natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 
20/2012 – Je financovanie projektov infraštruktúry na nakladanie s komunálnym odpadom prostredníctvom štrukturálnych opatrení pre členské štáty účinnou pomocou na dosiahnutie cieľov politiky EÚ v oblasti odpadu?
66 Recommendation 4 (a) The Commission shall submit by the end of 2014 to the European Parliament and Council15 reports accompanied if appropriate by legislative proposals inter alia on waste prevention and decoupling objectives for 2020. 
66 Odporúčanie 4 a) Do roku 2014 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade15 správy, ku ktorým podľa potreby priloží legislatívne návrhy opatrení týkajúcich sa okrem iného predchádzania vzniku odpadu a cieľov oddelenia na rok 2020.
Waste prevention targets were proposed by the Commission for the 2008 revision of the waste framework directive; however no agreement was reached in the co-decision procedure. 
Komisia navrhla pre revíziu smernice o odpade z roku 2008 ciele predchádzania vzniku odpadu, v postupe spolurozhodovania však nebola dosiahnutá žiadna zhoda.
Recommendation 4 (b) The Commission has initiated infringement proceedings against Italy for sending untreated waste to a landfill (not part of the Court’s sample), which is at the stage of Reasoned Opinion. 
Odporúčanie 4 b) Komisia začala konania vo veci porušenia predpisov proti Taliansku za odoslanie neupraveného odpadu na skládku (nebolo súčasťou vzorky Dvora audítorov), ktoré je vo fáze odôvodneného stanoviska.
This infringement case could reach the Court of Justice of the European Union, in which case, the Commission would expect the Court in its ruling to clarify the meaning of ‘treatment’ as laid down in the landfill directive. 
Tento prípad porušovania by mohol skončiť na Európskom súdnom dvore. V takom prípade by Komisia očakávala, že v rozsudku Súdneho dvora sa vysvetlí pojem „úprava“ stanovený v smernici o skládkach odpadov.
Should the case never reach the Court, the Commission would envisage addressing the issue at technical level with the Member States as a first stage. 
Pokiaľ by sa vec nikdy nedostala pred Európsky súdny dvor, Komisia by ju v prvej fáze riešila na technickej úrovni s členskými štátmi.
Recommendation 4 (c) The development of end-of-waste criteria for biodegradable waste is being considered by the Commission. 
Odporúčanie 4 c) Komisia zvažuje rozvoj kritérií stavu konca odpadu pre biologicky rozložiteľný odpad.
Recommendation 4 (d) The Commission acknowledges that the issue concerning the setting-up of financial securities to cover closure and after-care costs is a systemic problem in need of a global approach. 
Odporúčanie 4 d) Komisia uznáva, že problém týkajúci sa stanovenia finančných zábezpek na pokrytie nákladov na zatvorenie skládky a starostlivosť o skládku po skončení prevádzky predstavuje systémový problém, ktorý si vyžaduje celistvý prístup.
15 In accordance with Article 9 of the waste framework directive. 
15 V súlade s článkom 9 rámcovej smernice o odpade.
Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 
Osobitná správa č. 20/2012 – Je financovanie projektov infraštruktúry na nakladanie s komunálnym odpadom prostredníctvom štrukturálnych opatrení pre členské štáty účinnou pomocou na dosiahnutie cieľov politiky EÚ v oblasti odpadu?
European Court of Auditors Special Report No 20/2012 Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 
Európsky Dvor audítorov Osobitná správa č. 20/2012 Je financovanie projektov infraštruktúry na nakladanie s komunálnym odpadom prostredníctvom štrukturálnych opatrení pre členské štáty účinnou pomocou na dosiahnutie cieľov politiky EÚ v oblasti odpadu?
Luxembourg: Publications Office of the European Union 2012 — 66 pp. — 21 × 29.7 cm ISBN 978-92-9241-005-6 doi:10.2865/4077 
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie 2012 — 66 s. — 21 × 29,7 cm ISBN 978-92-9241-019-3 doi:10.2865/43498
AS A RESULT, THE EU HAS INTRODUCED COMMON STANDARDS AND TARGETS IN THE FORM OF DIRECTIVES AND CO-FINANCES WASTE MANAGEMENT INFRASTRUCTURES IN SPECIFIC REGIONS. 
