natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We also examined whether the Member States provided an analysis justifying the choice of technology (optical fibre, copper phone, coaxial cable, antenna, satellite) for the different parts of the broadband access network (see paragraph 3). 
Taktiež sme preskúmali, či členské štáty predložili analýzu zdôvodňujúcu výber technológie (optické vlákno, medená telefónna linka, koaxiálny kábel, anténa, satelit) pre rôzne časti širokopásmovej prístupovej siete (pozri bod 3).
All Member States developed strategies, but they were late and their targets were not always consistent with those in Europe 2020 Timing of strategies 36. 
Všetky členské štáty vypracovali stratégie, ale boli v oneskorení a ich ciele neboli vždy jednotné s cieľmi stratégie Európa 2020 Načasovanie stratégií 36.
Under the EU’s ‘Digital Agenda for Europe’ flagship initiative (paragraph 6), Member States were required to “develop and make operational national broadband plans by 2012 that meet the coverage and speed and take-up targets defined in Europe 2020”. 
V rámci hlavnej iniciatívy EÚ „Digitálna agenda pre Európu“ (bod 6) boli členské štáty povinné „do roku 2012 vypracovať a uviesť do praxe vnútroštátne plány pre široké pásmo, ktorými splnia ciele pokrytia, rýchlosti a pripojenia vytýčené v stratégii Európa 2020”.
We found that all the examined Member States developed broadband strategies but only Ireland issued its strategy by the 2012 deadline (see Table 3). 
Zistili sme, že všetky preskúmané členské štáty vypracovali stratégie širokopásmového pripojenia, ale len Írsko vydalo svoju stratégiu v termíne do roku 2012 (pozri tabuľku 3).
The other four Member States published their strategies in 2014 and 2015. 
Zvyšné štyri členské štáty uverejnili svoje stratégie v roku 2014 a 2015.
Ireland revised its strategy in late 2015 27 
Írsko revidovalo svoju 28
due to the identified market failures. 
stratégiu koncom roka 2015 z dôvodu zistených zlyhaní trhu.
These late adoptions of the Member States’ strategies reduced the time available for implementation from eight years to five or six years, potentially making the targets of increasing broadband coverage by 2020 more challenging for these Member States. 
Oneskorené prijatie stratégií členských štátov skrátilo čas zostávajúci na ich vykonanie z ôsmich na päť či šesť rokov, čo pre tieto členské štáty potenciálne znamená väčšiu výzvu dosiahnuť ciele širokopásmového pokrytia do roku 2020.
Table 3 - Publication dates of strategies Consistency with the Europe 2020 objectives 38. 
Tabuľka 3 – Dátum uverejnenia stratégií Konzistentnosť s cieľmi stratégie Európa 2020 38.
We examined whether the Member States set objectives based on the Europe 2020 broadband objectives. 
Preskúmali sme, či členské štáty stanovili ciele na základe cieľov stratégie Európa 2020 v oblasti širokopásmového pripojenia.
We found, as highlighted in Table 4, that all the examined Member States included both targets 1 and 2, for basic and fast broadband coverage respectively, in their strategies. 
Zistili sme, ako je to zdôraznené v tabuľke 4, že všetky preskúmané členské štáty zahrnuli do svojich stratégií cieľ 1 aj 2 týkajúci sa základného a rýchleho širokopásmového pokrytia.
For four of the five Member States examined, target 1 had already been achieved when the strategies were published. 
Štyri z piatich preskúmaných členských štátov už splnili cieľ 1 v čase uverejnenia ich stratégií.
In some cases, the targets set were more ambitious than the Europe 2020 targets: • In Germany, for target 2, rather than coverage of 30 Mbps by 2020, the target is to cover 100 % of the population with speeds of 50 Mbps by 2018; and • In Hungary, for target 2, the objective is a minimum of 30 Mbps internet service accessible for each household by 2018, rather than 2020. 
