natgillin/translations-raw huggingface dataset:
19 Various acts of different legal nature (EU law and Intergovernmental Treaty) coexist: o o o their degree of enforceability varies (the Court of Justice of the EU can only rule on the transposition of the TSCG; in relation to the application of the TSCG, the EU institutions do not have any power to ensure that the national legislation transposing it is enforced); while certain provisions are enshrined in regulations, which are directly applicable, others are set out in a directive, which Member States are given time to transpose and are free to decide how to apply, resulting in greater heterogeneity of national frameworks; the degree of applicability to certain Member States varies, in particular depending on whether they are in the euro area. 
19 Vedľa seba existujú rôzne právne akty rozdielneho právneho charakteru (právo EÚ a medzivládna zmluva): o o o miera ich vykonateľnosti sa líši (Súdny dvor EÚ môže rozhodnúť iba o transpozícii Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii; v súvislosti s uplatňovaním Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii nemajú inštitúcie EÚ nijakú právomoc zabezpečiť presadzovanie vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa transponuje), zatiaľ čo niektoré ustanovenia sú zakotvené v nariadeniach, ktoré sú priamo uplatniteľné, iné sú stanovené v smernici, pričom členské štáty majú čas na ich transpozíciu a môžu sa slobodne rozhodnúť, ako ich budú uplatňovať, výsledkom čoho je väčšia rozmanitosť vnútroštátnych rámcov, miera uplatniteľnosti v niektorých členských štátoch sa líši, najmä v závislosti od toho, či patria do eurozóny.
20 The Commission drafted Directive 2011/85 within a very short period of time (three months). 
Numerické fiškálne pravidlá Korekčný mechanizmus MTBF IFI Rozpočtové postupy Uplatniteľnosť na členskéštáty 20 Komisia vypracovala smernicu 2011/85 vo veľmi krátkom čase (tri mesiace).
It emphasised that Directive 2011/85 should be regarded as a set of “minimum requirements”, rather than as representing best practice, or even the desirable features for an MTBF. 
Zdôraznila, že smernica 2011/85 by sa mala považovať skôr za súbor „minimálnych požiadaviek“ ako za najlepší postup alebo dokonca za žiaduce prvky pre strednodobý rozpočtový rámec.
It stated that embedding best practices into the EU legal framework “would not have been compatible with the considerable differences across Member States' administrative and institutional structures”22. 
Uviedla, že začlenenie najlepších postupov do právneho rámca EÚ Národné rozpočtové rámce 15 „by nebolo zlučiteľné so značnými rozdielmi v administratívnych a inštitucionálnych štruktúrach členských štátov“22.
National budgetary frameworks 21 As mentioned in paragraph 09, the 2017 draft Directive was meant to incorporate the substance of the TSCG into EU law. 
21 Ako sa uvádza v bode 09, účelom návrhu smernice z roku 2017 bolo začleniť podstatu Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii do právnych predpisov EÚ.
The Commission did not opt for a word-by-word transposition but for what it calls a “teleological approach”, i.e. incorporation focusing on the Fiscal Compact's underlying objective: convergence to prudent levels of public debt. 
Komisia sa nerozhodla pre doslovnú transpozíciu, ale pre to, čo nazýva „teleologický prístup“, t. j. zapracovanie so zameraním na základný cieľ rozpočtovej dohody, konvergenciu verejného dlhu na obozretnú úroveň.
In practice, the 2017 draft Directive requires, among other things, an MTO in terms of a structural balance that ensures compliance with the debt-to-GDP ceiling enshrined in the TFEU, but without setting any numerical ceiling. 
Pokiaľ ide o štrukturálne saldo, návrh smernice z roku 2017 si okrem iného vyžaduje strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým sa zabezpečí dodržiavanie stropu pomeru dlhu k HDP zakotveného v ZFEÚ, ale bez stanovenia číselného stropu.
22 The European Central Bank (ECB) stated in an opinion that “the provisions of this Directive deviate substantially from those of the Fiscal Compact, which may lead to a weakening of the rules of the Fiscal Compact”23. 
22 Európska centrálna banka (ECB) v stanovisku uviedla, že „ustanovenia tejto smernice sa od ustanovení rozpočtovej dohody podstatne líšia, čo môže viesť k oslabeniu pravidiel rozpočtovej dohody“23.