V DÔSLEDKU TOHO EÚ ZAVIEDLA SPOLOČNÉ NORMY A CIELE VO FORME SMERNÍC A SPOLUFINANCUJE INFRAŠTRUKTÚRY NA NAKLADANIE S ODPADOM V KONKRÉTNYCH REGIÓNOCH.
IN THIS REPORT THE COURT EXAMINED WHETHER THESE INVESTMENTS IN INFRASTRUCTURE HAVE BEEN EFFECTIVE AND HAVE HELPED TO ACHIEVE EU WASTE POLICY OBJECTIVES. 
V TEJTO SPRÁVE DVOR AUDÍTOROV SKÚMAL, ČI TIETO INVESTÍCIE DO INFRAŠTRUKTÚRY BOLI ÚČINNOU POMOCU NA DOSIAHNUTIE CIEĽOV POLITIKY EÚ V OBLASTI ODPADU.
EUROPEAN COURT OF AUDITORS QJ-AB-12-020-EN-C 
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV QJ-AB-12-020-SK-C
EuRoPEaN CouRt of audItoRS EN CoSt-EffECtIvENESS of CohESIoN PolICy INvEStmENtS IN ENERgy EffICIENCy Special Report No 21 2012 ISSN 1831-0834 
EurópSKy dvOr audítOrOv SK NáKladOvá EfEKtívNOSť INvEStícIí dO ENErgEtIcKEj účINNOStI v rámcI pOlItIKy SúdržNOStI Osobitná správa č. 21 2012 ISSN 1831-0931
EuropEan court of auditors 12, rue alcide de Gasperi 1615 Luxembourg LuXEMBourG tel. +352 4398-1 fax +352 4398-46410 E-mail: eca-info@eca.europa.eu internet: http://eca.europa.eu special report no 21 2012 a great deal of additional information on the European union is available on the Internet. 
21 2012 NáKladOvá EfEKtívNOSť INvEStícIí dO ENErgEtIcKEj účINNOStI v rámcI pOlItIKy SúdržNOStI (podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZfEú) EurópSKy dvOr audítOrOv Európsky dvor audítorov 12, rue alcide de Gasperi 1615 Luxembourg LuXEMBourG tel. +352 4398-1 Fax +352 4398-46410 E-mail: eca-info@eca.europa.eu Internet: http://eca.europa.eu osobitná správa č.
Cataloguing data can be found at the end of this publication. luxembourg: Publications office of the European union, 2013 ISBN 978-92-9241-027-8 doi:10.2865/44641 © European union, 2012 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Katalogizačné údaje nájdete na konci tejto publikácie. luxemburg: úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2013 ISBN 978-92-9241-041-4 doi:10.2865/47849 © Európska únia, 2012 rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
Energy audit: a standard energy audit consists of a comprehensive energy analysis for the energy systems of a facility. in particular, it includes the development of a baseline for its energy use, an evaluation of potential energy savings, and the cost-effectiveness of appropriately selected energy conservation measures. 
Zahŕňa predovšetkým vypracovanie referenčnej hodnoty pre spotrebu energie, posúdenie potenciálnych úspor energie a efektívnosti nákladov vhodne vybraných opatrení na úsporu energie. jednoduchá doba návratnosti: doba návratnosti je jednou z metód hodnotenia efektívnosti nákladov.
