, abolishing internal borders reinforces the importance of effective control and surveillance of the Schengen area’s external borders. 
Zrušením vnútorných hraníc sa však zdôraznil význam účinnej kontroly a dozoru nad vonkajšími hranicami schengenského priestoru.
Control of the external borders is of high interest to EU citizens and other stakeholders. 
Kontrola vonkajších hraníc je v najvyššom záujme občanov EÚ a ďalších zainteresovaných strán.
II To help border guards control the Schengen area’s external borders, the EU has set up the following information systems or common frameworks for exchange of information: the Schengen Information System (SIS II); the Visa Information System (VIS); Eurodac (European Asylum Dactyloscopy Database - Fingerprint comparison system). 
II EÚ zriadila na pomoc príslušníkom pohraničnej stráže pri kontrole vonkajších hraníc schengenského priestoru tieto informačné systémy alebo spoločné rámce pre výmenu informácií: Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II), vízový informačný systém (VIS) a Eurodac (európsky systém na porovnávanie odtlačkov prstov žiadateľov o azyl).
In addition, the European Border Surveillance System (Eurosur) and the Passenger Name Record systems (PNR) provide further support to border authorities. 
Okrem toho poskytuje pohraničným orgánom ďalšiu podporu aj európsky systém hraničného dozoru (Eurosur) a systémy záznamov o cestujúcich (PNR).
III Setting-up and maintaining these systems required substantial investment from both the EU and the participating Schengen states. 
III Zavedenie a udržiavanie týchto systémov si vyžadovalo značné investície zo strany EÚ, ako aj zúčastnených členských štátov schengenského priestoru.
Based on available information, we estimate that the EU budget provided over €600 million to set up these systems. 
Na základe dostupných informácií odhadujeme, že na zriadenie týchto systémov sa z rozpočtu EÚ poskytlo viac než 600 mil. EUR.
Considering the increasing pressure at the EU external borders caused by recent security and migratory situations, our audit aimed at identifying aspects in the design and use of these systems that can help border guards do their job more efficiently. 
Vzhľadom na zvyšujúci sa tlak na vonkajšie hranice EÚ spôsobený nedávnou migračnou a bezpečnostnou situáciou sa náš audit zameral na určovanie aspektov v rámci navrhovania a používania týchto systémov, ktoré môžu príslušníkom pohraničnej stráže pomôcť pri účinnejšom vykonávaní ich činnosti.
Furthermore, our observations and recommendations can help target the EU funding that will be made available in the next multi annual financial framework in support of these systems. 
Naše pripomienky a odporúčania môžu pomôcť pri vyčleňovaní finančných prostriedkov EÚ, ktoré budú k dispozícii na podporu týchto systémov v rámci nasledujúceho viacročného finančného rámca.
IV Our main audit question was “Are the main EU information systems for internal security supporting border controls efficiently?” We conclude that border guards are increasingly using and relying on these systems when performing border checks. However, some data is currently not included in the systems, while other data is either not complete or not entered in a timely manner. 
IV Naša hlavná audítorská otázka znela: „Podporujú hlavné informačné systémy EÚ pre vnútornú bezpečnosť kontroly hraníc účinným spôsobom?“ Dospeli sme k záveru, že príslušníci pohraničnej stráže využívajú tieto systémy čoraz častejšie a spoliehajú sa ne pri vykonávaní hraničných kontrol. V súčasnosti však tieto systémy niektoré údaje vôbec neobsahujú, zatiaľ čo ďalšie údaje nie sú úplné alebo sa nezadali včas.
This reduces the efficiency of some border checks. 
To znižuje účinnosť niektorých hraničných kontrol.
V We found that the systems are generally well designed to facilitate border checks and that the Member States (Finland, France, Italy, Luxembourg and Poland) we visited generally complied with the applicable legal framework. 
V Zistili sme, že systémy na uľahčenie hraničných kontrol sú vo všeobecnosti dobre navrhnuté a že členské štáty (Fínsko, Francúzsko, Taliansko, Luxembursko a Poľsko), ktoré sme navštívili, dodržiavajú príslušný právny rámec.
