natgillin/translations-raw huggingface dataset:
IX In this Briefing Paper, we identified seven main challenges to the EU support to the development and deployment of energy storage technologies: (1) Ensure a coherent EU strategy; (2) Increase stakeholder support ; (3) Reduce the complexity of EU research funding; (4) Support research and innovation in energy storage technologies; (5) Deploy energy storage technologies; (6) Remove obstacles encountered by investors; and (7) Develop alternative fuels infrastructures. 4 
IX V tomto informačnom dokumente poukazujeme na sedem hlavných výziev pre podporu EÚ na vývoj a zavádzanie technológií na uskladňovanie energie: 1) zabezpečenie ucelenej stratégie EU; 2) zvýšenie podpory od zainteresovaných strán; 3) zníženie komplexnosti financovania výskumu v EÚ; 4) podpora výskumu a inovácií v oblasti technológií uskladňovania energie; 4 5) zavádzanie technológií uskladňovania energie; 6) odstraňovanie prekážok pre investorov; 7) budovanie infraštruktúr pre alternatívne palivá.
Introduction Why energy storage matters 01 In 2015, 195 states responsible for 99.75 % of global greenhouse gas emissions signed the Paris Agreement. 
5 11 15
The EU has set itself targets and objectives to reduce its greenhouse gas emissions (see Figure 1). 
EÚ si v súvislosti so znižovaním emisií skleníkových plynov stanovila ciele a cieľové hodnoty (pozri ilustráciu 1).
Figure 1 – EU greenhouse gas emissions trends and targets 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 -20 % -22 % 5 -40 % -80 % -95 % Year Historic greenhouse gas emissions 2030 target (-40 % vs 1990) 2050 objective (-95 % vs 1990) 2020 target (-20 % vs 1990) 2050 objective (-80 % vs 1990) Source: Trends and projections in Europe 2018, EEA, 2018. 
Ilustrácia 1 – Trendy a cieľové hodnoty v súvislosti s emisiami skleníkových plynov v EÚ 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 -20 % -22 % 6 -40 % -80 % -95 % Rok 0 1990 1995 2000 2005 2010 2015 2020 2025 2030 2035 2040 2045 2050 Historické emisie skleníkových plynov Cieľová hodnota na rok 2020 (-20 % oproti roku 1990) Cieľová hodnota na rok 2030 (-40 % oproti roku 1990) Cieľ na rok 2050 (-80 % oproti roku 1990) Cieľ na rok 2050 (-95 % oproti roku 1990) Zdroj: Trendy a prognózy v Európe, EEA, 2018.
02 Energy and climate change are closely linked: tackling the climate change threat requires a fundamental shift away from the current fossil fuels-dependent energy system. 
02 Oblasti energetiky a zmeny klímy spolu úzko súvisia: riešenie hrozby zmeny klímy si vyžaduje zásadný posun od súčasného energetického systému závislého od fosílnych palív.
Energy production and use account for 79 % of EU greenhouse gas emissions, with the heaviest sectoral emissions coming from energy supply and transport. 
Výroba a využívanie energie sa na emisiách skleníkových plynov podieľajú 79 %, pričom najvyššie sektorové emisie sa tvoria pri dodávkach energie a v doprave.
These sectors must increasingly use renewable energies and new technologies to achieve the greenhouse gas emissions targets and objectives. 
Tieto sektory musia v čoraz väčšej miere využívať energie z obnoviteľných zdrojov a nové 1 Parížska dohoda, UNFCCC, 2015 (články 2 a 4).
03 For at least two decades, the EU has used a range of instruments to develop low-carbon energy. 
03 EÚ už minimálne posledné dve desaťročia využíva na vývoj nízkouhlíkovej energie rôzne nástroje.
For example, since 2005, with the EU Emissions Trading System (EU ETS), the EU has set a limit on overall emissions from some sectors of energy supply, 0 1990 1995 2000 2005 2010 2015 2020 2025 2030 2035 2040 2045 2050 1 Paris Agreement, UNFCCC, 2015 (Articles 2 and 4). 
Od roku 2005 napríklad prostredníctvom systému obchodovania s emisnými kvótami (EU ETS) stanovila limity pre celkové emisie z niektorých sektorov dodávok energie, energeticky náročných odvetví a od roku 2012 aj z letov v rámci EHP2 a vytvorila trh pre emisné kvóty.
