natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A delegated power to enshrine standards for safe and secure parking space is currently in discussion before the co-legislator1. 
Delegovaná právomoc na zakotvenie noriem pre bezpečné a chránené parkovacie priestory je v súčasnosti predmetom diskusie spoluzákonodarcu1.
An agreement on the new legislation was reached by the co-legislator in December 2019 and is now in the procession of adoption by the two Institutions (adoption foreseen in July 2020). 
Dohodu o nových právnych predpisoch dosiahol spoluzákonodarca v decembri 2019 a v súčasnosti je v procese prijímania zo strany oboch inštitúcií (prijatie sa predpokladá v júli 2020).
Directive 2014/94/EU does not include binding requirements for Member States to install hydrogen-refuelling infrastructure. 
Smernica 2014/94/EÚ neobsahuje záväzné požiadavky pre členské štáty, aby budovali infraštruktúry na dopĺňanie vodíka.
The development and marketing of the vehicles concerned was - and still is - less advanced than is the case for vehicles powered by other alternative fuels covered by the Directive. 
Vývoj a predaj dotknutých vozidiel bol – a stále je – menej rozvinutý než v prípade vozidiel poháňaných inými alternatívnymi palivami, na ktoré sa vzťahuje smernica.
In the current programming period, result indicators are defined at the country level to better tailor the monitoring framework to particular challenges and objectives identified in individual operational programmes. 
V súčasnom programovom období sú ukazovatele výsledkov vymedzené na úrovni krajiny scieľom lepšie prispôsobiť rámec monitorovania osobitným výzvam acieľom identifikovaným v jednotlivých operačných programoch.
Developing TEN-T roads is not a self-standing objective of ESIF but one of the tools to deliver the cohesion policy-goals. 
Rozvoj ciest TEN-T nie je samostatným cieľom EŠIF, ale jedným z nástrojov na dosiahnutie cieľov politiky súdržnosti.
Thus, the system of ESIF result indicators should take this into account. 
Systém ukazovateľov výsledkov v rámci EŠIF by to mal zohľadňovať.
1 Revision of Regulation (EC) No 561/2006 on the harmonisation of certain social legislation relating to road transport and amending Council Regulations (EEC) No 3821/85 and (EC) No 2135/98 and repealing Council Regulation (EEC) No 3820/85 EN EN 2 
1 Revízia nariadenia (ES) č. 561/2006 o harmonizácii niektorých právnych predpisov v sociálnej oblasti, ktoré sa týkajú cestnej dopravy, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia Rady (EHS) č.
Bulgaria has indicated to the Commission that it plans to reinvest the revenues from the traffic charges and tolls in the development and maintenance of the road infrastructure. 
Bulharsko oznámilo Komisii, že plánuje reinvestovať príjmy z poplatkov v oblasti dopravy a mýta do rozvoja a údržby cestnej infraštruktúry.
They also count on the revenues from the toll taxes on the heavy road transport vehicles collectable from 2020 and which are expected to aid the completion of the core road network in Bulgaria. 
Takisto rátajú s príjmami z mýta vyberaného od ťažkých vozidiel v cestnej doprave od roku 2020, od ktorých sa očakáva, že prispejú k dokončeniu základnej cestnej siete v Bulharsku.
Please see the CommissionŐs reply to paragraph 32. 
Pozri odpoveď Komisie na bod 32.
Recommendation 1 Đ Prioritise investment in the core road network a) The Commission accepts the recommendation. b) The Commission accepts the recommendation. 
Odporúčanie 1 – Uprednostniť investície do základnej cestnej siete a) Komisia toto odporúčanie akceptuje. b) Komisia toto odporúčanie akceptuje.
The delivery of the TEN-T network is shared between the Member States and the Commission. 
Budovanie siete TEN-T je spoločnou úlohou pre členské štáty a Komisiu.
EU grant financing is available for targeted support from the CEF, CF and ERDF. 
Grantové financovanie zo strany EÚ je k dispozícii na cielenú podporu z NPE, KF a EFRR.
For the Cohesion Fund and ERDF, programming for 2021-2027 will be done in line with the thematic concentration requirements of the cohesion policy legislation and based on Annex D of the 2019 European Semester Country reports. 
