natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We structured our analysis of the programme achievements along four dimensions: (i) analysis of how the overall funding was used and factors that made it sufficient; (ii) compliance with deficit targets and implementation of fiscal adjustment; (iii) compliance with the conditions and implementation of structural reforms; and (iv) changes in countries’ competitiveness. 
Analýzu úspe­ chu programov sme rozdelili do šty­ roch oblastí: i) analýza spôsobu využitia cel­ kového financovania a faktory, ktoré prispeli k dostatočnosti prostriedkov; ii) plnenie cieľových deficitov a vyko­ návanie fiškálnych úprav; iii) dodržiavanie podmienok a vyko­ návanie štrukturálnych reforiem a iv) zmeny v konkurencieschopnosti krajín.
No need to increase overall funding Funding envelopes proved sufficient, if tight in two Member States 138 In no country did the financing gap evolve as envisaged. 
Nie je dôvod zvýšiť celkové financovanie Finančné prostriedky sa ukázali ako postačujúce, len v dvoch členských štátoch bola situácia hraničná 138 V žiadnej krajine sa finančná medzera nevyvíjala podľa plánu.
However, the programme set-up was sufficiently robust to allow significant discrepancies to be offset within a programme so that funding remained within the initial envelopes (see Figure 10). 
Nastavenie programu však bolo dostatočne silné na to, aby bolo možné kompenzo­ vať výrazné rozdiely v programe, a tak na financovanie stačil úvod­ ný balík finančných prostriedkov (pozri obrázok 10).
139 There were, nonetheless, some differences in the level of comfort provided by the financial assistance. 
139 Boli tu však isté rozdiely v miere upokojenia, ktoré finančná pomoc zabezpečila.
The early programmes, designed in the wake of the Lehman collapse, included a substantial safety margin. 
Skoré programy, ktoré sa navrhovali v čase pádu banky Lehman, zahŕňali podstatnú bezpečnostnú maržu.
Similarly, the Irish programme included a sizeable contingency reserve of 25 billion euro as part of the banking support scheme. 
Podobne aj írsky program obsahoval značnú rezervu na mimo­ riadne udalosti vo výške 25 mld. EUR ako súčasť systému podpory bánk.
On the whole, Ireland, Hungary and Latvia benefited from reduced funding needs, which allowed them to: (i) reduce reliance on their own resources (Ireland); (ii) exceed the initial foreign exchange reserve projections (Hungary); (iii) reduce programme financing (Latvia, Hungary); and (iv) repay (or consider repaying) the more expensive IMF loans before their due date (Hungary, Latvia, Ireland). 
Írsko, Maďarsko a Lotyšsko celkovo ťažili z menších finančných potrieb, čo im umožnilo: i) znížiť spoliehanie sa na vlastné zdroje (Írsko); ii) prekročiť pôvodnú prognózova­ nú hodnotu devízových rezerv (Maďarsko); iii) znížiť financovanie programu (Lo­ tyšsko, Maďarsko) a iv) splatiť (alebo zvážiť splatenie) drahších pôžičiek MMF pred dá­ tumom ich splatnosti (Maďarsko, Lotyšsko, Írsko).
Part IV — Programmes met their objectives 58 How was money used? 
4. časť – Programy splnili svoje ciele 58 Ako sa využili peniaze?
Balance-of-payment programmes Key: Hungary ο Contrary to the forecast, foreign banks increased exposure to their subsidiaries at the peak of the crisis and drains from foreign exchange derivatives did not materialise. 
Programy pre platobné bilancie Legenda: Finančná medzera Kapitálový a finančný účet Maďarsko ο V rozpore s prognózou zahraničné banky zvýšili expozíciu voči svojim dcérskym spoločnostiam v čase vrcholiacej krízy a odlev z devízových derivátov sa neprejavil.
Therefore no financing was required to cover the capital and financial account. 
Na krytie kapitálového a finančného účtu teda neboli potrebné žiadne financie.
Instead it became a financing source. 
Namiesto toho sa stal zdrojom financovania.
Latvia Funding gap Capital and financial account Current account Increase in international reserves Other Needs Financing 3.3 2.4 10.7 3.1 Needs Planned Actual Planned Actual Planned Actual 1 19.5 14.2 Financing 7.5 1 2.8 3.7 ο The current account corrected much faster than initially anticipated, becoming a financing source. 