In addition, it should be noted that the 2017 draft Directive was proposed before carrying out the review of the suitability of Directive 2011/85 (the “suitability review”) or the assessment on the functioning of the Two-Pack. 
Okrem toho treba poznamenať, že návrh smernice z roku 2017 bol predložený pred preskúmaním vhodnosti smernice 2011/85 („preskúmanie vhodnosti“) alebo posúdením fungovania balíka dvoch legislatívnych aktov.
23 We assessed whether requirements in the current legal framework were appropriate and whether the 2017 draft Directive addressed any identified shortcomings. 
23 Posúdili sme, či boli požiadavky v súčasnom právnom rámci primerané a či sa v návrhu smernice z roku 2017 riešili zistené nedostatky.
We did this for the following three aspects: (a) correction mechanism; (b) medium-term budgetary frameworks; (c) independent fiscal institutions. 
Urobili sme tak v prípade týchto troch aspektov: a) korekčný mechanizmus; b) strednodobé rozpočtové rámce; c) nezávislé fiškálne inštitúcie.
Shortcomings in the provisions on the correction mechanism 24 Directive 2011/85 introduced for the first time the concept of a correction mechanism, referred to as “the consequences in the event of non-compliance”. 
Nedostatky v ustanoveniach o korekčnom mechanizme 24 Smernicou 2011/85 sa po prvýkrát zaviedla koncepcia korekčného mechanizmu, označovaná ako „dôsledky nedodržania pravidiel“.
Beyond this, however, it did not lay down specific requirements regarding its design and application. 
Nad rámec toho sa v nej však nestanovili konkrétne požiadavky týkajúce sa jeho návrhu a uplatňovania.
15 23 ECB (2018), CON/2018/25. 
23 ECB (2018), CON/2018/25.
It does not directly lay down specific requirements on the design and application of the mechanism, but tasked the Commission with producing common principles, which Member States should apply in designing national correction mechanisms. 
Nestanovujú sa v nej priamo konkrétne požiadavky týkajúce sa návrhu a uplatňovania mechanizmu, ale Komisia sa v nej poveruje vypracovaním spoločných zásad, ktoré by členské štáty mali uplatňovať pri navrhovaní vnútroštátnych korekčných mechanizmov.
The Commission issued these principles in June 2012. 
Komisia vydala tieto zásady v júni 2012.
26 Despite being endorsed at a political level24, the principles are not binding as they were published in a Commission Communication and thus have no legal effect other than serving as a basis for the mechanisms the contracting parties were to put in place. 
26 Napriek tomu, že tieto zásady boli schválené na politickej úrovni24, nie sú záväzné, pretože boli uverejnené v oznámení Komisie, a teda nemajú žiadny právny účinok okrem toho, že slúžia ako základ pre mechanizmy, ktoré mali zmluvné strany zaviesť.
As regards the activation of the correction mechanism (principle 3), the Commission has suggested that the correction mechanism’s trigger points could rely on either EU-level criteria, country-specific criteria, or both. 
Pokiaľ ide o aktiváciu korekčného mechanizmu (zásada 3), Komisia navrhla, že spustenie korekčného mechanizmu by mohlo závisieť od kritérií na úrovni EÚ, kritérií špecifických pre jednotlivé krajiny, alebo oboch druhov kritérií.
However, two-thirds of Member States opted to mirror the EU-level criteria rather than having specific national ones. 
Dve tretiny členských štátov sa však rozhodli, že preberú kritériá na úrovni EÚ a nebudú mať konkrétne vnútroštátne kritériá.
As a result, for these Member States, national correction mechanisms are unlikely to be triggered earlier than the EU correction mechanism under the preventive arm of the SGP. 
Nie je teda pravdepodobné, že v týchto členských štátoch budú vnútroštátne korekčné mechanizmy aktivované skôr ako korekčný mechanizmus EÚ v rámci preventívnej časti Paktu stability a rastu.
27 Regulation 473/2013 lays down certain requirements, including the requirement that independent bodies should provide, where appropriate, assessments regarding the triggering and implementation of correction mechanisms. 