Nevertheless, some countries’ national SIS II and VIS components facilitate more efficient border checks than others. 4 
Vnútroštátne zložky SIS II a VIS niektorých krajín aj napriek tomu umožňujú vykonávanie hraničných kontrol účinnejším spôsobom ako v iných krajinách. 4
VI There were long delays in the implementation of IT solutions for Eurosur and PNR, both at EU and national level. 
VI Pri realizácii informačných riešení pre systémy Eurosur a PNR došlo k veľkému oneskoreniu na úrovni EÚ, ako aj na vnútroštátnej úrovni.
This prevented border guards and other authorities of the intended benefits of these systems. 
V dôsledku toho prišli príslušníci pohraničnej stráže a ďalšie orgány o zamýšľaný prínos týchto systémov.
VII The Schengen evaluation mechanism plays an important role in securing EU external borders. 
VII Schengenský hodnotiaci mechanizmus zohráva pri zabezpečovaní vonkajších hraníc EÚ dôležitú úlohu.
Evaluations are generally thorough and methodical, and address key aspects of the systems. 
Hodnotenia sú vo všeobecnosti dôkladne a metodicky vypracované a zameriavajú sa na kľúčové aspekty systémov.
However, it takes a long time for the Member States to remedy weaknesses identified. 
Členským štátom však trvá dlho, kým zistené nedostatky odstránia.
This is due to a lack of binding deadlines for the adoption of evaluation reports and the implementation of corrective actions. 
Dôvodom je neexistencia záväzných termínov na prijatie hodnotiacich správ a na vykonanie nápravných opatrení.
VIII Although the Member States are making increasing use of the information systems, this use could be more systematic. 
VIII Hoci členské štáty používajú informačné systémy v čoraz väčšej miere, mali by ich používať systematickejším spôsobom.
We carried out a survey of border guards and found that more than half of them had at some point allowed people to cross borders without consulting the systems. 
Po vykonaní prieskumu medzi príslušníkmi hraničnej stráže sme zistili, že viac ako polovica z nich aspoň raz umožnila osobám prekročiť hranice bez toho, aby nahliadli do systémov.
Furthermore, we noted a discrepancy between the number of visas issued and the number of visas checked. 
Navyše sme zaznamenali rozdiely medzi počtom vydaných víz a počtom skontrolovaných víz.
IX Border guards use the data in the systems as their basis for making decisions that affect the safety of European citizens. 
IX Príslušníci pohraničnej stráže používajú údaje uložené v systémoch ako základ na prijímanie rozhodnutí, ktoré ovplyvňujú bezpečnosť európskych občanov.
The quality of this data is therefore of the utmost importance. 
Kvalita týchto údajov je preto nanajvýš dôležitá.
In accordance with EU legislation, the responsibility for data quality is with the Member States. 
V súlade s právnymi predpismi EÚ zodpovednosť za kvalitu údajov nesú členské štáty.
We found little reference to data quality control in the legal acts governing the European information systems. 
V právnych aktoch, ktorými sa riadia európske informačné systémy, sme našli málo odkazov na kontrolu kvality údajov.
Although eu-LISA performs automated monthly quality checks of the data in SIS II, the results are available only to the Member States concerned and therefore, it is not possible for the agency or the Commission, to evaluate the progress individual countries have made in addressing data quality issues. 
Aj napriek tomu, že agentúra eu-LISA vykonáva automatizované mesačné kontroly kvality údajov uložených v systéme SIS II, výsledky sú k dispozícii len príslušným členským štátom, a preto nie je možné aby agentúra alebo Komisia hodnotili, aký pokrok dosiahli jednotlivé krajiny pri riešení problémov s kvalitou údajov.
Neither eu-LISA nor the Commission have any enforcement powers to ensure that Member States correct data quality issues in a timely manner. 
Agentúra eu-LISA ani Komisia nedisponujú žiadnymi právomocami v oblasti presadzovania s cieľom zabezpečiť, aby členské štáty včas vyriešili problémy s kvalitou údajov.
X Border guards do not always get timely and complete data from the information systems. 
X Príslušníci pohraničnej stráže nie vždy získavajú z informačných systémov včasné a úplné údaje.
For example, when border guards check a name in SIS II, they may receive hundreds of results (mostly false positives), which they are legally required to check manually. 