Lotyšsko Bežný účet Zvýšenie medzinárodných rezerv Iné Potreby Financovanie 3,3 2,4 10,7 3,1 Potreby Plánované Skutočné 1 Plánované Skutočné Plánované Skutočné 19,5 14,2 Financovanie 7,5 1 2,8 3,7 ο Bežný účet sa napravil oveľa rýchlejšie, než sa pôvodne očakávalo, a stal sa zdrojom financovania.
This was partially offset by additional funding needs due to the capital and financial account. ο Of the 4.7 billion euro in financial assistance, 3.2 billion euro was used to finance ongoing government deficits and repayments of public debt. 
Čiastočne sa tento prínos odstránil v dôsledku dodatočných finančných potrieb kapitálového a finančného účtu. ο Z finančnej pomoci vo výške 4,7 mld. EUR sa 3,2 mld. EUR použilo na financovanie pokračujúcich deficitov verejných financií a splácanie verejného dlhu.
The financial sector rescue was less costly than anticipated. 
Záchrana verejného sektora bola v porovnaní s očakávaním menej nákladná.
1.7 4.7 Romania1 ο The current account corrected faster than anticipated. 
1,7 4,7 Rumunsko1 ο Bežný účet sa napravil rýchlejšie, než sa čakalo.
This was partially offset by reduced financing through the capital and financial account. 
Čiastočne sa to kompenzovalo zníženým financovaním prostredníctvom kapitálového a finančného účtu.
1 Data cover the first Romanian programme. 
Potreby Financovanie 20,0 10,8 5,5 25,3 18,2 4,9 1 Údaje sa týkajú prvého rumunského programu.
Needs Financing 20.0 10.8 5.5 25.3 18.2 4.9 5.5 12.0 0.5 6.2 16.3 2.6 Figure 10 
5,5 12,0 0,5 6,2 16,3 2,6 Obrázok 10
Part IV — Programmes met their objectives 59 Euro area programmes Comparison between planned and actual needs and financing in the government sector. 
4. časť – Programy splnili svoje ciele 59 Programy v eurozóne Porovnanie medzi plánovanými a skutočnými potrebami a financovaním verejnej správy.
Key: Cash deficit Maturing debt Financial sector needs Funding gap Market financing Own resources Portugal Other Ireland 20 6 35 13 12 18 113 40 38 83 59 52 15 Other public cash needs pertaining to the financing of state-owned enterprises, contributions to the ESM, the repayment of arrears, etc. 
Legenda: Peňažný deficit Splatný dlh Potreby finančného sektora Finančná medzera Financovanie prostredníctvom trhu Vlastné zdroje Portugalsko Iné Írsko 20 6 35 13 12 18 113 40 38 83 59 52 15 Iné peňažné potreby verejnej správy vzťahujúce sa na financovanie štátnych podnikov, príspevkov do ESM, splácanie nedoplatkov a podobne.
22 27 Planned Actual Planned Actual 78 47 76 93 12 68 49 68 32 9 18 5 Source: ECA, data provided in programme documents, statistics compiled by national authorities. 
22 27 Plánované Skutočné Plánované Skutočné 78 47 76 93 12 68 49 68 32 9 18 5 Zdroj: Európsky dvor audítorov, údaje uvedené v programových dokumentoch, štatistiky zhromaždené vnútroštátnymi orgánmi.
Financing Needs Financing Needs Figure 10 
Financovanie Potreby Financovanie Potreby Obrázok 10
Part IV — Programmes met their objectives 60 140 In contrast, Portugal faced significantly higher financing requirements than initially estimated, and financing was tight during the Portuguese programme. 
Portugalsko malo na rozdiel od toho výrazne vyššie finančné požiadavky, než sa na úvod odhadovalo, a počas portugalského programu bolo finan­ i) covanie napäté.
To meet its additional requirements, Portugal had to rely on market financing. 
Portugalsko sa teda muselo opierať o trhové financovanie, aby dokázalo splniť ďalšie svoje po­ žiadavky.
Monetary relaxation in the euro area in the second half of the programme helped Portugal to make a successful return to the financial markets84. 
Uvoľnenie menovej politiky v eurozóne v druhej polovici programu pomohlo Portugalsku úspešne sa vrátiť na finančné trhy84.