04 In sectors not covered by the EU ETS, such as the transport sector, since 2009, under “effort-sharing”, the European Parliament and Council have set binding national targets for reductions in greenhouse gas emissions. 
04 V sektoroch, na ktoré sa systém EU ETS nevzťahuje, ako je sektor dopravy, Európsky parlament a Rada stanovujú od roku 2009 v rámci tzv. spoločného úsilia záväzné národné cieľové hodnoty pre zníženie emisií skleníkových plynov.
05 To support the transition to a low-carbon energy-supply sector, the EU has also set targets for the proportion of renewable energy in final energy consumption: 20 % by 20203 and 32 % by 20304. 
05 S cieľom podporiť transformáciu na nízkouhlíkový sektor dodávok energie stanovila EÚ aj cieľové hodnoty pre podiel energie z obnoviteľných zdrojov na konečnej spotrebe energie: 20 % do roku 20203 a 32 % do roku 20304.
This includes renewable energy used to produce electricity, for heating and cooling, and for transport. 
To zahŕňa energiu z obnoviteľných zdrojov, ktorá sa používa na výrobu elektriny, na vykurovanie a chladenie a dopravu.
The 2009 EU Directive on renewable energy also requires Member States to develop storage facilities to stabilise the electricity system as it accommodates more renewable energy. 
V smernici EÚ o energii z obnoviteľných zdrojov z roku 2009 sa od členských štátov tiež vyžaduje, aby vybudovali zariadenia na skladovanie energie s cieľom stabilizovať elektrizačnú sústavu, aby mohla pojať väčšie množstvo energie z obnoviteľných zdrojov.
06 Between 2004 and 2017, the share of EU gross final electricity consumption coming from renewable sources grew from 14 % to 31 %5. 
06 V rokoch 2004 až 2017 sa podiel hrubej konečnej spotreby elektriny z obnoviteľných zdrojov v EÚ zvýšil zo 14 % na 31 %5.
This share was as high as 72 % in Austria but below 15 % in seven Member States 6. 
V Rakúsku tento podiel dosiahol až 72 %, no v siedmich členských štátoch6 nedosiahol ani 15 %.
Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the promotion of the use of energy from renewable sources and amending and subsequently repealing Directives 2001/77/EC and 2003/30/EC (OJ L 140, 05.06.2009, p. 
Viac než dve tretiny 2 3 4 5 6 Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES z 23. apríla 2009 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie a o zmene a doplnení a následnom zrušení smerníc 2001/77/ES a 2003/30/ES (Ú. v.
Directive (EU) 2018/2001 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2018 on the promotion of the use of energy from renewable sources (recast) (OJ L 328/82, 21.12.2018). 
Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2018 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (prepracované znenie) (Ú. v. EÚ L 328/82, 21.12.2018).
Share of electricity from renewable sources in gross electricity consumption 2004-2017, SHARES, Eurostat, February 2019. 
Podiel elektriny z obnoviteľných zdrojov na hrubej spotrebe elektriny v rokoch 2004 až 2017, SHARES, Eurostat, február 2019.
Czechia, Cyprus, Hungary, Luxembourg, Netherlands, Malta, and Poland (Source: Eurostat). 
Česko, Cyprus, Maďarsko, Luxembursko, Holandsko, Malta a Poľsko (Zdroj: Eurostat.
So there will be a need for more energy storage, both in the grid and for transport8. 
Potreba uskladňovať energiu sa teda zvýši, a to v sústave i na dopravu8.
09 Around three-quarters of EU transport greenhouse gas emissions come from road transport, mostly cars (see Figure 2). 
09 Približne tri štvrtiny emisií skleníkových plynov z dopravy v EÚ pochádza z cestnej dopravy, najmä z osobných automobilov (pozri ilustráciu 2).
Following a decrease between 2007 and 2013, transport emissions rose between 2014 and 2016 (see Figure 3). 
Po poklese v rokoch 2007 až 2013 sa emisie v doprave v rokoch 2014 až 2016 znovu zvýšili (pozri ilustráciu 3).