V niektorých prípadoch stanovené ciele boli ambicióznejšie než ciele stratégie Európa 2020: • pokiaľ ide o cieľ 2, v Nemecku je namiesto pokrytia rýchlosťou 30 Mbps do roku 2020 cieľom pokryť 100 % obyvateľstva rýchlosťou 50 Mbps do roku 2018; a • v Maďarsku sa má pri cieli 2 dosiahnuť dostupnosť internetových služieb s rýchlosťou minimálne 30 Mbps pre všetky domácnosti do roku 2018, a nie do roku 2020.
28 Member State Date of publication of the strategy Ireland August 2012: National Broadband Plan. 
29 Členský štát Dátum uverejnenia stratégie Írsko August 2012: Národný plán širokopásmového pokrytia.
Subsequently revised in December 2015 Poland January 2014: National Broadband Plan Germany August 2014: the Digital Agenda 2014-2017 Hungary December 2014: the National Infocommunication Strategy Italy March 2015: National strategy for ultra-fast broadband 
Následne revidovaný v decembri 2015 Poľsko Január 2014: Národný plán širokopásmového pokrytia Nemecko August 2014: Digitálna agenda 2014 – 2017 Maďarsko December 2014: Národná informačno-komunikačná stratégia Taliansko Marec 2015: Národná stratégia ultrarýchleho širokopásmového pripojenia
Table 4 – The examined Member States’ broadband targets in relation to the Europe 2020 targets 29 Targets Germany Hungary Ireland Italy Poland Target 1: Basic broadband for all population by 2013      Target 2: 30 Mbps coverage for all population by 2020      Target 3: Above 50 % of households subscribe to 100 Mbps by 2020  ~  ~ ~ Legend:: same target;: more challenging target; ~ coverage target but no take-up target;no target. 
Tabuľka 4 – Ciele preskúmaných členských štátov v oblasti širokopásmového pripojenia vo vzťahu k cieľom stratégie Európa 2020 30 Ciele Nemecko Maďarsko Írsko Taliansko Poľsko Cieľ 1: Základné širokopásmové pripojenie pre celú populáciu do roku 2013      Cieľ 2: Pokrytie s rýchlosťou 30 Mbps pre celú populáciu do roku 2020      Cieľ 3: Viac než 50 % domácností s predplateným pripojením 100 Mbps do roku 2020  ~  ~ ~ Vysvetlivky:: rovnaký cieľ;: ambicióznejší cieľ; ~ cieľ pokrytia, ale nie cieľ pripojenia;bez cieľa) 39.
Some Member States’ strategies provided more detail on their targets than the high level Europe 2020 targets. 
V stratégiách niektorých členských štátov bolo poskytnutých viac podrobností o ich cieľoch než o všeobecných cieľoch stratégie Európa 2020.
In Hungary the strategy set additional targets for minimum download and upload speeds of 7.5 and 1.7 Mbps respectively. 
Maďarsko vo svojej stratégii stanovilo minimálnu rýchlosť sťahovania dát 7,5 Mbps a minimálnu rýchlosť odosielania dát 1,7 Mbps.
In Ireland, the strategy document set the minimum download speed at 30 Mbps and included additional targets relating to, for example, the minimum upload speed and the service availability. 
V Írsku sa v strategickom dokumente stanovila minimálna rýchlosť sťahovania dát 30 Mbps a boli v ňom ďalšie ciele týkajúce sa napríklad minimálnej rýchlosti odosielania dát a dostupnosti služby.
None of the examined Member States included in their strategies a national target relating to Target 3, take-up by 50 % of households to ultra-fast broadband of at least 100 Mbps. 
Ani jeden z preskúmaných členských štátov nezahrnul do svojej stratégie vnútroštátny cieľ týkajúci sa cieľa 3, aby 50% domácností malo pripojenie na ultrarýchle širokopásmové služby s rýchlosťou aspoň 100 Mbps.
Hungary, Poland and Italy included targets for the coverage of households at 100 Mbps. 
