natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The full security assessment report has been delivered on 30 September 2015. 
Úplná správa o posúdení bezpečnosti bola predložená 30. septembra 2015.
Following up the Court’s special reports is a necessary element in the cycle of accountability and helps to encourage the effective implementation of recommendations by the Commission and the Member States. 
Kontrola prijatia opatrení na základe správ Dvora audítorov je nevyhnutným prvkom v cykle povinnosti zodpovedať sa a podporuje účinné vykonávanie našich odporúčaní zo strany Komisie a členských štátov.
The current report presents the results of the Court’s fourth review of the Commission’s follow-up of a sample of 44 recommendations from eight special reports over the period 2009-2012. 
V tejto správe sa predkladajú výsledky štvrtého preskúmania, ktoré vykonal Dvor audítorov a ktoré sa týkalo prijímania následných opatrení Komisie na základe vzorky 44 odporúčaní uvedených v ôsmich osobitných správach z obdobia rokov 2009 až 2012.
Our review showed that the Commission implemented 89 % of our recommendations in full or in most respects, 8 % in some respects, while 3 % were not implemented. 
Z nášho preskúmania vyplynulo, že Komisia vykonala 89 % našich odporúčaní v plnej miere alebo vo väčšine ohľadov, 8 % v niektorých ohľadoch a 3 % odporúčaní neboli vykonané.
We also recommend that the Commission should carry out some improvements to its follow-up practices. 
Odporúčame takisto, aby Komisia uskutočnila niektoré zlepšenia postupov prijímania následných opatrení.
EN 2016 Special Report NO 03 Combating eutrophication in the Baltic Sea: further and more effective action needed EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
SK 2016 Osobitná správa Č. 03 Boj proti eutrofizácii v Baltskom mori: potrebné sú ďalšie a účinnejšie opatrenia EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2016 Print ISBN 978-92-872-4384-3 PDF ISBN 978-92-872-4406-2 EPUB ISBN 978-92-872-4368-3 ISSN 1831-0834 ISSN 1977-5679 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/30254 doi:10.2865/098206 doi:10.2865/9931 QJ-AB-16-005-EN-C QJ-AB-16-005-EN-N QJ-AB-16-005-EN-E © European Union, 2016 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2016 Print ISBN 978-92-872-4392-8 PDF ISBN 978-92-872-4405-5 EPUB ISBN 978-92-872-4419-2 ISSN 1831-0931 ISSN 1977-5776 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/116379 doi:10.2865/296858 doi:10.2865/26682 QJ-AB-16-005-SK-C QJ-AB-16-005-SK-N QJ-AB-16-005-SK-E © Európska únia, 2016 Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
EN 2016 Special Report NO 03 Combating eutrophication in the Baltic Sea: further and more effective action needed (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
SK 2016 Osobitná správa Č. 03 Boj proti eutrofizácii v Baltskom mori: potrebné sú ďalšie a účinnejšie opatrenia (podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)
This performance audit was produced by Audit Chamber II — headed by ECA Member Henri Grethen — which specialises in structural policies, transport and energy spending areas. 
Tento audit výkonnosti uskutočnila audítorská komora II, ktorej predsedá člen EDA Henri Grethen a ktorá sa špecializuje na výdavky v oblasti štrukturálnych politík, dopravy a energetiky.
The audit was led by ECA Member Ville Itälä, supported by the Head of his Private Office, Turo Hentilä and Outi Grönlund, Attaché; Alain Vansilliette, Principal Manager; Maria del Carmen Jimenez, Head of Task; and Krzysztof Zalega, Nils Odins, Zuzana Gullova, Tomasz Plebanowicz, Jean-François Hynderick and Vivi Niemenmaa, auditors. 
Audit viedol člen EDA Ville Itälä, pomáhal mu Turo Hentilä, jeho vedúci kabinetu, a Outi Grönlund, atašé; Alain Vansilliette, hlavný manažér; Maria del Carmen Jimenez, vedúca úlohy; Krzysztof Zalega, Nils Odins, Zuzana Gullova, Tomasz Plebanowicz, Jean-François Hynderick a Vivi Niemenmaa, audítori.
From left to right: T. Hentilä, V. Niemenmaa, A. Vansilliette, V. Itälä, M. d. 