473/2013 sa stanovujú určité požiadavky vrátane požiadavky, aby nezávislé orgány podľa potreby poskytovali hodnotenia týkajúce sa spustenia a vykonávania nápravných mechanizmov.
However, it does not fully reflect the Commission’s common principles, which had been issued half a year after the Commission’s proposal for Regulation 473/2013. 
V plnej miere sa v ňom však nezohľadňujú spoločné zásady Komisie, ktoré boli vydané pol roka po návrhu nariadenia Komisie č. 473/2013.
For example, it does not indicate that: o the correction should be consistent with any recommendations made by the Commission to the Member State concerned under the SGP in terms of size and timeline (principle 2); o activation triggers may comprise EU-driven or country-specific criteria (principle 3); o larger deviations from the MTO or the adjustment path towards it should lead to larger corrections (principle 4). 
Napríklad sa v ňom neuvádza, že: o korekcia by z hľadiska veľkosti a časového rozvrhu mala byť v súlade s akýmikoľvek odporúčaniami, ktoré Komisia vydala pre príslušný členský štát na základe Paktu stability (zásada 2); o spúšťacie faktory aktivácie môžu zahŕňať kritériá stanovené na úrovni EÚ alebo kritériá špecifické pre konkrétnu krajinu (zásada 3); o väčšie odchýlky od strednodobého rozpočtového cieľa alebo od postupu úpravy vedúceho k tomuto cieľu by mali viesť k väčším korekciám (zásada 4).
24 European Commission (2017), C(2017) 1201 final, ‘Report from the Commission presented under Article 8 of the Treaty on Stability, Coordination and Governance in the Economic and Monetary Union’, p. 
24 Európska komisia (2017), C(2017) 1201 final, Správa Komisie predložená podľa článku 8 Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii, s.
29 Lastly, as highlighted by the ECB, the 2017 draft Directive does not define the term “significant observed deviation”, i.e. the circumstances under which the mechanism is to be activated, and does not contain any further guidance regarding its scope. 
29 Napokon, ako zdôraznila ECB, v návrhu smernice z roku 2017 sa nevymedzuje pojem „značné zistené odchýlky“, t. j. okolnosti, za ktorých sa má mechanizmus aktivovať, a neobsahuje žiadne ďalšie usmernenia týkajúce sa rozsahu jeho pôsobnosti.
The requirement to take into account the nature and size of a deviation is vague, and may result in correction measures that are very broad and lacking in substance25. 
Požiadavka zohľadniť povahu a veľkosť odchýlky je nejasná a môže viesť k veľmi širokým a nedostatočným nápravným opatreniam25.
Shortcomings in the provisions on medium-term budgetary frameworks 30 We compared the requirements set by Directive 2011/85 with the standards and best practices recommended by the IMF, the OECD and the World Bank at the time Directive 2011/85 was drafted. 
Nedostatky v ustanoveniach o strednodobých rozpočtových rámcoch 30 Porovnali sme požiadavky stanovené smernicou 2011/85 so štandardmi a najlepšími postupmi odporúčanými MMF, OECD a Svetovou bankou v čase, keď sa vypracovala smernica 2011/85.
Three of these standards and best practices were not taken up in Directive 2011/85 (see Table 1, lines in bold). 
Tri z týchto štandardov a najlepších postupov do smernice 2011/85 neboli prevzaté (pozri tabuľku 1, riadky vytlačené tučným písmom).
Compared with the latest IMF/OECD standards and best practices, Directive 2011/85 falls short in respect of two more issues. 
V porovnaní s najnovšími štandardmi a najlepšími postupmi MMF/OECD je smernica 2011/85 nedostatočná, pokiaľ ide o ďalšie dva aspekty.
Thus, in total, 5 out of the 13 standards and best practices were not reflected in Directive 2011/85. 
Celkovo sa teda v smernici 2011/85 nezohľadnilo 5 z 13 štandardov a najlepších postupov.
This is despite the fact that, at the time Directive 2011/85 was drafted, the Commission’s views on these issues (see Annex II) were in line with those of international bodies. 
Stalo sa tak aj napriek skutočnosti, že v čase vypracovania smernice 2011/85 boli stanoviská Komisie k týmto aspektom (pozri prílohu II) v súlade so stanoviskami medzinárodných orgánov.