V prípade Kohézneho fondu a EFRR sa programovanie na obdobie rokov 2021 – 2027 bude realizovať vsúlade spožiadavkami na tematické zameranie uvedenými vprávnych predpisoch v oblasti politiky súdržnosti a na základe prílohy D k správam o jednotlivých krajinách vypracúvaným v rámci európskeho semestra 2019.
A key objective is to reduce regional imbalances in the development of a sustainable and smart European transport system. 
Hlavným cieľom je znížiť regionálne rozdiely vo vývoji udržateľného a inteligentného európskeho dopravného systému.
Priorities in this context will include e.g. decarbonisation, digitalisation and safety aspects. 
Priority v tomto kontexte budú zahŕňať napr. dekarbonizáciu, digitalizáciu a bezpečnostné aspekty.
In the context of the approval of the programmes, investments into roads can be included when justified in view of the green objectives of the EU and the socio-economic and territorial characteristics of the Member States and regions concerned. 
V kontexte schvaľovania programov možno zahrnúť investície do výstavby ciest, ak je to odôvodnené vzhľadom na ekologické ciele EÚ asociálno-ekonomické aúzemné charakteristiky príslušných členských štátov a regiónov.
This support includes, but is not limited to projects on the core TEN-T road network. 
Táto podpora zahŕňa projekty základnej cestnej siete TEN-T, ale neobmedzuje sa len na ne.
Recommendation 2 Đ Enhance monitoring arrangements a) The Commission accepts the recommendation. 
Odporúčanie 2 – Posilniť postupy monitorovania a) Komisia toto odporúčanie akceptuje.
The Commission will propose to include intermediate targets for the core network corridors in the corridor work plans, which cover nearly all cross border sections. b) The Commission accepts the recommendation. 
Komisia navrhne zahrnúť priebežné ciele pre koridory základnej siete do pracovných plánov pre koridor, ktoré zahŕňajú takmer všetky cezhraničné úseky. b) Komisia toto odporúčanie akceptuje.
Recommendation 3 Đ Strengthen approach to maintenance The Commission accepts the recommendation and will consider it in the context of the forthcoming revision of the TEN-T Regulation, as announced. EN EN 3 
Odporúčanie 3 – Posilniť prístup k údržbe Komisia toto odporúčanie prijíma a zváži ho v kontexte nadchádzajúcej revízie nariadenia o TEN-T, ako bolo oznámené.
Audit team The ECAŐs special reports set out the results of its audits of EU policies and programmes, or of management-related topics from specific budgetary areas. 
SK SK 3 Audítorský tím V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky jeho auditov, ktoré sa týkajú politík a programov EÚ alebo tém riadenia súvisiacich s konkrétnymi rozpočtovými oblasťami.
The audit was led by ECA Member Ladislav Balko, supported by Branislav Urbanic, Head of Private Office and Zuzana Frankova, Private Office Attach; Pietro Puricella, Principal Manager; Aleksandra Klis-Lemieszonek, Head of Task; Marjeta Leskovar, Fernando Pascual Gil, Svetoslav Hristov, Zuzana Gullova and Valeria Rota, Auditors. 
Audit viedol člen Európskeho dvora audítorov Ladislav Balko a pomáhali mu Branislav Urbanic, vedúci kabinetu, a Zuzana Frankova, atašé kabinetu, Pietro Puricella, hlavný manažér, Aleksandra Klis-Lemieszonek, vedúca úlohy, Marjeta Leskovar, Fernando Pascual Gil, Svetoslav Hristov, Zuzana Gullova a Valeria Rota, audítori.
Zuzanna Filipski and Petra Karkosova provided linguistic support. 
Zuzana Filipski a Petra Karkosova poskytli jazykovú podporu.
From left to right: Pietro Puricella, Zuzana Gullova, Svetoslav Hristov, Ladislav Balko, Fernando Pascual-Gil, Aleksandra Klis-Lemieszonek, Branislav Urbanic, Marjeta Leskovar. 
Zľava doprava: Pietro Puricella, Zuzana Gullova, Svetoslav Hristov, Ladislav Balko, Fernando Pascual-Gil, Aleksandra Klis-Lemieszonek, Branislav Urbanic, Marjeta Leskovar.