Maďarsko, Poľsko a Taliansko zahrnuli ciele týkajúce sa pokrytia domácností rýchlosťou 100 Mbps.
(Coverage is a necessary condition for achieving the take-up target, but not sufficient.) 
(Pokrytie je nevyhnutnou podmienkou pre dosiahnutie cieľa pripojenia, ale nie dostatočnou.)
In Italy, the target is to provide at least 100 Mbps to 85 % of the population and to all public buildings as well as industrial areas, logistics hubs, and areas of major economic interest. 
V Taliansku je cieľom poskytovať rýchlosť aspoň 100 Mbps 85 % obyvateľstva a všetkým verejným budovám, ako aj priemyselným oblastiam, logistickým centrám a oblastiam značného hospodárskeho záujmu.
Although the Italian strategy does not include a target for take-up, its investment plan, which sets out how it intends to implement its strategy, did include a take-up target. 
Hoci talianska stratégia nezahŕňa cieľ pripojenia, v jeho investičnom pláne, v ktorom sa uvádza, ako mieni stratégiu vykonávať, sa tento cieľ nachádza.
In Hungary and Poland, the targets are for 50 % of households to have access to services at speeds of at least 100 Mbps by 2020. 
V Maďarsku a Poľsku je cieľ 50 % domácností s prístupom k službám s rýchlosťou aspoň 100 Mbps do roku 2020.
The examined Member States’ strategies submitted to the Commission were not always complete 41. 
Stratégie preskúmaných členských štátov predložené Komisii neboli vždy úplné 41.
Designed to ensure that the necessary conditions for the effective and efficient use of the European Structural and Investment funds are in place, the Commission developed Ex ante conditionalities (EAC) for the 2014-2020 programme period. 
Komisia vypracovala ex ante kondicionality (EAK) na programové obdobie 2014 – 2020, ktorých cieľom je zabezpečiť zavedenie všetkých potrebných podmienok pre účinné a efektívne čerpanie európskych štrukturálnych a investičných fondov.
Member States were required, as a condition of funding, to determine whether the relevant EACs were fulfilled and document it in their Partnership Agreements22 or Operational Programmes (OP) (or to have plans to do so by the end of 2016).23 42. 
Členské štáty boli požiadané v rámci podmienok financovania, aby určili, či príslušné EAK boli splnené a zdokumentovali to v partnerských dohodách22 alebo operačných programoch (OP) (alebo aby mali plány tak urobiť do konca roka 2016).23 42.
The EAC related to broadband infrastructure applied to Member States seeking ERDF co-financing and required them to have in place a national or regional broadband plan containing: • a plan of infrastructure investments based on an economic analysis taking account of existing private and public infrastructures and planned investments; • sustainable investment models that enhance competition and provide access to open, affordable, quality and future proof infrastructure and services in line with competition and State aid rules; and • measures to stimulate private investments.24 43. 
EAK týkajúce sa infraštruktúry širokopásmového pripojenia sa vzťahovali na členské štáty, ktoré žiadali o spolufinancovanie z EFRR, a požadovalo sa v nich, aby mali zavedený vnútroštátny alebo regionálny plán širokopásmového pripojenia, ktorý obsahoval: • plán investícií do infraštruktúry vychádzajúci z ekonomickej analýzy s prihliadnutím na existujúcu súkromnú a verejnú infraštruktúru a plánované investície; • udržateľné investičné modely, ktoré podporujú hospodársku súťaž a poskytujú prístup k otvorenej, finančne dostupnej, kvalitnej a nadčasovej infraštruktúre a službám v súlade s pravidlami o hospodárskej súťaži a pravidlami štátnej pomoci; • opatrenia na podporu súkromných investícií.24 43. Všetkých päť preskúmaných členských štátov určilo, že EAK týkajúce sa širokopásmového pripojenia boli splnené.
As part of its examination of the Partnership Agreements and OPs, the Commission also assessed the condition as fulfilled for these Member States. 
V rámci preskúmania partnerských dohôd a OP Komisia tiež posúdila, že tieto členské štáty túto podmienku splnili.