Príslušníci pohraničnej stráže môžu napríklad pri kontrole mena v systéme SIS II získať stovky výsledkov (väčšinou ide o nesprávne pozitívne lustrácie), ktoré sú zo zákona povinní skontrolovať manuálne.
This not only makes border checks less efficient, but also increases the risk of overlooking real hits. 
Nielenže to znižuje účinnosť hraničných kontrol, ale zvyšuje to aj riziko prehliadnutia skutočných pozitívnych lustrácií.
Incomplete records in SIS II also affect other systems linked to it. 
Neúplné záznamy v systéme SIS II ovplyvňujú aj ďalšie systémy, ktoré sú s ním spojené.
XI Except in the case of Eurodac, there are generally no compulsory deadlines on entering data. 
XI S výnimkou systému Eurodac vo všeobecnosti neexistujú povinné termíny na zadávanie údajov.
For example, Eurosur is meant to provide real-time information on the situation at the borders. 
Napríklad systém Eurosur má poskytovať informácie o situácii na hraniciach v reálnom čase.
However, while some of the countries covered by our audit do indeed enter information in Eurosur on a real-time basis, others do so only once a week. 
Zatiaľ čo niektoré krajiny, na ktoré sa vzťahuje náš audit, skutočne vkladajú informácie do systému Eurosur v reálnom čase, iné krajiny tak robia iba raz týždenne.
Since Eurodac started operating in 2003, there has not been a single year in 5 which all Member States have transmitted the required information on time. 
Od spustenia činnosti systému Eurodac v roku 2003 sa doposiaľ nestalo, aby všetky členské štáty preniesli požadované informácie včas.
Delayed transmission can lead to the wrong country being designated responsible for processing the asylum application. 
Oneskorený prenos môže viesť k tomu, že za spracovanie konkrétnej žiadosti o azyl ponesie zodpovednosť nesprávna krajina.
XII We make the following recommendations to the Commission: o Promote the use of SIS II and VIS training environments o Speed up the correction of weaknesses detected during Schengen evaluations o Analyse discrepancies in visa checks o Improve data quality control procedures o Reduce delays in data entry 6 
XII Komisii predkladáme tieto odporúčania: o presadzovať využívanie prostredia na odbornú prípravu pre systémy SIS II a VIS, o urýchliť odstraňovanie nedostatkov zistených počas schengenských hodnotení, o analyzovať nezrovnalosti pri kontrolách víz, o zlepšiť postupy kontroly kvality údajov, o obmedziť oneskorenie zadávania údajov. 6
Introduction The Schengen area 01 The creation of the Schengen area, currently encompassing 26 Schengen States, (see Figure 1), enabled all travellers to cross internal borders without being subject to border checks. 
Úvod Schengenský priestor 01 Vytvorenie schengenského priestoru, ktorý v súčasnosti tvorí 26 schengenských štátov (pozri ilustráciu 1), umožnilo všetkým cestujúcim prekračovať vnútorné hranice bez toho, aby podliehali hraničným kontrolám.
In addition to abolishing border checks, the participating countries agreed to a common visa policy and formalised police and judicial cooperation. 
Zúčastnené krajiny sa okrem zrušenia hraničných kontrol dohodli aj na spoločnej vízovej politike a formalizovali policajnú a justičnú spoluprácu.
02 Two thirds of EU citizens see the Schengen area as one of the EU’s main achievements. 
02 Dve tretiny občanov EÚ považujú schengenský priestor za jeden z hlavných úspechov EÚ.
However, nearly 70 % expect the EU to do more to protect its external borders1. 
Takmer 70 % z nich však očakáva, že EÚ urobí viac na ochranu svojich vonkajších hraníc1.
7 1 Eurobarometer 89.2, 2018. 
7 1 Eurobarometer 89.2, 2018.
The information systems used to control the Schengen area external borders 03 Abolishing internal borders requires effective control and surveillance of external borders in order to prevent crime and terrorism and to control migration. 
Informačné systémy na kontrolu vonkajších hraníc schengenského priestoru 03 Zrušenie vnútorných hraníc si vyžaduje účinnú kontrolu a dozor nad vonkajšími hranicami, aby sa zabránilo zločinu a terorizmu a aby sa kontrolovala migrácia.
To help border guards control the Schengen area external borders, the EU set up a number of information systems or common frameworks for exchange of information. 