17 25 ECB (2018), CON/2018/25. 
17 25 ECB (2018), CON/2018/25.
Table 1 – Differences between IMF/OECD standards and best practices and Directive 2011/85 requirements 18 MTBF Characteristics IMF/OECD Directive 2011/85 At least 3-year MTBF framework  Comprehensive coverage of general government  Full alignment with government's fiscal policy objectives and macroeconomic forecasts  Projections of future revenue and expenditure at current policies distinct from fiscal impact of new policy measures  Estimated cost of tax expenditure  Budget preparation process for capital and recurrent spending fully integrated  Reliable forward estimates of spending in out-years26  Assessment of long-term sustainability of public finance  A single process for preparing MTBF and annual budget, and fully integrated documentation  Forward-looking expenditure controls (carryovers, multiyear expenditure commitments, buffers, etc.)  Monitoring and accountability mechanisms  Indicative ceilings for out-years  Spending estimates for out-years rolled over from one MTBF to the next  Note:: included,: partially included,: not included Source: ECA based on OECD (2004), ‘The Legal Framework for Budget Systems’; IMF (2007), ‘Manual on Fiscal Transparency’; IMF (2010), Lienert, I. and Fainboim, I., ‘Reforming Budget Systems Laws’. 
Tabuľka 1 – Rozdiely medzi štandardmi a najlepšími postupmi MMF/OECD a požiadavkami smernice 2011/85 18 Charakteristiky strednodobého rozpočtového MMF/OECD Smernica rámca 2011/85 Minimálne 3-ročný strednodobý rozpočtový rámec  Komplexné pokrytie verejnej správy  Úplné zosúladenie s cieľmi fiškálnej politiky verejnej správy a makroekonomickými prognózami  Prognózy budúcich príjmov a výdavkov pri súčasných politikách odlišné od fiškálneho vplyvu nových politických opatrení  Odhadované náklady na daňové výdavky  Proces prípravy rozpočtu pre kapitálové a opakujúce sa výdavky je plne integrovaný  Spoľahlivé predbežné odhady výdavkov na ďalšie roky26  Posúdenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií  Jeden postup na prípravu strednodobého rozpočtového rámca a ročného rozpočtu a plne integrovaná dokumentácia  Výhľadovo orientované kontroly výdavkov (prenesené rozpočtové prostriedky, záväzky na viacročné výdavky, rezervy atď.)  Mechanizmy monitorovania a zodpovednosti  Orientačné stropy na ďalšie roky  Odhad výdavkov na ďalšie roky presunutých z jedného strednodobého rozpočtového rámca do ďalšieho  Poznámka:: zahrnuté,: čiastočne zahrnuté,: nezahrnuté Zdroj: EDA na základe OECD (2004), The Legal Framework for Budget Systems“ (Právny rámec pre rozpočtové systémy); MMF (2007), Manual on Fiscal Transparency (Príručka fiškálnej transparentnosti; MMF (2010), Lienert, I. a Fainboim, I.,Reforming Budget Systems Laws (Reforma zákonov o rozpočtových systémoch).
26 Any year beyond the current budget/fiscal year. 
26 Každý rok po prebiehajúcom rozpočtovom/fiškálnom roku.
31 According to an IMF paper, the lack of integration between medium-term expenditure planning and the budgeting process makes medium-term planning ineffective in constraining fiscal policy27. 
31 Podľa dokumentu MMF spôsobuje nedostatočná integrácia medzi strednodobým plánovaním výdavkov a procesom zostavovania rozpočtu neefektívnosť strednodobého plánovania pri obmedzovaní fiškálnej politiky27.
However, while article 10 of Directive 2011/85 requires annual budget legislation to be consistent with provisions of the MTBF or duly explain any departure, there is no requirement for an integrated medium-term expenditure planning and budgeting process28. 
Aj keď sa v článku 10 smernice 2011/85 vyžaduje, aby boli právne predpisy o ročnom rozpočte v súlade s ustanoveniami strednodobého rozpočtového rámca alebo riadne vysvetľovali akékoľvek odchýlky, nevyžaduje sa integrovaný proces strednodobého plánovania výdavkov a zostavovania rozpočtu28.
Moreover, it does not require that budget documentation include projections and outturns of revenues, expenditures and financing over the medium term on the same basis as the annual budget29. 