However, we found weaknesses in the Member States’ plans for infrastructure investments. 
Zistili sme však nedostatky v plánoch členských štátov v súvislosti s investíciami do infraštruktúry.
Firstly, as set out in paragraph 40 above, none of the examined Member States had targets in their strategies for take-up at Partnership Agreements set out the national authorities’ plans on how to use funding from the European Structural and Investment Funds and outline each country’s strategic goals and investment priorities, linking them to the overall aims of the Europe 2020 strategy. 
Po prvé, ako je uvedené v bode 40, ani jeden z preskúmaných členských štátov nemal vo svojej stratégii ciele V partnerských dohodách sa uvádza, ako vnútroštátne orgány plánujú využiť financovanie z európskych štrukturálnych a investičných fondov, a stanovujú strategické ciele a investičné priority jednotlivých krajín, pričom ich dávajú do súvisu s celkovými cieľmi stratégie Európa 2020.
For more details on EACs, see SR 15/2017 “Ex ante conditionalities and performance reserve in Cohesion: innovative but not yet effective instruments”. 
Podrobnosti o EAK pozri v osobitnej správe č. 15/2017 „Ex ante kondicionality a výkonnostná rezerva v rámci súdržnosti: inovačné, zatiaľ však neúčinné nástroje“.
Article 19 and Annex XI of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund and laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund and the European Maritime and Fisheries Fund and repealing Council Regulation (EC) No 1083/2006 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č.
30 22 23 24 
31 22 23 24
100 Mbps, the third target on broadband in the Europe 2020 strategy. 
pre pripojenie s rýchlosťou 100 Mbps, čo je tretí cieľ širokopásmového pripojenia v stratégii Európa 2020.
Secondly, the broadband plans of Germany was incomplete. 
Po druhé, plán širokopásmového pripojenia Nemecka nebol úplný.
In Germany, an important element of the broadband strategy was the broadband mapping process that started in 2010. 
V Nemecku bol dôležitou súčasťou stratégie širokopásmového pripojenia proces mapovania, ktorý začal v roku 2010.
Without good quality data from this process, and the consequent identification of where the private sector is likely to invest and where more public intervention is needed, the authorities are not in a position to develop the comprehensive ‘plan of infrastructure investments’ required by the EAC. 
Bez kvalitných údajov z tohto procesu a bez následného určenia, či súkromný sektor bude pravdepodobne investovať a kde bude potrebná väčšia verejná pomoc, orgány nemôžu vypracovať ucelený „plán investícií do infraštruktúry“ požadovaný v EAK.
The quality of the data of the broadband mapping has significantly improved since its launch in 2010 but is not always satisfactory, as larger broadband operators do not update the map as fast as they deploy the network. 
Kvalita údajov o mapovaní širokopásmového pripojenia sa výrazne zlepšila od jeho začiatku v roku 2010, ale nie je vždy uspokojivá, pretože väčší prevádzkovatelia širokopásmového pripojenia neaktualizujú mapu hneď, ako zavedú sieť.
Not all the examined Member States have addressed the challenges related to their legacy infrastructure 45. 
Nie všetky preskúmané členské štáty riešili výzvy týkajúce sa staršej infraštruktúry 45.
Each of the examined Member States operates within its own technological, competitive and legal environment; this influences the way that each is seeking to meet the Europe 2020 targets. 
Každý z preskúmaných členských štátov funguje vo svojom vlastnom technologickom, konkurenčnom a právnom prostredí. To ovplyvňuje spôsob, ako sa snaží dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020.
Poland and Hungary have relatively less developed legacy copper infrastructure for telephone systems. 
Poľsko a Maďarsko majú pomerne menej rozvinutú staršiu medenú infraštruktúru telefónnych systémov.
When the public authorities used the gap funding model for public tenders for broadband infrastructure (see Box 6), the result was usually the use of cable and fibre solutions. 