EN PDF ISBN 978-92-847-4486-2 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/252643 QJ-AB-20-009-EN-N EN HTML ISBN 978-92-847-4470-1 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/207589 QJ-AB-20-009-EN-Q 
SK PDF ISBN 978-92-847-4496-1 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/749809 QJ-AB-20-009-SK-N SK HTML ISBN 978-92-847-4508-1 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/26025 QJ-AB-20-009-SK-Q
Roads play a significant role in EU transport, accounting for the largest share of passenger and freight traffic. 
V doprave EÚ zohrávajú cesty významnú úlohu, keďže predstavujú najväčší podiel osobnej a nákladnej dopravy.
We assessed progress towards achieving the EU objective of completing a fully functioning TEN-T core road network and the CommissionŐs role in this. 
Posudzovali sme pokrok pri plnení cieľa EÚ, ktorým je dokončiť plne funkčnú základnú cestnú sieť TEN-T, a súvisiacu úlohu Komisie.
We found that the development of the TEN-T core road network supported by EU funding and Commission action is making progress thereby achieving results for those traveling on the network. 
Zistili sme, že rozvoj základnej cestnej siete TEN-T podporovaný finančnými prostriedkami EÚ a opatreniami Komisie napreduje, v dôsledku čoho sa dosahujú výsledky pre tých, ktorí siete využívajú na cestovanie.
However, certain key factors hamper full functionality of the TEN-T core road network. We recommend that the Commission prioritises investment in the core network, enhances its monitoring arrangements and strengthens its approach to maintenance. 
Niektoré kľúčové faktory však bránia plnej funkčnosti základnej cestnej siete TEN-T Odporúčame Komisii, aby si ako prioritu stanovila investície do základnej siete, posilnila monitorovacie opatrenia a svoj prístup k údržbe.
EN 2020 11 Energy efficiency in buildings: greater focus on cost-effectiveness still needed Special Report 
SK 2020 11 Energetická efektívnosť budov: naďalej je potrebné klásť väčší dôraz na nákladovú účinnosť Osobitná správa
Annex Annex I 2014-2020 Cohesion policy funds for energy efficiency in buildings Glossary Replies of the Commission Audit team Timeline 3 
Príloha Príloha I – Finančné prostriedky v rámci politiky súdržnosti určené na energetickú efektívnosť budov v období 2014 – 2020 Glosár Odpovede Komisie Audítorský tím Harmonogram 3
Executive summary I Faced with the challenge of mitigating climate change, EU leaders have committed to saving 20 % of the EU Member States’ projected energy consumption by 2020 and 32.5 % by 2030. 
Zhrnutie I Čeliac výzve, ktorou je zmierňovanie zmeny klímy, prijali lídri EÚ záväzok znížiť do roku 2020 predpokladanú spotrebu energie v členských štátoch EÚ o 20 % a do roku 2030 o 32,5 %.
Improving the energy efficiency of buildings is a key tool to achieving these targets. 
Jedným z kľúčových spôsobov, ako tieto ciele splniť, je zlepšenie energetickej efektívnosti budov.
Buildings consume the greatest share of energy and have the largest energy savings potential. 
Budovy spotrebúvajú najväčší podiel energie a majú najväčší potenciál úspor energie.
II The latest assessment of the progress made by Member States towards the energy efficiency targets shows that the EU 2020 target is unlikely to be met, as EU energy consumption is rising again since 2014. 
II Z najnovšieho posúdenia pokroku, ktorý urobili členské štáty pri plnení cieľov v oblasti energetickej efektívnosti, vyplýva, že cieľ EÚ na rok 2020 pravdepodobne nebude splnený, keďže spotreba energie v EÚ od roku 2014 znovu stúpa.
We aim to issue recommendations that should help the EU to achieve its 2030 energy efficiency target by improving the cost-effectiveness of its 2021-2027 Cohesion policy spending. 
Chceme predložiť odporúčania, ktoré by EÚ mali pomôcť dosiahnuť jej cieľ energetickej efektívnosti na rok 2030, a to zlepšením nákladovej účinnosti výdavkov v rámci politiky súdržnosti na obdobie 2021 – 2027.
III Collectively, Cohesion policy operational programmes allocated a budget of around €14 billion, equal to 4 % of all 2014-2020 Cohesion policy funds (€357 billion), to improve the energy efficiency of buildings, of which €4.6 billion for residential buildings. 