Zľava doprava: T. Hentilä, V. Niemenmaa, A. Vansilliette, V. Itälä, M. d.
Contents 03 Paragraph I–IX 1–14 1–5 6–11 12–14 15–17 18–112 18–41 23–25 26–31 32–36 37–41 42–69 46–54 55–57 58–64 65–69 Glossary and abbreviations Executive summary Introduction Baltic Sea and eutrophication EU legal instruments addressing nutrient pollution of waters EU budgetary instruments available for addressing nutrient pollution of water Audit scope and approach Observations Member States’ implementation of nutrient input reduction into the Baltic Sea Limited progress in the reduction of nutrient inputs into the Baltic Sea Member States’ nutrient reduction plans lack ambition and appropriate indicators Member States visited only partially take into account Helcom recommendations in their plans or legal framework The reliability of monitoring data on nutrient inputs into the Baltic Sea is not assured Effectiveness of actions to reduce nutrient pollution from urban waste water Most Member States are not yet compliant with the urban waste water treatment directive EU co‐financed waste water treatment plants are effective, but sustainability is not always guaranteed The Commission’s follow‐up of Member States’ implementation of the directive is not timely EU support to Russia and Belarus is potentially cost efficient, but is very limited in scope compared to what is needed and project implementation takes a long time 
Obsah 03 Body I–IX 1–14 1–5 6–11 12–14 15–17 18–112 18–41 23–25 26–31 32–36 37–41 42–69 46–54 55–57 58–64 65–69 Glosár a skratky Zhrnutie Úvod Baltské more a eutrofizácia Právne nástroje EÚ na riešenie znečistenia vody živinami Dostupné rozpočtové nástroje EÚ na riešenie znečistenia vody živinami Rozsah auditu a audítorský prístup Pripomienky Realizácia znižovania prísunu živín do Baltského mora v členských štátoch Obmedzený pokrok pri znižovaní prísunu živín do Baltského mora Plánom členských štátov v oblasti znižovania živín chýbajú ambície a primerané ukazovatele Kontrolované členské štáty vo svojich plánoch alebo v právnom rámci len čiastočne zohľadnili odporúčania Helsinskej komisie Spoľahlivosť údajov z monitorovania o prísune živín do Baltského mora nie je zaručená Účinnosť opatrení na zníženie miery znečistenia živinami pochádzajúceho z komunálnych odpadových vôd Väčšina členských štátov zatiaľ nedodržiava smernicu o čistení komunálnych odpadových vôd Čistiarne odpadových vôd spolufinancované z prostriedkov EÚ sú účinné, udržateľnosť však nie je vždy zaručená Kontrola vykonávania smernice v členských štátoch zo strany Komisie nie je dobre načasovaná Podpora EÚ určená Rusku a Bielorusku je teoreticky nákladovo efektívna, ale jej rozsah je veľmi obmedzený v porovnaní s tým, čo je potrebné, a vykonávanie projektov trvá veľmi dlho
Glossary and 05 abbreviations Body of water: A discrete and significant element of surface water. 
Vodný útvar: Vymedziteľný a významný prvok povrchovej vody.
This includes lakes, reservoirs, streams, rivers, canals, transitional bodies of water and stretches of coastal water. 
Patria sem jazerá, nádrže, potoky, rieka, kanály, útvary brakickej vody a pásma pobrežnej vody.
Polluter pays principle: A principle set out in the Treaty on the Functioning of the European Union (Article 191.2). 
Zásada „znečisťovateľ platí“: Zásada stanovená v Zmluve o fungovaní Európskej únie (článok 191 ods. 2).
With regard to waste water, this principle dictates that dischargers of waste water should pay for the pollution caused (for example, households should pay for waste water treatment services at the waste water price; waste water treatment plants pay a pollution charge). 
V súvislosti s odpadovými vodami sa touto zásadou predpisuje, že subjekty, ktoré vypúšťajú odpadové vody, by mali platiť za spôsobené znečisťovanie (napríklad domácnosti by mali platiť za čistenie odpadových vôd prostredníctvom ceny za odpadovú vodu, čistiarne odpadových vôd platia poplatok za znečisťovanie).