141 The financial assistance to Romania was sufficient to cover the country’s balance-of-payments needs, but financing of the Romanian public sector proved to be tight during the programme. 
141 rokov 2014 – 2023 a deficit klesne Finančná pomoc Rumunsku posta­ čovala na krytie potrieb platobnej bilancie krajiny, financovanie rumun­ ii) ského verejného sektora sa však počas programu ukázalo ako napäté.
The government’s additional financing needs were covered in part by indirect support from the central bank. 
Doda­ točné finančné potreby vlády sa kryli sčasti nepriamou podporou od centrál­ nej banky.
Certain Member States received more advantageous financial terms than provided for the initial design 142 Portugal and Ireland benefited from reduced interest rates and longer maturities on the EU loans85. 
Určité členské štáty dostali výhodnejšie finančné podmienky, ako sa pôvodne predpokladalo v úvodnom návrhu 142 Portugalsko a Írsko profitovali z nižších úrokových mier a dlhších splatností pôžičiek EÚ85.
The primary aim was to enhance their long-term refinancing prospects86; however, the change also reduced the financial burden of meeting interest payments over the programme period. 
Prvotným zámerom bolo posilniť ich dlhodobé vyhliadky refi­ nancovania86, zmenou sa však znížila finančná záťaž uhrádzania úrokových platieb počas programového obdobia.
We estimate that Ireland and Portugal achieved, over the programme period, savings of 2.2 billion euro each. 
Odhadujeme, že aj Írsko, aj Portugalsko dosiahlo počas programového obdo­ bia úspory vo výške 2,2 mld. EUR. priemerne o 0,7 % HDP88.
It will also reduce the country’s financing requirements by a total of 30 billion euro over the 2014-2023 period and the deficit by an average of 0.7 % of GDP88. (ii) In November 2009, Romania’s central bank decided to decrease the foreign exchange reserves requirement from 30 % to 25 % (following an earlier decrease from 35 % in August). 
V novembri 2009 sa centrálna ban­ ka Rumunska rozhodla znížiť požia­ davku na devízové rezervy z 30 % na 25 % (po predchádzajúcom znížení z 35 % v auguste).
This freed up around 1.3 billion euro in banking loans for government financing. 
Uvoľnila sa tým suma približne 1,3 mld. EUR v bankových pôžičkách na financo­ vanie vlády.
The decision was publicly justified by the postponement of 2009 IMF/EU tranches89. 
Toto rozhodnutie bolo verejne odôvodnené odkladom tranží MMF/EÚ v roku 200989.
These concerns could be somewhat mitigated by the disposal strategy of the Central Bank of Ireland.’ 
Centrálna banka Írska súhlasila so swapom neobchodovateľných vlastných zmeniek vydaných pre Anglo Irish Bank za írske vládne dlhopisy s dlhšou splat­ nosťou87.
Part IV — Programmes met their objectives 61 Updated deficit targets mostly but not always sustainably met With some exceptions, revised annual deficit targets were met 144 Compliance with the revised targets was generally good, with the exception of the Hungarian programme and some years of the Portuguese and Romanian programmes (see Table 4). 
4. časť – Programy splnili svoje ciele 61 Aktualizované cieľové deficity sa zväčša, nie však vždy udržateľne dosiahli Revidované ročné cieľové deficity sa až na niekoľko výnimiek splnili 144 Dodržiavanie revidovaných cieľov bolo všeobecne dobré s výnimkou maďar­ ského programu a niektorých rokov portugalského a rumunského progra­ mu (pozri tabuľku 4).
145 However, missed targets did not necessarily mean failure of implementation. 
145 Nesplnené ciele však nevyhnutne nemusia znamenať nerealizovanie programu.
For example, the missed 2008 and 2009 targets in the Hungarian programme can be explained by statistical revisions to the budget deficit. 
Nesplnené ciele za roky 2008 a 2009 v maďarskom programe sa napríklad dajú vysvetliť štatistic­ kou revíziou rozpočtového deficitu.
Furthermore, all balance-of-payment programmes were successful in the sense that the Member States managed to exit the excessive deficit procedure in 2012. 