III V rámci operačných programov politiky súdržnosti bol na zlepšenie energetickej efektívnosti budov spolu pridelený rozpočet vo výške približne 14 mld. EUR, čo zodpovedá 4 % celej sumy finančných prostriedkov v rámci politiky súdržnosti na obdobie 2014 – 2020 (357 mld. EUR) a z ktorých 4,6 mld. EUR je určených na obytné budovy.
In addition, Member States budgeted €5.4 billion for national co-financing for all buildings, of which €2 billion for residential buildings. 
Členské štáty okrem toho vyhradili 5,4 mld. EUR na vnútroštátne spolufinancovanie všetkých budov, z ktorých 2 mld. EUR je určených na obytné budovy.
IV We visited five Member States (Bulgaria, Czechia, Ireland, Italy (Puglia), Lithuania) that allocated some €2.9 billion of their Cohesion policy funds for energy efficiency in buildings. 
IV Navštívili sme päť členských štátov (Bulharsko, Česko, Írsko, Taliansko (Apúlia), Litva), ktoré na energetickú efektívnosť budov vyčlenili zo svojich financií v rámci politiky súdržnosti približne 2,9 mld. EUR.
We assessed whether this budget was being used cost-effectively and whether the Commission and Member States had implemented recommendations from our special report 21/2012 on energy efficiency in public buildings. 
Posúdili sme, či bol tento rozpočet vynaložený nákladovo účinným spôsobom a či Komisia a členské štáty vykonali odporúčania z našej osobitnej správy č. 21/2012 o energetickej efektívnosti verejných budov.
V The Commission has issued extensive guidance for improving energy efficiency investments in buildings, including their cost-effectiveness, as we recommended in our special report 21/2012. 
V Komisia vydala podrobné usmernenie k zlepšeniu investícií do energetickej efektívnosti budov vrátane ich nákladovej účinnosti, ako sme odporučili v osobitnej správe č. 21/2012.
We found examples of good practice: the use of financial instruments combined with grants and the modulation of the level of the aid rate to increase the leverage of private funding and reduce the risk of deadweight. 
Našli sme príklady osvedčeného postupu: využívanie finančných nástrojov v kombinácii s grantmi a modulácia úrovne miery pomoci s cieľom zvýšiť pákový efekt na zaistenie súkromného financovania a znížiť riziko mŕtvej váhy.
VI Member States required projects to be based on an energy audit, to deliver some levels of energy savings, and to improve the buildings’ energy rating. 
VI Členské štáty požadovali, aby boli projekty založené na energetickom audite, dosiahli určitú úroveň úspory energie a zlepšili klasifikáciu energetickej efektívnosti budov.
In most cases, they allocated the budget to projects on a first-come first-served basis, which did not allow them to assess their relative costs and benefits. 
Vo väčšine prípadov prideľovali rozpočet na projekty podľa zásady „kto prv príde, ten prv berie“, čo im neumožnilo posúdiť príslušné náklady a prínosy.
This meant they rarely prioritised projects delivering energy savings or other benefits at lower costs. 4 
To znamenalo, že zriedkakedy uprednostnili projekty, ktoré by zabezpečili úspory energie alebo iné prínosy za nižšie náklady.
VII The monitoring system does not provide data on energy saved through spending EU funds on renovating residential buildings. 
VII Systém monitorovania neposkytuje údaje o energii ušetrenej vďaka finančným prostriedkom EÚ vynaloženým na renováciu obytných budov.
This means that the Commission is unable to assess the EU budget’s contribution to the EU energy efficiency target. 
To znamená, že Komisia nie je schopná posúdiť, ako rozpočet EÚ prispel k plneniu cieľa EÚ v oblasti energetickej efektívnosti.
No indicator measures the other benefits these investments may generate. 
Ostatné prínosy, ktoré by tieto investície mohli vytvoriť, sa nemerajú žiadnym iným ukazovateľom.
VIII As in our special report 21/2012, we conclude that cost-effectiveness is not guiding EU spending on energy efficiency in buildings. 
21/2012 sme aj teraz dospeli k záveru, že výdavky EÚ na energetickú efektívnosť budov nie sú vynakladané v súlade so zásadou nákladovej účinnosti.