Source: European Environment Agency, EEA greenhouse gas – data viewer, 2018;ECA analysis. 
Zdroj: Európska environmentálna agentúra, EEA greenhouse gas – data viewer (Prehľad údajov EEA – skleníkové plyny), 2018, analýza EDA.
Figure 3 – Trend in EU greenhouse gas emissions, by sector, 1990-2016 150 140 130 120 110 100 90 80 70 60 50 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 2016 Energy supply Buildings Industry Agriculture Transport (including international aviation and shipping) Waste Source: European Environment Agency, EEA greenhouse gas – data viewer, 2018;ECA analysis. 
Ilustrácia 3 – Trend v súvislosti s emisiami skleníkových plynov v EÚ v období 1990 – 2016 podľa sektorov 150 140 130 120 110 100 90 80 70 60 50 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 2016 9 Dodávky energie Budovy Priemysel Poľnohospodárstvo Doprava (vrátane medzinárodnej leteckej a lodnej dopravy) Odpad Zdroj: Európska environmentálna agentúra, EEA greenhouse gas – data viewer (Prehľad údajov EEA – skleníkové plyny), 2018, analýza EDA.
Energy storage technologies 10 An overview of the main energy storage technologies for grid and transport applications is presented in Figure 4. 
Technológie uskladňovania energie 10 Prehľad hlavných technológií uskladňovania energie pre sústavu a pre dopravu sú uvedené v ilustrácii 4.
Figure 4 – Overview of main energy storage technologies and their uses 9 Source: ECA, informedbyElectricalenergystorageformitigatingclimatechange,ImperialCollege London. 
Ilustrácia 4 – Prehľad hlavných technológií uskladňovania energie a ich využitia9 Technológiauskladňovaniapotrebná... ... v sústave pre...
On the grid 11 Transforming the energy system presents significant challenges for integrating variable renewable energy sources into the electricity system, and balancing supply and demand. 
V sústave 11 Transformácia energetického systému so sebou prináša značné výzvy pre integráciu variabilných zdrojov obnoviteľnej energie do elektrizačnej sústavy a vyváženie ponuky a dopytu.
Three main methods would need to be deployed: 8 o 9 10 First, grid interconnections make it more likely that supply across the grid will meet demand. 
Bude potrebné uplatniť tri hlavné metódy: o Po prvé, prepojenia sústav zvyšujú pravdepodobnosť, že ponuka naplní dopyt.
However, we have found in our 2015 audit that EU energy infrastructure, within and between Member States, is generally not yet designed for fully integrated markets 10. See Annex II for a description of these technologies. 
Pri audite v roku 2015 sme však zistili, že energetická infraštruktúra v rámci členských štátov a medzi nimi zatiaľ v zásade nie je koncipovaná s ohľadom na plne integrované trhy10. o Po druhé, dopyt možno riadiť: továrne môžu prispôsobiť svoju výrobu a teda aj využívanie energie časom, keď je k dispozícii väčšie množstvo elektriny a keď je 9 10 Osobitná správa č.
Special Report 16/2015 Improving the security of energy supply by developing the internal energy market: more efforts needed, European Court of Auditors, 2015. 
16/2015 Zlepšenie bezpečnosti dodávok energie prostredníctvom rozvoja vnútorného trhu s energiou: je potrebné väčšie úsilie, Európsky dvor audítorov, 2015.
This was also confirmed in the Commission’s Second Report on the State of the Energy Union, COM(2017) 53 final, 2017. 
Tento záver bol potvrdený aj v Druhej správe Komisie o stave energetickej únie, COM(2017) 53 final, 2017.
Similarly, in some households, hot water tanks can be remotely switched on and off by the electricity provider to manage the timing of demand. 
Podobne v niektorých domácnostiach môže poskytovateľ elektriny na diaľku zapínať a vypínať ohrievanie vody a riadiť tak načasovanie dopytu.
However, consumption can usually be postponed only for a few hours, not for days. 
Spotrebu však možno odložiť len o niekoľko hodín, nie dní.
Demand management in the residential and service sectors also faces regulatory and market design barriers 11. o Third, electricity can be stored so that it can be used later. 