Všetky programy pre platobné bilancie boli navyše úspešné z hľadiska toho, že členským štátom sa v roku 2012 po­ darilo ukončiť postup pri nadmernom deficite.
1 Net lending or borrowing of general government for excessive deficit procedure as of spring 2014. 
1 Čisté úverovanie alebo požičiavanie si verejnej správy na postup pri nadmernom deficite na jar 2014.
2 Actual deficit as reported by the Commission and in line with the programme definition (see paragraph 91). 
2 Skutočný deficit, ako ho vykázala Komisia a v súlade s vymedzením programu (pozri bod 91).
Part IV — Programmes met their objectives 62 146 To achieve their deficit targets each programme envisaged a specific ex-penditure–revenue mix. 
4. časť – Programy splnili svoje ciele 62 146 Na dosiahnutie cieľových deficitov sa v každom programe predpokladal konkrétny mix výdavkov a príjmov.
Consolidation focused on the expenditure side in the balance-of-payment programmes, but was more uniformly distributed in the EFSM programmes. 
Konsolidácia sa sústredila na stranu výdavkov v programoch pre platobné bilancie, jednotnejšie sa však presa­ dzovala v programoch EFSM.
The realised compositions of revenue and expenditure broadly correspond to what was initially planned — with the exception of Hungary, which did not achieve the anticipated expenditure consolidation. 
Skutočné zloženie príjmov a výdavkov všeobec­ ne zodpovedá tomu, čo sa na úvod plánovalo – s výnimkou Maďarska, ktoré nedosiahlo očakávanú konsolidá­ ciu výdavkov.
147 The erosion of tax bases, especially in 2009 in the wake of the sharp economic downturn, often wiped out the revenue gains from important new tax measures. 
147 Narušenie daňových základov naj­ mä v roku 2009 v situácii prudkého hospodárskeho poklesu často zmietlo dodatočné príjmy z nových dôležitých daňových opatrení.
For instance, in 2009 Latvia implemented indirect tax consolidation measures with an estimated impact of 2.5 % of GDP. 
Napríklad Lotyšsko v roku 2009 zaviedlo nepriame daňové konsolidačné opatrenia s odhado­ vaným vplyvom vo výške 2,5 % HDP.
In 2013 the Commission estimated that these measures had been entirely offset by falling short-term elasticity. 
V roku 2013 Komisia odhadla, že vplyv týchto opatrení sa úplne vymazal klesajúcou krátkodobou elasticitou.
Similarly, the tax-neutral reform implemented in Hungary in mid 2009 caused an estimated deficit slippage of 0.7 % of GDP in 2010. 
Podobne napríklad daňovo neutrálna reforma realizovaná v Maďarsku v po­ lovici roku 2009 spôsobila odhadovaný sklz deficitu v hodnote 0,7 % HDP v roku 2010.
148 With unchanged deficit targets, a declining tax-to-GDP ratio may create an incentive for tax authorities to counter falling tax revenue by introducing measures other than those agreed in the programme negotiations. 
148 Pri nezmenených cieľových deficitoch môže klesajúci pomer HDP k dani vytvárať stimuly pre daňové orgány, aby riešili klesajúce daňové príjmy za­ vádzaním ďalších opatrení mimo tých, ktoré boli odsúhlasené na rokovaniach o programe.
In Romania, for instance, 97 changes were made to the tax code during 2009-2013, with 51 legislative acts enforcing those amendments. 
Napríklad v Rumunsku sa v rokoch 2009 až 2013 vykonalo v daňovom zákone 97 zmien, pričom tieto zmeny boli následkom 51 legisla­ tívnych aktov.
The frequency of change created an unstable economic climate for both businesses and individuals. 
Častosť zmien spôsobila nestabilné hospodárske prostredie pre podniky aj jednotlivcov.
All countries improved their fiscal stance, but to varying degrees 149 Given that the programmes resulted from a loss of market access, the restoration of fiscal sustainability was arguably the most important aim. 
Všetky krajiny si zlepšili svoje fiškálne postavenie, ale v rôznej miere 149 Vzhľadom na to, že programy vychá­ dzali zo straty prístupu na trh, najdô­ ležitejším zámerom bola nepochybne fiškálna udržateľnosť.
Improvement in a country’s structural balance during the programme90 would indicate progress towards more sustainable public budgets. 