Keď verejné orgány použili model medzery vo financovaní pri verejnom obstarávaní infraštruktúry širokopásmového pripojenia (pozri rámček 6), výsledkom bolo zvyčajne použitie kábla alebo optického vlákna.
31 Box 6 - Public sector support for broadband According to the Commission25 there are four models for public sector support for broadband: - Direct investment (publicly run municipal investment model) – where the deployment and operation of the network is controlled by a public authority and the network is available to all operators (known as a wholesale open access network); 25 https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/main-financing-tools. 
32 Rámček 6 – Podpora širokopásmového pripojenia verejným sektorom Podľa Komisie25 sú štyri modely podpory širokopásmového pripojenia verejným sektorom: – priama investícia (model investície v samospráve vedenej verejným sektorom) – pri ktorej zavedenie a prevádzku siete kontroluje verejný orgán a sieť je dostupná všetkým operátorom (známa ako veľkoobchodná otvorená sieť); – nepriama investícia (model investície v samospráve vedenej súkromným sektorom) – pri ktorej verejne kontrahovaná súkromná spoločnosť vybuduje otvorenú sieť, prostredníctvom ktorej môžu operátori poskytovať svoje služby jednotlivým zákazníkom; 25 https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/main-financing-tools.
Germany, Italy and Ireland have a well-developed copper legacy infrastructure. 
Nemecko, Taliansko a Írsko majú dobre vybudovanú medenú staršiu infraštruktúru.
In Germany and Italy, when the gap funding model was used in public tenders for broadband infrastructure, the tendency was to use the copper infrastructure owned by the incumbent (the national historic telecommunications operator). 
Keď sa v Nemecku a Taliansku použil model financovania medzery pri verejných súťažiach na širokopásmovú infraštruktúru, bola tendencia využiť medenú infraštruktúru vlastnenú etablovaným prevádzkovateľom (národným historickým telekomunikačným operátorom).
In Ireland, the gap funding model is used for the public tender related to the National Broadband Plan but the tendering process is designed in such a way that the use of copper is not incentivized because of the requirements in speeds. 
V Írsku sa model financovania medzery používa na verejnú súťaž týkajúcu sa národného plánu širokopásmového pripojenia, ale proces verejného obstarávania je navrhnutý takým spôsobom, že využitie medených káblov sa nepodporuje vzhľadom na požiadavky na rýchlosť.
In Italy, in 2016 the authorities decided to use the direct investment model for public tenders to deploy broadband over a wholesale open access network. 
V Taliansku v roku 2016 orgány rozhodli využiť model priamej investície pri verejných zákazkách na zavedenie širokopásmového pripojenia prostredníctvom veľkoobchodnej otvorenej siete.
The result has been an increase in the use of fibre solutions and access to infrastructure and services at affordable prices. 
Výsledkom bol nárast využívania optických riešení a prístupu k infraštruktúre a službám za dostupné ceny.
In Germany, the incumbent is making extensive use of vectoring technology to improve its broadband coverage. 
V Nemecku etablovaný prevádzkovateľ v rozsiahlej miere využíva technológiu vektorizácie na zlepšenie širokopásmového pokrytia.
This is a technology that allows increased speed over copper lines. With vectoring, speeds of between 60 and 100 Mbps are currently achievable. 
Táto technológia umožňuje zvýšiť rýchlosť prostredníctvom medených liniek. Vektorizáciou sa v súčasnosti dosahujú rýchlosti 60 až 100 Mbps.
In the future, speeds exceeding 100 Mbps for downloads may be possible. 
V budúcnosti možno budú možné rýchlosti prevyšujúce 100 Mbps pre sťahovanie dát.
Vectoring has the advantage that it is cheaper than laying new infrastructure. 
Vektorizácia má výhodu v tom, že je lacnejšia než zavedenie novej infraštruktúry.
However, vectoring also has its limitations. 
Vektorizácia však má aj svoje obmedzenia.
First, the advertised speeds are for a limited number of users; the more users are connected, the lower the speed. 