Na riadenie dopytu zo strany domácností a sektora služieb sa okrem toho vzťahujú regulačné obmedzenia a obmedzenia vyplývajúce z koncepcie trhu11. o Po tretie, elektrinu možno uskladniť, aby sa mohla využiť neskôr.
Storage solutions can also provide additional grid support services 12. 
Riešenia pre uskladňovanie energie môžu tiež poskytnúť dodatočné služby na podporu sústav12.
To meet its 2050 climate goals, the Commission has estimated that the EU may need to increase energy storage up to six-fold13. 
Komisia odhaduje, že na to, aby EÚ splnila svoje ciele v oblasti klímy na rok 2050, možno bude musieť zvýšiť svoje kapacity na uskladňovanie energie až šesťnásobne13.
12 In the EU, for the power grid, pumped-hydro storage is the most common electricity-storage technology, representing 88 % of installed storage capacity14. 
12 Pokiaľ ide o elektrizačnú sústavu, najbežnejšou technológiou uskladňovania elektriny v EÚ sú prečerpávacie vodné elektrárne, ktoré tvoria 88 % inštalovanej uskladňovacej kapacity14.
It is used both for daily storage and seasonal storage. 
Využívajú sa na denné i sezónne uskladňovanie.
Geological restrictions, environmental sustainability and public acceptance present challenges to the construction of new large-scale pumped-hydro storage facilities 15. 
Prekážkami pre výstavbu nových rozsiahlych uskladňovacích zariadení pre energiu z prečerpávacích vodných elektrární sú geologické obmedzenia, udržateľnosť z hľadiska životného prostredia a prijatie zo strany verejnosti15.
13 Batteries store electrical energy in chemical form and convert that energy into electricity. 
13 Batérie uskladňujú elektrickú energiu vo forme chemickej energie a túto energiu premieňajú na elektrinu.
11 The potential of electricity demand response, European Parliament, 2017. 
Batéria má spravidla tri časti: dve elektródy a elektrolyt medzi 11 The potential of electricity demand response (Potenciál reakcie na dopyt po elektrine), Európsky parlament, 2017.
12 For example, mismatch between electricitygeneration and demand can cause variations in frequency; some storage technologies can bring the frequency back to its proper value. 
12 Napríklad nerovnováha medzi vyrobenou elektrinou a dopytom po nej môže spôsobiť výkyvy frekvencie a niektoré technológie uskladňovania môžu frekvenciu vrátiť znovu na normálnu hodnotu.
This is called “frequency response”. 
Toto sa nazýva „frekvenčná odozva“.
13 A Clean Planet for all, European Commission, COM(2018) 773 final of 28.11.2018, p. 
13 Čistá planéta pre všetkých, Európska komisia, COM(2018) 773 final z 28.11.2018, s.
The Commission developed pathways for the transition to a net-zero greenhouse gas emissions economy. 
Komisia určila cesty prechodu na hospodárstvo s nulovou bilanciou emisií skleníkových plynov.
The Commission’s estimation for storage needs is based on pathways that focus on intense electrification in end-use sectors. 
Odhad Komisie týkajúci sa uskladňovacích potrieb vychádza zo scenárov, ktoré sú zamerané na intenzívnu elektrifikáciu v odvetviach konečného použitia.
14 Source: Pumped Hydro Storage, European Association for Storage of Energy; Energy Storage: Which Market Designs and Regulatory Incentives Are Needed?, Policy Department A: Economic and Scientific Policy. European Parliament, 2015. 
14 Zdroj: Pumped Hydro Storage (Prečerpávacie vodné elektrárne), Európske združenie pre uskladňovanie energie; Energy Storage: Which Market Designs and Regulatory Incentives Are Needed? (Uskladňovanie energie: aké koncepcie trhu a regulačné stimuly sú potrebné?), tematická sekcia A: politiky v oblastiach hospodárstva a vedy, Európsky parlament, 2015.
15 Assessment of the European potential for pumped hydropower energy storage, Joint Research Centre, 2013. 
15 Assessment of the European potential for pumped hydropower energy storage (Posúdenie európskeho potenciálu pre prečerpávacie vodné elektrárne), Spoločné výskumné centrum, 2013.
Many types of battery, such as lead-acid and lithium-ion, are in commercial use. 