Sources of pollution: There are two main types of waterborne pollution source: Diffuse sources, for which there is no specific point of discharge; the largest contributors are agricultural and forestry activities and dwellings not connected to the sewage network. 
Zdroje znečistenia: Existujú dva hlavné typy zdrojov vodného znečistenia: Difúzne zdroje, v prípade ktorých neexistuje konkrétny vypúšťací bod; najväčším zdrojom difúzneho znečistenia sú poľnohospodárske činnosti, činnosti lesného hospodárstva a obydlia, ktoré nie sú napojené na kanalizačnú sieť.
Point sources, for which there is a specific point of discharge; these are discharges from urban waste water treatment plants and from industries and fish farms. 
Bodové zdroje, v prípade ktorých existuje konkrétny vypúšťací bod; ide o vypúšťanie z čistiarní komunálnych odpadových vôd a z priemyselných podnikov a chovov rýb.
Executive 06 summary IThe Baltic Sea is bordered by eight EU Member States (Denmark, Estonia, Finland, Germany, Latvia, Lithuania, Poland and Sweden) and Russia. 
Zhrnutie 06 IBaltské more je ohraničené ôsmimi členskými štátmi EÚ (Dánskom, Estónskom, Fínskom, Nemeckom, Lotyšskom, Litvou, Poľskom a Švédskom) a Ruskom.
The Baltic Sea is one of the world’s most polluted seas. 
Baltské more je jedno z najznečistenejších morí na svete.
Combating eutrophication is seen to pose a significant challenge. 
Boj proti eutrofizácii sa považuje za značnú výzvu.
The 2008 marine strategy framework directive aims to achieve a good environmental status of the EU’s marine waters by 2020. 
Účelom rámcovej smernice o morskej stratégii z roku 2008 je dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu morských vôd EÚ do roku 2020.
Under that directive, Member States have to cooperate within regions and sub-regions to achieve the objectives of the directive, using for instance, where practical and appropriate, the structures already in place under the regional sea conventions. 
Podľa tejto smernice musia členské štáty spolupracovať v rámci regiónu a subregiónu, aby sa splnili ciele smernice, a ak je to praktické a vhodné, použiť napríklad štruktúry, ktoré už boli zavedené v rámci regionálnych morských dohovorov.
For the Baltic Sea, the relevant convention is the Helsinki Convention (governed by the Helsinki Commission (Helcom)) and its Baltic Sea action plan, which requires the reduction of nutrient loads from the signatory countries. 
Príslušným dohovorom pre Baltské more je Helsinský dohovor [riadi ho Helsinská komisia (HELCOM)] a jeho akčný plán pre Baltské more, v ktorom sa od signatárskych krajín vyžaduje zníženie zaťaženia živinami.
II In 2009, the European Council adopted a macro-regional strategy, namely the European Union strategy for the Baltic Sea region, aiming, in particular, to foster environmental protection, including the reduction of nutrient loads, by promoting increased cooperation between neighbouring countries and innovative solutions. 
II Európska rada v roku 2009 prijala makroregionálnu stratégiu, a to stratégiu Európskej únie pre región Baltského mora, zameranú predovšetkým na podporu ochrany životného prostredia vrátane zníženia zaťaženia živinami prostredníctvom intenzívnejšej spolupráce medzi susednými krajinami a pomocou inovačných riešení.
III The main sources of nutrient loads causing eutrophication are agriculture and urban waste water. 
III Hlavné zdroje zaťaženia živinami, ktoré je príčinou eutrofizácie, sú poľnohospodárstvo a komunálne odpadové vody.
In the 2007-2013 period, the EU contribution to waste water collection and treatment projects in the five Member States bordering the Baltic Sea benefiting from EU support in this field was 4.6 billion euro. 
V rokoch 2007 – 2013 dosahoval príspevok EÚ na projekty týkajúce sa zberu a čistenia odpadových vôd v piatich členských štátoch ležiacich na brehoch Baltského mora, ktoré čerpali podporu z EÚ v tejto oblasti, sumu 4,6 mld. EUR.
Rural development measures, including water protection, to all eight Baltic Sea coastal Member States amounted to 9.9 billion euro. 