Po prvé, propagované rýchlosti sú len pre obmedzený počet užívateľov. Čím viac užívateľov je pripojených, tým nižšia je rýchlosť.
Secondly, vectoring is a short-term solution: it is not future-proof in the way that fibre and coaxial cable are. 
Po druhé, vektorizácia je krátkodobé riešenie: nie je nadčasová tak ako optický alebo koaxiálny kábel.
While it may be good enough to meet the Europe 2020 targets, vectoring is unlikely to be sufficient for the Gigabit Society ambitions for 2025, when speeds of 1 Gbps will be required (paragraph 8). 
Hoci vektorizácia môže stačiť na splnenie cieľov stratégie Európa 2020, je nepravdepodobné, aby stačila pre ambície gigabitovej spoločnosti do roku 2025, keď sa budú požadovať rýchlosti 1 Gbps (bod 8).
Thirdly, the prerequisite for vectoring is that only one provider has sole 32 - Indirect investment (privately run municipal investment model) – where a publicly contracted private company builds an open network over which operators can provide its services to individual customers; - Support to community-led initiatives (the community broadband model) – a bottom-up approach with broadband deployment done by private initiative involving local citizens; and - Operator subsidy (gap funding model) – a public authority provides the funding needed to bridge the gap in investment between what is commercially viable for the private sector and what is needed to provide adequate infrastructure. 
Po tretie, podmienkou vektorizácie je, že len jediný 33 – podpora iniciatív vedených spoločenstvom (komunitný model širokopásmového pripojenia) – prístup zdola nahor, pri ktorom sa široké pásmo zavádza prostredníctvom súkromnej iniciatívy, do ktorej sú zapojení miestni občania; a – dotácia operátorovi (model financovania medzery) – verejný orgán poskytne financovanie potrebné na preklenutie medzery v investícii medzi tým, čo je komerčne rentabilné pre súkromný sektor, a tým, čo je potrebné na zabezpečenie primeranej infraštruktúry.
physical access to the last mile (Figure 1), potentially restricting competition. 
poskytovateľ má fyzický prístup k pripojeniu koncových užívateľov (ilustrácia 1), čo potenciálne obmedzuje hospodársku súťaž.
To address this issue, following extensive discussions with the Commission, in September 2016 Germany notified its intention to use a virtual unbundled local access product (VULA) in relation to the roll-out of publicly funded broadband infrastructure (see Box 7). 
S cieľom riešiť tento problém po zdĺhavých diskusiách s Komisiou Nemecko v septembri 2016 oznámilo svoj zámer využiť službu virtuálneho lokálneho uvoľneného prístupu (VULA) v súvislosti so zavedením verejne financovanej infraštruktúry širokopásmového pripojenia (pozri rámček 7).
33 Box 7: Regulating Vectoring through VULA in Germany A VULA product requires the network operator to transport competitors' data traffic at conditions similar to those the competitors would have had with physical access to the copper lines. 
34 Rámček 7: Regulovanie vektorizácie prostredníctvom VULA v Nemecku Produkt VULA si vyžaduje, aby prevádzkovateľ siete prenášal dáta konkurentov za podmienok podobných tým, ktoré by konkurenti mali pri fyzickom prístupe k medeným linkám.
This preserves the possibility for competitors to make their own diversified high speed internet offers to their customers even when vectoring is used by the network operator. 
Tým sa ponecháva možnosť, aby konkurenti predkladali svojim zákazníkom svoje vlastné ponuky internetu s rôznymi vysokými rýchlosťami, aj keď vektorizáciu využíva prevádzkovateľ siete.
In September 2016, Germany notified to the Commission three VULA products proposed by telecommunications companies for their respective broadband roll-out projects under the national broadband scheme. 
V septembri 2016 Nemecko oznámilo Komisii tri produkty VULA navrhované telekomunikačnými spoločnosťami pre ich príslušné projekty zavedenia širokopásmového pripojenia v rámci vnútroštátneho programu širokopásmového pripojenia.