Okrem toho sa nevyžaduje, aby rozpočtová dokumentácia zahŕňala prognózy a plnenie príjmov, výdavkov a financovania v strednodobom horizonte na rovnakom základe ako ročný rozpočet29.
32 Also, according to an IMF paper, four types of forward-looking control mechanisms are important: (i) controls over the accumulation, stock, or drawdown of carryovers, (ii) regular monitoring of consistency of updated medium-term expenditure projections with approved medium-term plans, (iii) sufficient margins between expenditure commitments and expenditure plans to absorb unexpected events without requiring reprioritisation of policies, and (iv) firm controls on ministries’ and agencies’ ability to enter into multi-year expenditure commitments. 
32 Podľa dokumentu MMF sú tiež dôležité štyri typy výhľadovo orientovaných kontrolných mechanizmov: i) kontroly akumulácie, zásob alebo čerpania prenesených rozpočtových prostriedkov; ii) pravidelné monitorovanie konzistentnosti aktualizovaných strednodobých prognóz výdavkov so schválenými strednodobými plánmi; iii) dostatočné rezervy medzi výdavkovými záväzkami a výdavkovými plánmi na absorbovanie neočakávaných udalostí bez toho, aby bolo potrebné prehodnotiť priority politík; a iv) dôsledné kontroly schopnosti ministerstiev a agentúr vytvárať viacročné výdavkové záväzky.
However, Directive 2011/85 does not provide for the establishment of forward-looking expenditure controls to ensure compliance with the medium-term plans even as external conditions change. 
V smernici 2011/85 sa však nestanovuje vytvorenie výhľadovo orientovaných kontrol výdavkov s cieľom zabezpečiť súlad so strednodobými plánmi, a to ani pri zmene vonkajších podmienok.
33 Lastly, Directive 2011/85 does not contain any provision addressing the need for national authorities to report budgetary outturns on a comparable basis with multi-year plans, and to comprehensively and transparently reconcile any deviation between multi-year plans and expenditure outcomes. 
33 A nakoniec, smernica 2011/85 neobsahuje žiadne ustanovenie, ktoré by sa zaoberalo potrebou, aby vnútroštátne orgány podávali správy o výsledku rozpočtového hospodárenia na porovnateľnom základe s viacročnými plánmi, a ktorým by sa komplexne a transparentne zosúlaďovali akékoľvek odchýlky medzi viacročnými plánmi a skutočnými výdavkami.
27 IMF (2013), Cangiano, G. et al., ‘Public Financial Management and its emerging architecture’, p. 
Okrem toho neexistuje žiadne osobitné ustanovenie, 27 MMF (2013), Cangiano, G. et al., Public Financial Management and its emerging architecture (Správa verejných financií a jej vznikajúca štruktúra), s.
28 OECD (2004), ‘The Legal Framework for Budget Systems’, Box III.4; IMF (2010), Lienert, I. and Fainboim, I., ‘Reforming Budget Systems Laws’, Box 4 and pp. 12-13; IMF (2013), Cangiano, G. et al., ‘Public Financial Management and its emerging architecture’, p. 
28 OECD (2004), The Legal Framework for Budget Systems (Právny rámec pre rozpočtové systémy), rámček III.4; MMF (2010), Lienert, I. a Fainboim, I., „Reforming Budget Systems Laws (Reforma zákonov o rozpočtových systémoch), rámček 4 a s. 12 – 13; MMF (2013), Cangiano, G. et al., „Public Financial Management and its emerging architecture (Správa verejných financií a jej vznikajúca štruktúra), s.
156; IMF (2014), ‘Fiscal transparency code’, Principles 2.1.3, 2.3.1 and 2.3.2; World Bank (2013), ‘Beyond the annual budget. 
156; MMF (2014), Fiscal transparency code (Kódex fiškálnej transparentnosti), zásady 2.1.3, 2.3.1 a 2.3.2; Svetová banka (2013), Beyond the annual budget.
The global experience with medium term expenditure frameworks’, pp. 58-59. 
The global experience with medium term expenditure frameworks (Nad rámec ročného rozpočtu. Globálne skúsenosti so strednodobými výdavkovými rámcami), s. 58 – 59.