Zlepšenie štruk­ turálnej bilancie krajiny počas progra­ mu90 by znamenalo pokrok smerom k udržateľnejším verejným rozpočtom.
The Commission calculated and published structural balance data91. 
Komisia vypočítala a zverejnila údaje o štrukturálnej bilancii91.
150 The structural balance improved in all countries, at an average yearly rate of between 0.7 % of potential GDP in Hungary and 1.9 % in Portugal. 
150 Vo všetkých krajinách sa štrukturálna bilancia zlepšila priemerným ročným tempom od 0,7 % potenciálneho HDP v Maďarsku do 1,9 % v Portugalsku.
Three factors could explain the different rates of change: (i) the initial fiscal stance — the higher the initial structural deficit, the faster the pace of consolidation; (ii) the initial level of public debt — the higher the initial debt, the faster the pace of consolidation; (iii) differences in the recommendations made under the excessive deficit procedure concerning the need for a fiscal effort — the higher the recommended effort, the faster the pace of consolidation. 
Rôznu mieru zmeny možno vysvetliť týmito faktormi: i) úvodné fiškálne postavenie – vyšší počiatočný štrukturálny deficit, rýchlejšie tempo konsolidácie; ii) úvodná miera verejného dlhu – vyšší úvodný dlh, rýchlejšie tempo konsolidácie; iii) rozdiely v odporúčaniach v rámci postupu pri nadmernom defici­ te, čo sa týka potreby fiškálnych opatrení – vyšší počet odporúča­ ných opatrení, rýchlejšie tempo konsolidácie.
90 Accounting for the cut-off dates of government statistical data, the following programme periods were assumed: Hungary 2009-2010; Latvia 2009-2011; Romania 2009-2012; Ireland and Portugal 2011-2013. 
90 S prihliadnutím na rozhodné dátumy štatistických údajov sektora vládnych inštitúcií boli predpokladané tieto programové obdobia: Maďarsko 2009 a 2010, Lotyšsko 2009 – 2011, Rumunsko 2009 – 2012, Írsko a Portugalsko 2011 – 2013.
91 Based on the spring 2014 forecast data, obtained in accordance with ESA95. 
91 Na základe prognóz z jari 2014, získaných podľa metodiky ESA 95.
Part IV — Programmes met their objectives 63 151 An initial structural deficit was indicative of the pace of fiscal consolidation in all the beneficiary Member States except Ireland. 
4. časť – Programy splnili svoje ciele 63 151 i) Úvodný štrukturálny deficit nazna­ čoval tempo fiškálnej konsolidácie vo všetkých prijímateľských členských štátoch s výnimkou Írska.
Hungary had the lowest structural deficit at the start of the programme and experienced the slowest consolidation; Portugal had the highest structural deficit and the fastest pace of consolidation. 
Na začiatku programu malo najnižší štrukturálny deficit Maďarsko a jeho konsolidácia bola najpomalšia. Portugalsko malo ii) zasa najvyšší štrukturálny deficit a jeho tempo konsolidácie bolo najrýchlejšie.
However, Ireland is an outlier in this analysis. 
Írsko sa však od tejto analýzy odchyľu­ je.
From a similar starting point in 2010 to that of Portugal, its structural consolidation rate (net of banking and other one-off measures) was just under half as fast92. 
Ak sa vezme podobný východiskový bod v roku 2010, ako malo Portugalsko, jeho miera štrukturálnej konsolidácie iii) (bez ohľadu na bankové a iné jedno­ razové opatrenia) dosahovala sotva polovičnú úroveň92.
92 This is also not explained by the difference in changes of the structural balance prior to the programme. 
92 Nevysvetľuje to ani rozdiel v zmenách štrukturálneho salda pred začiatkom programu.
The Commission’s estimates indicate that the fiscal consolidation started in both countries in 2010 with a similar consolidation effort. 
Odhady Komisie naznačujú, že fiškálna konsolidácia sa začala v roku 2010 v obidvoch krajinách podobnými konsolidačnými krokmi.
93 As a result of this transaction, Portugal took over the future pension liabilities. 
93 V dôsledku tejto transakcie Portugalsko prevzalo budúce dôchodkové záväzky.
Although these liabilities are not recognised as public debt according to the statistical framework, they negatively impact the sustainability of public debt. 