EÚ zriadila niekoľko informačných systémov alebo spoločných rámcov pre výmenu informácií s cieľom pomôcť príslušníkom pohraničnej stráže kontrolovať vonkajšie hranice schengenského priestoru.
The systems most commonly used are: the Schengen Information System (SIS II); the Visa Information System (VIS); Eurodac (European Asylum Dactyloscopy Database - Fingerprint comparison system); the European Border Surveillance System (Eurosur) and the Passenger Name Record systems (PNR) (see Figure 2). 
Najčastejšie používané systémy sú: Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II), vízový informačný systém (VIS), Eurodac (európsky systém na porovnávanie odtlačkov prstov žiadateľov o azyl), európsky systém hraničného dozoru (Eurosur) a systémy záznamov o cestujúcich (PNR) (pozri ilustráciu 2).
In addition, the EU is developing two additional information systems relevant for border security, the Entry/Exit System, the European Travel Information and Authorisation System, which should be operational in 2020 and 2021 respectively. 
EÚ okrem toho v súvislosti s bezpečnosťou hraníc vyvíja dva ďalšie informačné systémy – systém vstup/výstup a Európsky systém pre cestovné informácie a povolenia, ktoré by mali byť prevádzkyschopné v rokoch 2020 a 2021.
8 04 Border guards in the Schengen States use SIS II, VIS and Eurodac to check individuals at border checkpoints. 
04 Príslušníci pohraničnej stráže používajú na kontrolu jednotlivcov na hraničných priechodoch v rámci štátov schengenského priestoru systémy SIS II, VIS a Eurodac.
Eurosur and PNR are used to obtain information about events occurring at and beyond the EU’s external borders and about passengers on flights arriving at the borders. 
Systémy Eurosur a PNR sa používajú na získavanie informácií o udalostiach, ku ktorým došlo na vonkajších hraniciach EÚ a mimo hraníc, a o cestujúcich na letoch prichádzajúcich na hranice.
They help to anticipate events relevant to border security. 
Pomáhajú predvídať udalosti súvisiace s bezpečnosťou hraníc.
Figure 3 shows how border guards are meant to use these systems during border checks, with a more detailed description, including which of the information systems are available to which countries, provided in the Annex. 9 
Ilustrácia 3 zobrazuje podrobnejší opis toho, ako majú príslušníci pohraničnej stráže používať tieto systémy počas hraničných kontrol a ktorý z informačných systémov je k dispozícii pre konkrétne krajiny, uvedené v prílohe. 9
Figure 3 – Use of the selected information systems for border security 10 Source: European Court of Auditors. 
Cestujúci je v rámci osobitnej kontroly podrobený ďalšiemu vyšetrovaniu. Zdroj: Európsky dvor audítorov.
05 Different national law enforcement agencies, as well as customs, visa and judicial authorities are also users of the system. 
05 Používateľmi týchto systémov sú takisto rôzne vnútroštátne orgány presadzovania práva, ako aj colné, vízové a súdne orgány.
At the same time, they are responsible for entering the relevant data in these systems. 
Zároveň sú zodpovedné za vkladanie príslušných údajov do týchto systémov.
In the case of PNR, the information is provided by airlines. 
V prípade systému PNR informácie poskytujú letecké spoločnosti.
06 The border guards (and other authorities) using the systems in the Member States have access to the EU central systems via their own national systems, which are specifically developed for this purpose. EU lawmakers have set minimum requirements for the implementation of these national information systems in EU law2. 
06 Príslušníci pohraničnej stráže (a iné orgány) používajúce tieto systémy v členských štátoch majú prístup k centrálnym systémom EÚ prostredníctvom svojich vlastných vnútroštátnych systémov, ktoré boli osobitne vyvinuté na tento účel. Zákonodarcovia EÚ stanovili minimálne požiadavky na zavedenie týchto vnútroštátnych informačných systémov do práva EÚ2.
07 At EU level, the European Commission, specifically the Directorate General for Migration and Home Affairs (DG HOME), has overall responsibility for the development and funding of the information systems, except PNR which does not have an EU-level central component (but can benefit from EU funding). 