29 IMF (2014), ‘Fiscal transparency code’, Principle 2.1.3. 19 
29 MMF (2014), Kódex fiškálnej transparentnosti, zásada 2.1.3. 19
34 The 2017 draft Directive introduces the requirement for a binding medium-term expenditure rule set out at the beginning of the legislature. 
34 V návrhu smernice z roku 2017 sa zavádza požiadavka záväzného strednodobého výdavkového pravidla stanoveného na začiatku legislatívneho obdobia.
Such a rule would provide more stability for budgetary planning and strengthen the link between budget and MTBF. 
Takéto pravidlo by poskytlo väčšiu stabilitu rozpočtovému plánovaniu a posilnilo by prepojenie medzi rozpočtom a strednodobým rozpočtovým rámcom.
However, it might put fiscal stability at risk if the growth of expenditure deviates from the potential output30 growth. 
Mohlo by to však ohroziť fiškálnu stabilitu, ak sa rast výdavkov líši od potenciálneho rastu potenciálneho produktu30.
The 2017 draft Directive did not address any of the other shortcomings31 indicated in Table 1. 
Návrh smernice z roku 2017 sa nezaoberal žiadnymi ďalšími nedostatkami31 uvedenými v tabuľke 1.
Shortcomings in the provisions on the independent fiscal institutions 35 Regulation 473/2013, which is binding for the euro-area Member States, defines the functions that IFIs should assume, as well as features and principles. 
473/2013, ktoré je záväzné pre členské štáty eurozóny, sa vymedzujú funkcie, ktoré by mali prevziať nezávislé fiškálne inštitúcie, ako aj prvky a zásady.
The latter are in line with the Commission’s common principles. 
Tie sú v súlade so spoločnými zásadami Komisie.
They were added in the course of the legislative process as the principles were adopted after the Commission made its proposal for a regulation. 
Boli doplnené v priebehu legislatívneho procesu, pretože zásady boli prijaté až po tom, ako Komisia predložila návrh nariadenia.
36 We compared the provisions on IFIs with the international standards and best practices of the IMF32 and the OECD33. 
36 Porovnali sme ustanovenia o nezávislých fiškálnych inštitúciách s medzinárodnými štandardmi a najlepšími postupmi MMF32 a OECD33.
We observed that EU law lacks requirements with regard to (i) the number and length of the terms of the IFI board members, (ii) IFIs’ human resources policies, (iii) the establishment of the IFIs’ budgets, and 30 The potential output is a theoretical concept of the level of output (GDP) at a given moment that is consistent with stable inflation. 
Zistili sme, že právne predpisy EÚ neobsahujú požiadavky, pokiaľ ide o i) počet a dĺžku funkčného 30 Potenciálny produkt je teoretická koncepcia úrovne produktu (HDP) v danom okamihu, ktorý je v súlade so stabilnou infláciou. Časom rastie, a to rýchlosťou, ktorá nemusí byť nevyhnutne konštantná.
Both the level and the growth rate cannot be measured directly, but have to be estimated. 
Úroveň ani mieru rastu nemožno merať priamo, ale musia sa odhadnúť.
31 The IMF and the OECD updated their standards and best practices for good budgetary governance in 2014 and 2015 respectively to incorporate lessons learnt from the economic and financial crisis. 
31 MMF a OECD aktualizovali svoje štandardy a najlepšie postupy v oblasti dobrej správy rozpočtových záležitostí v rokoch 2014 a 2015 tak, aby obsahovali ponaučenia z hospodárskej a finančnej krízy.
However, the Commission did not reflect this update in the 2017 draft Directive. 
Komisia však túto aktualizáciu v návrhu smernice z roku 2017 nezohľadnila.
32 IMF (2013), ‘The functions and impact of fiscal councils’: “This paper provides the most comprehensive survey of fiscal councils available so far” and also builds on other papers including the OECD’s 2012 draft principles and Kopits, G. 
32 MMF (2013), The functions and impact of fiscal councils (Funkcie a vplyv fiškálnych rád): „Tento dokument poskytuje najkomplexnejší doteraz dostupný prehľad fiškálnych rád“ a vychádza aj z ďalších dokumentov vrátane návrhov zásad OECD z roku 2012, a Kopits, G.