Managing Authority: the national, regional or local body designated by the Member state, which proposes the operational programme to the commission for adoption and is responsible for its subsequent management and implementation. measurement units of energy: ο tonne of oil equivalent (toe) is the amount of energy released by burning one tonne of crude oil, approximately 42 GJ. ο Giga joule (GJ) ο Giga/Mega/kilo watt hour (G/M/kWh) Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
Je to čas, ktorý uplynie od počiatočnej investície do momentu, keď sú kumulované úspory dostatočné na splatenie počiatočnej investície. jednotky energie: ο tona ropného ekvivalentu (toe) je množstvo energie, ktoré sa uvoľní spálením jednej tony surovej ropy, približne 42 GJ. ο Gigajoule (GJ) ο Giga/mega/kilowatthodina (G/M/kWh) metodika výpočtu optimálnych nákladov pre budovy: Cieľom metodiky výpočtu optimálnych nákladov je vytvoriť právny rámec na zvýšenie minimálnych požiadaviek členských štátov na energetickú hospodárnosť budov s cieľom zabezpečiť, aby sa prijali všetky hospodársky racionálne opatrenia. nákladovo efektívne investície: alternatíva najnižších možných nákladov pri dosiahnutí stanovenej výkonnosti alebo alternatíva najvyššej možnej výkonnosti pri stanovenej úrovni nákladov.
national Energy Efficiency action plan (nEEap): in their nEEaps, the Member states must explain how they intend to reach the 9 % indicative energy savings target by 2016, as required by directive 2006/32/Ec of the European parliament and of the council on energy end-use efficiency and energy services. nEEaps should describe intended energy efficiency improvement measures and the steps to be taken to comply with the provisions on the exemplary role of the public sector and providing information and advice to final consumers. operational programme (op): a document submitted by a Member state and adopted by the commission setting out a development strategy with a coherent set of priorities (known in the regulation 1083/2006 as ‘priority axes’) to be implemented with the aid of a cohesion policy fund. priority axes comprise a group of operations which are related and have specific measurable goals. they are further broken down into measures. Measures (used in the report also to mean steps or processes) provide for a project or group of projects, which are selected by the managing authority (according to criteria laid down by the monitoring committee) and implemented by one or more beneficiaries. simple payback period: the payback period is one of the evaluation methods for cost-effectiveness. it measures the elapsed time between the time of an initial investment and the point in time at which accumulated savings are sufficient to repay the initial investment. 
operačný program (op): dokument predložený členským štátom a prijatý komisiou, v ktorom sa stanovuje stratégia rozvoja pomocou jednotného súboru priorít (v nariadení č. 1083/2006 uvedené pod označením „prioritné osi“), ktorá sa má realizovať s pomocou kohézneho fondu. prioritné osi tvoria skupinu operácií, ktoré spolu súvisia a majú konkrétne merateľné ciele. Ďalej sa rozdeľujú na opatrenia. opatrenia (v správe sú použité aj vo význame kroky alebo postupy) zahŕňajú projekt alebo súbor projektov, ktorý vyberie riadiaci orgán (podľa kritérií stanovených monitorovacím výborom) a realizuje jeden alebo viacerí príjemcovia. politika súdržnosti: politika EÚ, ktorej cieľom je posilniť hospodársku, územnú a a sociálnu súdržnosť v EÚ prostredníctvom zníženia rozdielov v rozvoji rôznych regiónov. tento audit sa vzťahoval najmä na nasledujúce dva fondy: a) Európsky fond regionálneho rozvoja (EFrr), prostredníctvom ktorého sa investuje do infraštruktúry, vytvárajú sa alebo zachovávajú pracovné miesta a udržiavajú činnosti malých a stredných podnikov v oblasti miestneho rozvoja; b) kohézny fond, prostredníctvom ktorého sa posilňuje hospodárska a sociálna súdržnosť financovaním projektov v oblasti životného prostredia a dopravy v členských štátoch, v ktorých je HNp na obyvateľa nižší ako 90 % priemerného HNp EÚ. riadiaci orgán: vnútroštátny, regionálny alebo miestny orgán ustanovený členským štátom, ktorý komisii predloží operačný program na schválenie a zodpovedá za jeho následné riadenie a vykonávanie.
5 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
5 Osobitná správa č 21/2012 – Nákladová efektívnosť investícií do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti
6 ExECutIvE SummaRy I. the cost of increased energy consumption, the depletion of fossil fuel reserves and the effect of human activities on global climate change are drivers of recent energy efficiency policies. since 2000, the European union, through its cohesion policy funds, has made available almost 5 billion euro for co-financing energy efficiency measures in the Member states. the European commission and the national and regional authorities are responsible for the sound financial management of these funds in accordance with the ‘shared management’ system. 