Opatrenia na rozvoj vidieka vrátane ochrany vôd vo všetkých ôsmich členských štátoch na pobreží Baltského mora dosiahli hodnotu 9,9 mld. EUR.
IV The Court’s audit answers the question whether the EU actions have been effective in helping Member States to reduce nutrient loads into the Baltic Sea. 
IV Audit Dvora audítorov poskytuje odpoveď na otázku, či opatrenia EÚ účinne pomohli členským štátom znížiť znečistenie Baltského mora živinami.
The overall conclusion is that these actions have led to limited progress towards nutrient reduction in the Baltic Sea. 
Celkový záver je, že tieto opatrenia viedli k malému pokroku smerom k dosiahnutiu zníženia obsahu živín v Baltskom mori.
VThe Member States’ plans for achieving Helcom nutrient reductions are based on their river basin management plans prepared on the basis of the water framework directive. 
VPlány členských štátov na dosiahnutie zníženia obsahu živín stanovených Helsinskou komisiou vychádzajú z ich plánov manažmentu povodí vypracovaných na základe rámcovej smernice o vode.
These plans lack ambition as they focus on ‘basic measures’ for implementing EU directives in relation to the specific activities causing nutrient pollution, mainly urban waste water and agriculture. 
Týmto plánom chýba ambicióznosť, pretože sú zamerané na „základné opatrenia“ na vykonávanie smerníc EÚ v súvislosti s konkrétnymi činnosťami, ktoré spôsobujú znečistenie živinami, najmä s komunálnymi odpadovými vodami a poľnohospodárstvom.
Less focus is put on measures for the control of diffuse sources of nutrients and on ‘supplementary measures’ as set out in the water framework directive. 
Menší dôraz sa kladie na opatrenia na kontrolu difúznych zdrojov živín a na „doplnkové opatrenia“, ako je stanovené v rámcovej smernici o vode.
Measures are established on the basis of insufficient information. 
Opatrenia sa určujú na základe nedostatočných informácií.
They also lack targets and appropriate indicators for the assessment of achievements made in reducing nutrient loads into waters. 
Chýbajú im aj ciele a vhodné ukazovatele na vyhodnotenie úspechov dosiahnutých pri znižovaní zaťaženia vôd živinami.
Executive summary 07 VI Actions to reduce nutrient loads from urban agglomerations have led to a reduction of nutrients. 
Zhrnutie 07 VI Opatrenia na zníženie zaťaženia živinami z mestských aglomerácií viedli k zníženiu množstva živín.
Several agglomerations treat the urban waste water to higher standards than those laid down in the urban waste water treatment directive. 
V niekoľkých aglomeráciách sa komunálne odpadové vody čistia podľa vyšších štandardov, ako sa stanovuje v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd.
However, despite significant EU funding, the implementation of the directive is delayed in the Member States which joined the EU in 2004. 
Napriek značnému financovaniu z prostriedkov EÚ sa však vykonávanie tejto smernice v členských štátoch, ktoré vstúpili do EÚ v roku 2004, oneskorilo.
In addition, not all of the Baltic Sea Member States which were required to comply with the directive by 2012 do so. 
Navyše nie všetky členské štáty v oblasti Baltského mora, ktoré mali povinnosť dosiahnuť súlad so smernicou do roku 2012, túto požiadavku splnili.
The Commission’s follow-up of Member State implementation of the directive has not been timely. 
Kontrola vykonávania smernice v členských štátoch zo strany Komisie nebola dobre načasovaná.
In Russia and Belarus, EU actions regarding urban waste water are potentially cost efficient, but are very limited in scope compared to what is needed and projects implementation takes a long time. 
V Rusku a Bielorusku sú opatrenia EÚ týkajúce sa komunálnych odpadových vôd teoreticky nákladovo účinné, ale ich rozsah je obmedzený v porovnaní s tým, čo je potrebné, a vykonávanie projektov trvá veľmi dlho.
VII The implementation of the nitrates directive by Baltic Sea Member States is not fully effective. 
VII Vykonávanie smernice o dusičnanoch členskými štátmi v oblasti Baltského mora nie je celkom účinné.
Relevant areas are not properly defined and the requirements set by Member States in their action programmes are not strict enough. 