Hoci tieto záväzky sa podľa štatistického rámca neuznávajú ako verejný dlh, majú negatívny dosah na udržateľnosť verejného dlhu.
Therefore, the measure only appeared to improve the debt position of the country. 
Toto opatrenie preto podľa všetkého malo zlepšiť dlhovú pozíciu stav krajiny.
Countries used one-off measures 153 Fiscal measures that are temporary do not lead to a lasting improvement in the underlying deficit. 
Krajiny využívali jednorazové opatrenia 153 Dočasné fiškálne opatrenia nevedú k trvalému zlepšeniu príslušného defi­ citu.
Temporary measures can be implemented on both the revenue and the expenditure sides. 
Dočasné opatrenia možno vyko­ nať na príjmovej aj výdavkovej strane.
However, the one-off sale of telecommunications licences had brought in a total of 0.5 % of GDP. (iv) In Ireland, banking measures brought a temporary increase in revenue (e.g. fees from the extended liability guarantee in favour of domestic banks, Central Bank dividends from one-off financing schemes). 
Počas programu sa muselo niekoľko členských štátov uchýliť k jednorazo­ vým príjmovým opatreniam, aby splni­ lo svoje cieľové deficity. iv) V Írsku priniesli dočasné zvýšenie príjmov bankové opatrenia (napr. poplatky z predĺženej záruky za zodpovednosť v prospech do­ mácich bánk, dividendy Centrálnej banky z jednorazových programov financovania).
Part IV — Programmes met their objectives 64 Compliance with the conditions was high Member States eventually complied with at least 80 % of conditions 155 The Commission’s monitoring reports show that the Member States met the deadlines set in the memoranda of understanding with varying degrees of success. 
4. časť – Programy splnili svoje ciele 64 Miera dodržiavania podmienok bola vysoká Členské štáty napokon splnili aspoň 80 % podmienok 155 Monitorovacie správy Komisie pouka­ zujú na to, že členské štáty plnili lehoty stanovené v memorandách o poro­ zumení s rôznou mierou úspešnosti.
While Portugal and Latvia complied with fewer than half of programme conditions on time, Hungary complied with almost three quarters. 
Kým Portugalsko a Lotyšsko splnilo včas menej ako polovicu podmienok programu, Maďarsko splnilo včas takmer tri štvrtiny z nich.
In Ireland and Portugal there were also significant differences in on-time compliance between the EU and IMF programmes. 
V Írsku a Portugalsku tiež boli výrazné roz­ diely vo včasnom plnení programov EÚ a programov MMF.
Although countries might not meet an original deadline, they did often comply after a certain lapse of time. 
Aj keď krajiny možno nesplnili pôvodné lehoty, často ciele dosiahli po uplynutí istého času.
156 The Commission did not report on time on the compliance status of approximately 30 conditions (see paragraph 106). 
156 Komisia nevykázala včas stav plnenia v prípade približne 30 podmienok (pozri bod 106).
157 Where compliance was delayed, this was mostly for reasons beyond the Commission’s control: lengthy legislative procedures, national authorities’ failure to implement the agreed upon reforms, legal issues not initially considered, social resistance, etc. 
157 Ak sa plnenie podmienok oneskorilo, zvyčajne k tomu viedli dôvody mimo kontroly Komisie: zdĺhavý legislatívny proces, neschopnosť vnútroštátnych orgánov vykonávať dohodnuté refor­ my, právne problémy, ktoré sa v úvode nezvážili, sociálny odpor a podobne.
However, occasionally the initial time frame was unrealistic given the scale of the reform (e.g. civil service reform), the need for intensive cooperation by local or regional governments or the requirement for complex new IT. 
Vzhľadom na rozsah reformy (naprí­ klad reforma týkajúca sa štátnych zamestnancov), potrebu intenzívnej spolupráce miestnych a regionálnych samospráv alebo požiadavku na kom­ plexný nový IT systém bol však časový harmonogram stanovený v úvode niekedy nerealistický.
158 Conditions with a high structural content were as likely to be complied with by the original deadline as conditions where the structural content was lower94. 
158 Pravdepodobnosť dodržania pod­ mienok s vysokým štrukturálnym obsahom v pôvodnej lehote bola rovnaká ako pri podmienkach s nižším štrukturálnym obsahom94.