07 Európska komisia, konkrétne Generálne riaditeľstvo pre migráciu a vnútorné záležitosti (GR HOME), má na úrovni EÚ celkovú zodpovednosť za vývoj a financovanie informačných systémov, s výnimkou systému PNR, ktorý nemá ústrednú zložku na úrovni EÚ (ale môže využívať financovanie zo strany EÚ).
Since 2012, the Commission has tasked the European Union Agency for the Operational Management of Large-Scale Information systems in the Area of Freedom, Security and Justice (“eu-LISA”) with storing data and maintaining SIS II, Eurodac, and VIS. 
Od roku 2012 Komisia poveruje Agentúru Európskej únie na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (ďalej len „eu-LISA“) ukladaním údajov a údržbou systémov SIS II, Eurodac a VIS.
Eurosur, meanwhile, is managed by the European Border and Coast Guard Agency (EBCGA), known as Frontex, and the Member States. 
Na druhej strane, systém EUROSUR je riadený Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž (EBCGA), známou ako Frontex, a členskými štátmi.
11 2 Regulation (EU) No 1987/2006 for SIS II, Council Decision 2007/533/JHA on SIS II No 767/2008 for VIS, Regulation (EU) No 603/2013 for Eurodac and Regulation (EU) No 1052/2013 for Eurosur. 
2 Nariadenie (EÚ) č. 1987/2006 pre SIS II, rozhodnutie Rady 2007/533/SVV pre SIS II, č.
Directive (EU) 2016/681for PNR. 
Smernica (EÚ) č.
08 Based on available information, we estimate that the EU budget provided over €600 million3 to cover the cost of setting up the EU level components for the systems covered by our audit. 
08 Na základe dostupných informácií odhadujeme, že z rozpočtu EÚ sa poskytlo viac než 600 mil. EUR3 na pokrytie nákladov na zriadenie zložiek na úrovni EÚ pre systémy, na ktoré sa vzťahuje náš audit.
The total annual cost of operating the systems was approximately €61.5 million4. 
Celkové ročné náklady na prevádzku systémov predstavovali približne 61,5 mil. EUR4.
In addition, Member States contribute towards the cost of developing and maintaining the national systems from their own budgets. 
Okrem toho členské štáty prispievajú na náklady na vývoj a údržbu vnútroštátnych systémov z vlastných rozpočtov.
Although information on Member States’ spending on their national systems is not always available, there are indications that these amounts are significant. 
Aj napriek tomu, že informácie o výdavkoch členských štátov na ich vnútroštátne systémy nie sú vždy dostupné, existujú skutočnosti nasvedčujúce tomu, že ide o významné sumy.
For example, Member States spent approximately €235 million on setting up SIS II in addition to €95 million paid for from the EU budget5. 
Napríklad, členské štáty k 95 mil. EUR na zriadenie systému SIS II, ktoré boli poskytnuté z rozpočtu EÚ, dodatočne vynaložili približne 235 mil. EUR5.
3 4 5 The amount is based on information included in documents published by the Commission or information obtained from their accounting system (for SIS II and VIS). 
12 3 4 5 Táto suma je založená na informáciách uvedených v dokumentoch, ktoré uverejnila Komisia, alebo na informáciách získaných z ich účtovného systému (za SIS II a VIS).
This amount does not include the cost of developing Eurodac, for which no aggregated figures were available. 
Táto suma nezahŕňa náklady na vývoj systému Eurodac, za ktorý neboli k dispozícii súhrnné údaje.
This includes eu-LISA’s 2017 commitments directly related to the information systems covered by the audit and Frontex’s 2017 commitments related to Eurosur, and SIS/VIS/Eurodac implementation of payments appropriations from DG Home 2017. 
Patria sem záväzky agentúry eu-LISA z roku 2017 priamo súvisiace s informačnými systémami, na ktoré sa vzťahuje tento audit, a záväzky agentúry Frontex z roku 2017 týkajúce sa systému Eurosur a plnenie platobných rozpočtových prostriedkov systému SIS/VIS/Eurodac z GR HOME 2017.
European Court of Auditors, Special Report 03/2014, “Lessons from the European Commission’s development of the second generation Schengen Information System (SIS II)”. 
Osobitná správa Európskeho dvora audítorov č. 3/2014 „Skúsenosti, ktoré získala Európska komisia pri vývoji druhej generácie Schengenského informačného systému (SIS II)“.