Príslušné oblasti nie sú riadne vymedzené a požiadavky, ktoré členské štáty stanovili vo svojich akčných programoch, nie sú dostatočne prísne.
Regarding nutrient fertilisation requirements, the deterrent effect of the cross-compliance mechanism is insufficient, as the level of non-compliance remains high. 
V súvislosti s požiadavkou týkajúcou sa hnojenia živinami odradzujúci účinok mechanizmu krížového plnenia nepostačuje vzhľadom na to, že úroveň neplnenia povinností je naďalej vysoká.
Even though all river basin mangement plans include supplementary measures intended to tackle nutrient loads from agriculture, they have been insufficiently targeted at areas identified as needing them. 
Hoci všetky plány manažmentu povodí obsahujú doplnkové opatrenia určené na riešenie problému zaťaženia živinami pochádzajúcimi z poľnohospodárstva, nie sú dostatočne zamerané na oblasti, v ktorých sa zistila potreba týchto opatrení.
In addition, no Member State has used the option under EU regulations of making some of those measures compulsory for farms located in these areas. 
Okrem toho žiaden členský štát nevyužil možnosť podľa právnych predpisov EÚ zaviesť niektoré z týchto opatrení ako povinné pre poľnohospodárske podniky nachádzajúce sa v uvedených oblastiach.
VIII The European Union strategy for the Baltic Sea region is raising the political importance of the Baltic Sea’s environmental status and of regional cooperation, but, to date, its added value for nutrient input reduction is difficult to assess. 
VIII Stratégia Európskej únie pre región Baltského mora zväčšuje politický význam environmentálneho stavu Baltského mora a regionálnej spolupráce, ale v súčasnosti je ťažké posúdiť jej pridanú hodnotu pri znižovaní prísunu živín.
IX We make a number of recommendations to improve the effectiveness of the actions combating eutrophication in the Baltic Sea. 
IX Predkladáme niekoľko odporúčaní na zlepšenie účinnosti opatrení na boj proti eutrofizácii v Baltskom mori.
Introduction 08 Baltic Sea and eutrophication 01 The Baltic Sea is one of the world’s most polluted seas and eutrophication is seen as its greatest challenge1. 
Úvod 08 Baltské more a eutrofizácia 01 Baltské more je jedno z najznečistenejších morí na svete a eutrofizácia sa považuje za jeho najväčší problém1.
The Baltic Sea is bordered by nine countries: eight EU Member States (Denmark, Germany, Estonia, Latvia, Lithuania, Poland, Finland and Sweden) and Russia. 
Baltské more je ohraničené deviatimi krajinami: ôsmimi členskými štátmi EÚ (Dánskom, Nemeckom, Estónskom, Lotyšskom, Litvou, Poľskom, Fínskom a Švédskom) a Ruskom.
Belarus is another large country within the Baltic Sea catchment area. 
Bielorusko je ďalšia veľká krajina v úmorí Baltského mora.
02 Eutrophication is a process that occurs when excess nutrients generated mostly by human activity, mainly nitrogen and phosphorus, enter a body of water. 
02 Eutrofizácia je proces, ku ktorému dochádza, keď sa nadmerné množstvo živín vytvorených zväčša ľudskou činnosťou, hlavne dusíka a fosforu, dostane do vodného útvaru.
High nutrient concentrations lead to intense, potentially toxic, algal blooms (see Picture 1). 
Vysoké koncentrácie živín majú za následok mohutné, potenciálne toxické šírenie rias (pozri obrázok 1).
1 European Environment Agency, ‘Nutrients in transitional, coastal and marine waters (CSI 021)’. 
1 Európska environmentálna agentúra, „Živiny v brakických, pobrežných a morských vodách (CSI 021)“.
Assessment published March 2013. 
Posúdenie uverejnené v marci 2013.
Picture 1 — Eutrophic marine water Source: Helcom, photo by Samuli Korpinen. 
Obrázok 1 — Eutrofná morská voda Zdroj: HELCOM, autor fotografie Samuli Korpinen.
Introduction 09 03 Eutrophication can significantly reduce the utility of the sea by reducing biodiversity, spoiling the appearance of the coast and depleting fish stocks. 
Úvod 09 03 Eutrofizácia môže významne znížiť úžitok z mora ochudobnením biodiverzity, poškodením vzhľadu pobrežia a znížením populácií rýb.