Better management, especially in the area of project selection, could lead to higher energy savings per euro invested. 
Lepšie riadenie, najmä pri výbere projektov, by mohlo zabezpečiť vyššie úspory energie za každé investované euro.
IX Against a background of increased ambition for the EU energy efficiency targets and a perspective of tightening budgets, ensuring cost-effectiveness of the spending is more important than ever. 
IX V kontexte zvýšenej ambície cieľov EÚ týkajúcich sa energetickej efektívnosti a prísnejších rozpočtov je zabezpečenie nákladovej účinnosti výdavkov dôležitejšie ako kedykoľvek predtým.
On this basis, we issue the recommendations, which should help the EU to achieve its 2030 energy efficiency target by improving the cost-effectiveness of its 2021-2027 Cohesion policy spending. 
Z toho vychádzame pri predkladaní svojich odporúčaní, ktoré by EÚ mali pomôcť dosiahnuť jej cieľ energetickej efektívnosti na rok 2030, a to zlepšením nákladovej účinnosti výdavkov v rámci politiky súdržnosti na obdobie 2021 – 2027.
These cover planning and targeting investments; selecting projects delivering higher energy savings and other benefits at lower costs through assessing relative costs and benefits; using indicators to measure energy savings and other benefits, and rewarding measures that save energy in a cost-effective way. 5 
Odporúčania sa týkajú plánovania a zamerania investícií; výberu projektov, ktoré zabezpečia vyššie úspory energie a iné prínosy za nižšie náklady, prostredníctvom posúdenia pomerných nákladov a prínosov; používania ukazovateľov na meranie úspor energie a iných prínosov; a odmien pre opatrenia, ktorými sa ušetrí energia nákladovo účinným spôsobom. 5
Introduction Energy Efficiency targets and progress 01 Improved energy efficiency means using less energy input for an equivalent level of output1. 
Úvod Ciele a pokrok v oblasti energetickej efektívnosti 01 Zlepšená energetická účinnosť znamená používanie menšieho množstva energetických vstupov pri zachovaní rovnakej úrovne výstupov1.
By using energy more efficiently EU citizens can lower their energy bills, help to protect their health and the environment and improve air quality. 
Občania EÚ môžu prostredníctvom efektívnejšieho využívania energie znížiť svoje poplatky za energiu, pomôcť pri ochrane svojho zdravia a životného prostredia a zlepšovaní kvality ovzdušia.
02 Typical EU co-funded energy efficiency investments include additional insulation of buildings, energy-efficient windows, thermal control systems and upgrades of heating systems. 
02 Typické investície do energetickej efektívnosti spolufinancované z prostriedkov EÚ zahŕňajú dodatočné zatepľovanie budov, energeticky efektívne okná, systémy tepelnej regulácie a modernizáciu vykurovacích systémov.
Figure 1 – Example of a renovated building (before and after energy efficiency works) © Shutterstock / By PIXEL to the PEOPLE. 
Ilustrácia 1 – Príklad renovovanej budovy (pred prácami na zvýšenie energetickej efektívnosti a po nich) © Shutterstock/PIXEL to the PEOPLE.
The Directive 2012/27/EU of the European Parliament and of the Council of 25 October 2012 on energy efficiency, amending Directives 2009/125/EC and 2010/30/EU and repealing Directives 2004/8/EC and 2006/32/EC (OJ L 315, 14.11.2012, p. 
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v.
Article 2(4): The output could refer to performance, service, goods or energy. 
Článok 2 ods. 4: Výstup môže označovať výkonnosť, služby, tovar alebo energiu.
revised Energy Efficiency Directive 2018/2002/EU3 reflected the more ambitious headline EU energy efficiency target for 2030 of at least 32.5 %. 
V revidovanej smernici o energetickej efektívnosti 2018/2002/EÚ3 sa zohľadnil ambicióznejší hlavný cieľ týkajúci sa energetickej efektívnosti, a to na úrovni minimálne 32,5 % do roku 2030.
04 The new Commission has committed to applying the energy-efficiency-first principle with a focus on how the EU can further improve the energy performance of buildings and speed up renovation rates4. 