6 ZHrNutIE i. Hnacou silou súčasných politík energetickej účinnosti sú náklady na zvýšenú spotrebu energie, vyčerpávanie zásob fosílnych palív a vplyv ľudskej činnosti na zmenu globálnej klímy.
II. the European court of auditors assessed whether cohesion policy investments in energy efficiency were cost-effective. to answer this question, the court asked whether: (a) the right conditions in programming and financing had been set to enable cost-effective energy efficiency investments; and whether (b) energy efficiency projects in public buildings were cost-effective. III. the audit was carried out in the czech republic, italy and Lithuania — the countries that had received the largest contributions from the cohesion fund and European regional development fund for energy efficiency measures for the 2007–13 programming period and had also allocated the highest amounts to projects by 2009. the audit included an examination of four operational programmes and a sample of 24 energy efficiency investment projects in public buildings. Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
Európsky dvor audítorov posudzoval, či investície do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti boli nákladovo efektívne. v záujme zodpovedania tejto otázky dvor audítorov zisťoval: a) či sa v rámci programovania a financovania stanovili vhodné podmienky pre zabezpečenie nákladovo efektívnych investícií do energetickej účinnosti, b) či boli projekty energetickej účinnosti budov verejnej správy nákladovo efektívne. iii. audit sa vykonal v Českej republike, taliansku a Litve – v krajinách, ktoré z kohézneho fondu a Európskeho fondu regionálneho rozvoja dostali najväčšie príspevky na opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti na programové obdobie 2007 – 2013 a do roku 2009 pridelili na projekty aj najvyššie sumy. v rámci auditu sa preskúmali štyri operačné programy a vzorka 24 investičných projektov v oblasti energetickej účinnosti budov verejnej správy. Osobitná správa č 21/2012 – Nákladová efektívnosť investícií do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti
7 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
7 Osobitná správa č 21/2012 – Nákladová efektívnosť investícií do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti
8 INtRoduCtIoN EnErGy EffIcIEncy 1. improved energy efficiency means using less energy input for an equivalent level of economic activity or service. 
8 úvOd enerGetIcká ÚčInnosť 1. vyššia energetická účinnosť znamená používanie menšieho množstva energetických vstupov pri zachovaní rovnakej úrovne hospodárskej činnosti alebo služieb. opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti ponúkajú dosiaľ nevyužité možnosti zníženia spotreby energie, pričom obmedzujú negatívny vplyv ľudskej činnosti a posilňujú energetickú bezpečnosť1.
Energy efficiency measures offer still untapped possibilities for reducing energy consumption, curbing the negative effects of human activities and fostering energy security1. improved energy efficiency is important in residential, public and commercial buildings, the manufacturing industry, transport, and power generation and distribution. 
Zvýšenie energetickej účinnosti je dôležité v bytových budovách, budovách verejnej správy a obchodných budovách, vo výrobnom odvetví, v oblasti dopravy a výroby a distribúcie energie. 2.
2. typical energy efficiency investments include the additional insulation of buildings, energy-efficient windows, thermoregulation, the upgrading of district heating systems, industrial motors, electrical and steam systems, combined heat and power generation and energy recovery from ventilation air and waste and recycling materials. in transport, a significant impact can be achieved by shifting transport from road to other modes2 and through improved fuel efficiency. 
Bežné investície do energetickej účinnosti zahŕňajú dodatočnú tepelnú izoláciu budov, energeticky účinné okná, termoreguláciu, modernizáciu systémov diaľkového vykurovania, priemyselné motory, elektrické a parné systémy, kombinovanú výrobu tepla a elektrickej energie a spätné získavanie energie z ventilačného vzduchu a odpadového a recyklovaného materiálu. v doprave sa môže dosiahnuť významný vplyv prostredníctvom zmeny spôsobu dopravy z cestnej na ostatné druhy2 a prostredníctvom vyššej účinnosti palív.
3. as shown in Table 1, the potential for energy efficiency is far from being fully exploited (progress was assessed by the commission through a comparison of the original projections made in 2007 and the most recent ones from 2009). 