The most affected sea sub-basins are the Gulf of Finland, the Gulf of Riga and the central deepest zone of the Baltic Sea, called Baltic Proper (see Figure 1). 
Najviac postihnuté morské podoblasti sú Fínsky záliv, Rižský záliv a centrálna, najhlbšia časť Baltského mora nazývaná vlastné Baltské more (pozri graf 1).
Eutrophication in the Baltic Sea Figure 1 Gulf of Finland Denmark Lithuania Norway Finland Estonia Latvia Russia Germany Poland HELCOM 2010 Eutrophication status GOOD BAD Sweden Gulf of Riga Baltic Proper Source: Helcom. ‘What was the eutrophication status of the Baltic Sea in 2003-2007?’ Pyhälä Minna, Frias Vega Manuel, Laamanen Maria, Fleming-Lehtinen Vivi, Nausch Günther and Norkko Alt (2010). 
Eutrofizácia v Baltskom mori Graf 1 Gulf of Finland Denmark Lithuania Norway Finland Estonia Latvia Russia Germany Poland HELCOM 2010 Eutrophication status GOOD BAD Sweden Zdroj: HELCOM. „Aký bol stav eutrofizácie Baltského mora v rokoch 2003 – 2007?“ Pyhälä Minna, Frias Vega Manuel, Laamanen Maria, Fleming-Lehtinen Vivi, Nausch Günther a Norkko Alt (2010). Gulf of Riga Baltic Proper Belarus
Introduction 10 04 The main sources of nutrients released to the sea are waterborne loads coming from inland via rivers and direct discharges from the coast. 
Úvod 10 04 Hlavné zdroje živín v mori sú vodou prenášané živiny pochádzajúce z vnútroze-mia prostredníctvom riek a priameho vypúšťania z pobrežia.
Waterborne loads account for 78 % of the overall nitrogen and 95 % of the overall phosphorus which enter the Baltic Sea2. 
Vodou prenášané živiny zodpovedajú 78 % celkového dusíka a 95 % celkového fosforu, ktoré vtekajú do Baltského mora2.
The two most significant sources of waterborne nutrient loads are: diffuse sources, mainly agriculture (45 % of overall nitrogen and 45 % of overall phosphorus), and point sources, mainly urban waste water (12 % of overall nitrogen and 20 % of overall phosphorus)3. 
Dva najvýznamnejšie zdroje zaťaženia spôsobeného vodou prenášanými živinami sú: difúzne zdroje, najmä poľnohospodárstvo (45 % všetkého dusíka a 45 % všetkého fosforu), a bodové zdroje, najmä komunálne odpadové vody (12 % všetkého dusíka a 20 % všetkého fosforu)3.
05 Climate change adds two further challenges. 
05 Zmena klímy pridáva ďalšie dva problémy.
Firstly it is predicted that shorter and wetter winters will lead to less snow and ice cover and thus to greater run-off from rivers’ catchment areas. 
Po prvé, predpokladá sa, že kratšie a vlhkejšie zimy povedú k menšiemu množstvu snehovej a ľadovej pokrývky, čo znamená väčší odtok z povodí riek.
This will result in increasingly high nutrient loads entering the sea, which will aggravate eutrophication4. 
To povedie k čoraz väčšiemu zaťaženiu živinami vypúšťanými do mora, čím sa zhorší eutrofizácia4.
Secondly, increased sea temperatures will provide better conditions for the growth of algal blooms, as well as leading to a prolonged growing period. 
Po druhé, vyššie teploty mora poskytnú lepšie podmienky pre rast rias a povedú k dlhším obdobiam rastu.
EU legal instruments addressing nutrient pollution of waters 06 The quality of EU marine waters is governed by the 2008 marine strategy framework directive5, the objective of which is to ensure that the EU’s marine waters reach a good environmental status by 2020. 
Právne nástroje EÚ na riešenie znečistenia vody živinami 06 Kvalita morských vôd EÚ sa riadi podľa rámcovej smernice o morskej stratégii z roku 20085, ktorej cieľom je zabezpečiť, aby morské vody EÚ dosiahli do roku 2020 dobrý environmentálny stav.