04 Nová Komisia sa zaviazala uplatňovať zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti, so zameraním na to, ako môže EÚ ešte viac zlepšiť energetickú hospodárnosť budov a urýchliť postup renovácií4.
05 Data from Eurostat (February 2020) shows that in 2018 primary energy consumption in the EU Member States was 4.9 % above the 2020 targets (see Figure 2): Figure 2 – EU Member States’ progress towards 2020 and 2030 energy efficiency targets (primary energy consumption) Source: Eurostat energy saving statistics Primary-Energy-Consumption-2018. 
05 Z údajov Eurostatu (február 2020) vyplýva, že spotreba primárnych zdrojov energie v členských štátoch EÚ v roku 2018 prekročila ciele na rok 2020 o 4,9 % (pozri ilustráciu 2): 7 2 3 4 Tamže.
Directive 2018/2002/EU of the European Parliament and of the Council of 11 December 2018 amending Directive 2012/27/EU on energy efficiency (OJ L 328, 21.12.2018, p. 
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2018/2002/EÚ z 11. decembra 2018, ktorou sa mení smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti (Ú. v.
The European Green Deal - Communication from the Commission to the European Parliament, the European Council, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions. 
Európska zelená dohoda – oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.
COM(2019) 640 final of 11.12.2019. 
COM(2019) 640 final z 11.12.2019.
7 Distance to 2020 and 2030 targets for primary energy consumption, EU-27 (Mtoe) 1 600 1 500 1 400 1 300 1 200 1 100 1 000 1990 1995 15.2 % 2000 2005 2010 4.9% 22.0 % 2015 2020 2020 target 2025 2030 2030 target Primary energy consumption 3 4 
Ilustrácia 2 – Pokrok členských štátov EÚ pri plnení cieľov energetickej efektívnosti na roky 2020 a 2030 (spotreba primárnych zdrojov energie) 8 Vzdialenosť do splnenia cieľov spotreby primárnej energie na roky 2020 a 2030, (Mtoe) 1 600 1 500 1 400 1 300 1 200 1 100 1 000 1990 1995 15,2 % 2000 2005 2010 2015 2020 2025 20 Cieľ na rok 2030 Primárna energetická spotreba Cieľ na rok 2020 4,9% 22,0 % Zdroj: Štatistiky Eurostatu o úsporách energie, Spotreba primárnych zdrojov energie, 2018.
06 The latest assessment on the progress made by Member States towards the energy efficiency targets shows that the EU 2020 target is unlikely to be met5. 
06 Z najnovšieho posúdenia pokroku, ktorý urobili členské štáty pri plnení cieľov v oblasti energetickej efektívnosti, vyplýva, že cieľ EÚ na rok 2020 pravdepodobne nebude splnený5.
This trend makes the EU 2030 target of reducing energy consumption by at least 32.5 % even more difficult to achieve. 
Tento trend ešte viac sťažuje dosiahnutie cieľa EÚ znížiť do roku 2030 spotrebu energie aspoň o 32,5 %.
Energy consumption should decrease especially in sectors with the biggest potential for energy savings, such as buildings. 
Spotreba energie by sa mala znížiť najmä v sektoroch s najväčším potenciálom úspor energie, ako sú budovy.
Figure 3 provides a breakdown of the energy consumption by sector in the EU: Figure 3 – 2017 Energy consumption by sector (% of total) Source: ECA, based on Eurostat data on Final Energy consumption. 
Ilustrácia 3 – Spotreba energie v roku 2017 podľa sektorov (% celkového objemu) Zdroj: EDA, na základe údajov Eurostatu o konečnej spotrebe energie.
07 Buildings, in particular residential ones, have the greatest energy consumption in the EU, followed by the transport and industry sectors. 
07 Najviac energie sa v EÚ spotrebúva v budovách, predovšetkým v obytných budovách, a po nich nasledujú sektory dopravy a priemyslu.
It is also the sector with the biggest available energy savings potential in Europe6. 
Budovy sú navyše sektorom s najväčším dosiahnuteľným potenciálom úspor energie v Európe6.
In EU households, heating and hot water alone account for 79 % of total final energy use7. 
Len samotné vykurovanie a horúca voda tvoria v domácnostiach EÚ 79 % celkovej konečnej spotreby energie7.