3. ako sa uvádza v tabuľke 1, potenciál energetickej účinnosti nie je zďaleka úplne vyčerpaný (komisia posúdila pokrok prostredníctvom porovnania pôvodných prognóz z roku 2007 a najnovších z roku 2009). Investície do energetickej účinnosti brzdí mnoho faktorov.
Many factors hamper investments in energy efficiency. the most important are high initial costs and uncertain benefits. investment decisions are influenced by energy prices, regulatory uncertainty, the availability of subsidies, and access to credit. these barriers can be tackled by public measures addressing market and regulatory failures. 
Najdôležitejšie sú vysoké počiatočné náklady a neistý prínos. Na investičné rozhodnutia majú vplyv ceny energií, regulačná neistota, dostupnosť dotácií a prístup k úveru. tieto prekážky je možné odstrániť verejnými opatreniami zameranými na riešenie nedostatkov trhu a regulácie.
1 coM(2006) 545 final of 19 october 2006 — action plan on Energy Efficiency: realising the potential. 2 ibid. Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
1 koM(2006) 545 v konečnom znení z 19. októbra 2006 – akčný plán pre energetickú účinnosť: využitie potenciálu. 2 tamtiež. Osobitná správa č 21/2012 – Nákladová efektívnosť investícií do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti
However, according to the commission’s assessment4 of current policies (including those still in the design phase), without further action the Eu will have achieved overall only 9 % energy savings by 2020 (see Table 1). 
9 cIele polItIky eÚ 4. podpora energetickej účinnosti sa stanovuje v článku 194 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v súvislosti s vytvorením a fungovaním vnútorného trhu a potrebou zachovať a zlepšiť životné prostredie. v roku 2007 si EÚ stanovila nezáväzný cieľ do roku 2020 dosiahnuť úspory vo výške 20 % v porovnaní s prognózou spotreby primárnej energie3. podľa posúdenia súčasných politík, ktoré vykonala komisia4 (vrátane politík vo fáze návrhu), však EÚ bez ďalších opatrení dosiahne do roku 2020 úspory celkovo len vo výške 9 % (pozri tabuľku 1). väčšina ďalšieho úsilia o dosiahnutie cieľa vo výške 20 % bude potrebná v sektore domácností a treťom sektore (nebytové budovy a budovy verejnej správy)5. v súvislosti s novou energetickou stratégiou na roky 2011 – 2020 je potrebný pevnejší politický záväzok prostredníctvom jasného vymedzenia cieľa, ktorý je potrebné dosiahnuť, a prísnej kontroly dodržiavania právnych predpisov EÚ, ako sa ustanovuje vo vnútroštátnych právnych predpisoch6. tabuľka 1 plánoVaný VýVoj a potencIál na Úspory enerGIe V roku 2020 3 Závery predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady v Bruseli 8. – 9. marca 2007, doc.
7224/1/07 rEV 1. this objective translates into a saving of 368 million tons of oil equivalent (Mtoe) of primary energy (gross inland consumption minus non-energy uses) by 2020 compared to projected consumption in that year of 1 842 Mtoe, implying a consumption level of 1474 Mtoe. this objective was reconfirmed by the June 2010 European council (17/6/2010 no: Euco 13/10) and is taken up by the new Energy Efficiency directive. 
7224/1/07 rEv 1. tento cieľ znamená úsporu primárnej energie (hrubá domáca spotreba mínus spotreba na neenergetické účely) vo výške 368 miliónov ton ropného ekvivalentu (Mtoe) do roku 2020 v porovnaní s prognózou spotreby v danom roku vo výške 1842 Mtoe, z čoho vyplýva úroveň spotreby 1474 Mtoe. tento cieľ potvrdila Európska rada v júni 2010 (17.6.2010 č.: EuCo 13/10) a je zahrnutý do smernice o energetickej účinnosti.
4 sEc(2011) 277 final of 8 March 2011. tablE 1 projEctEd dEVElopmEnts and EnErGy saVInGs potEntIal In 2020 2020 (baseline 2007) [Mtoe] 2020 (baseline 2009) [Mtoe] Expected progress in 2020 without further action (%) 2020 Economic potential (%) 1 2 3 [=(2-1)/1*100] 4 Gross inland consumption minus final non-energy use 1 842 1 678 -9 % -20 % (EU target) Final energy consumption, of which: 1 348 1 214 -10 % -19 % Industry 368 327 -11 % -13 % Transport 439 395 -10 % -21 % Residential 336 310 -8 % -24 % Tertiary 205 181 -12 % -17 % Energy transformation, transmission and distribution 494 464 -6 % -35 % Source: commission staff Working paper, impact assessment, accompanying the directive of the European parliament and of the council on energy efficiency and amending and subsequently repealing directives 2004/8/Ec and 2006/32/Ec, sEc(2011) 779 final. 
4 sEk(2011) 277 v konečnom znení z 8. marca 2011. 2020 (základná hodnota z roku 2007) (Mtoe) 2020 (základná hodnota z roku 2009) (Mtoe) Očakávaný pokrok v roku 2020 bez ďalších opatrení (%) Hospodársky potenciál (%) v roku 2020 1 2 3 [=(2 - 1)/1*100] 4 Hrubá domáca spotreba mínus konečná spotreba na neenergetické účely 1 842 1 678 -9% - 20 % (cieľ EÚ) Konečná spotreba energie, z toho: 1 348 1 214 -10% -19% Priemysel 368 327 - 11 % - 13 % Doprava 439 395 - 10 % - 21 % Sektor domácností 336 310 -8% - 24 % Tretí sektor 205 181 - 12 % - 17 % Transformácia, prenos a distribúcia energie 494 464 -6% - 35 % Zdroj: pracovný dokument útvarov komisie, posúdenie vplyvu, dokument sprevádzajúci smernicu rady o energetickej účinnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú a následne zrušujú smernica 2004/8/Es a smernica 2006/32/Es, sEk(2011) 779 v konečnom znení.
cohEsIon polIcy fInancIal support 5. the Eu has several spending programmes7 for promoting energy efficiency policy. the most significant funding sources are the cohesion policy funds (the European regional development fund (Erdf) and the cohesion fund (cf)). in the 2000–06 programming period, the Erdf and cf supported projects in the field of energy efficiency with 306 million euro8. in the 2007–13 programming period, the overall planned allocations to energy efficiency have so far increased from 4 192 million euro in 2008 to 5 078 million euro in october 2012 (see Annex I for the breakdown by Member states in 2000–13). in the 2014–20 programming period, the commission has proposed the allocation to be more than 17 billion euro9. sharEd manaGEmEnt 6. 
FInančná podpora V rámcI polItIky sÚdržnostI 5. EÚ má niekoľko výdavkových programov7 na podporu politiky energetickej účinnosti. Najdôležitejšie zdroje financovania sú fondy politiky súdržnosti (Európsky fond regionálneho rozvoja – EFrr a kohézny fond). v programovom období 2000 – 2006 sa prostredníctvom EFrr a kohézneho fondu poskytla podpora projektom v oblasti energetickej účinnosti vo výške 306 mil. Eur8. v programovom období 2007 – 2013 sa celkové plánované príspevky na energetickú účinnosť doteraz zvýšili zo 4 192 mil. Eur v roku 2008 na 5 078 mil. Eur v októbri 2012 (v prílohe I sa uvádza rozdelenie podľa členských štátov v období rokov 2000 – 2013). v programovom období 2014 – 2020 komisia navrhla vyčleniť prostriedky vo výške viac ako 17 mld. Eur9.
Within cohesion policy, the commission issues guidelines for drawing up operational programmes. at the beginning of the programming period, it negotiates and approves the individual operational programmes proposed by the Member states. its task is also to supervise the setting up and operation of management and control systems in the Member states. 
ZdIeľané rIadenIe 6. komisia v rámci politiky súdržnosti uverejňuje usmernenia pre vytvorenie operačných programov. Na začiatku programového obdobia prerokuje a schváli jednotlivé operačné programy navrhnuté členskými štátmi.