Mnohé typy batérií, ako sú olovené alebo lítiovo-iónové batérie, sa komerčne využívajú.
New versions of these technologies are being developed. 
Nové verzie týchto technológií sú v štádiu vývoja.
Researchers are working on alternatives, such as solid-state lithium batteries. 
Výskumníci pracujú na alternatívach, ako sú polovodičové lítiové batérie.
In transport 14 In addition to biofuels, renewable fuels such as renewable electricity, renewable hydrogen and synthetic natural gas can reduce greenhouse gas emissions in the transport sector. 
V doprave 14 V sektore dopravy sa môžu emisie skleníkových plynov okrem biopalív znížiť aj prostredníctvom elektriny z obnoviteľných zdrojov, vodíka z obnoviteľných zdrojov a syntetického zemného plynu.
The expansion of the fleet of vehicles using such fuels is currently constrained by, for example, their range, cost, and the lack of refuelling infrastructure. 
Rozširovaniu parku vozidiel, v ktorých sa používajú takéto palivá, v súčasnosti bráni napríklad obmedzený dojazd, ich cena a nedostatočná infraštruktúra čerpacích a dobíjacích staníc.
15 Electric and hybrid road vehicles usually store energy in lithium-ion batteries. 
15 V elektrických a hybridných cestných vozidlách sa energia zvyčajne uskladňuje v lítiovo-iónových batériách.
They represented 0.4 % of all EU road vehicles at the end of 201816. 
Na konci roku 2018 tvorili 0,4 % všetkých cestných vozidiel v EÚ16.
Electric vehicles currently make up roughly 1 % of all vehicles globally; according to private companies’ projections, this figure could reach 20 % by 203017. 
Vozidlá na elektrický pohon v súčasnosti predstavujú celosvetovo 1 % všetkých vozidiel a podľa prognóz súkromných spoločností by sa ich podiel mohol do roku 2030 zvýšiť na 20 %17.
16 Hydrogen produced from renewable sources can also power fuel cells in cars and other vehicles. 
16 Vodík vyrobený z obnoviteľných zdrojov sa môže tiež použiť na pohon palivových článkov v automobiloch a iných vozidlách.
These vehicles can be refuelled in a few minutes. 
Palivo do týchto vozidiel možno doplniť za niekoľko minút.
Hydrogen can be converted into synthetic natural gas, which could also power planes and ships. 
Vodík sa dá premeniť na syntetický zemný plyn, ktorý môže poháňať aj lietadlá a lode.
However, hydrogen production currently has cost challenges to overcome. 
Výroba vodíka je však v súčasnosti nákladná, čo je výzva, ktorú treba prekonať.
Objective and approach of this Briefing Paper 17 In September 2017, we published our landscape review on EU action on energy and climate change, which identified seven major challenges in the field of energy and climate change. 
Účel a koncepcia tohto informačného dokumentu 17 V septembri 2017 sme uverejnili situačnú správu o opatreniach EÚ v oblasti energetiky a zmeny klímy, v ktorej sme vymedzili sedem najväčších výziev v oblasti 16 Odhad EDA na základe údajov Európskeho monitorovacieho strediska pre alternatívne palivá, Európskeho združenia výrobcov automobilov a Eurostatu.
These included the energy transition and using research and innovation effectively. 
Medzi nimi bola energetická transformácia a účinné využívanie výskumu a inovácií.
18 In the light of these challenges and the fundamental role of energy storage in achieving a low-carbon, mainly renewables-based energy system, this Briefing Paper describes the EU support for energy storage since 2014, focusing on: o the strategic framework for the development of energy storage technologies, since the revision of the SET Plan in 2015; 16 ECA estimation based on data from the European Alternative Fuels Observatory, the European Automobile Manufacturers Association and Eurostat. 17 SeeforexampleHowbatterystoragecanhelpchargetheelectric-vehiclemarket, McKinsey&Company, 2018. 10 
18 Vzhľadom na tieto výzvy a kľúčovú úlohu uskladňovania energie v súvislosti s vytváraním nízkouhlíkového energetického systému založeného hlavne na obnoviteľných zdrojoch energie v tomto informačnom dokumente opisujeme podporu EÚ na uskladňovanie energie od roku 2014, pričom sa zameriavame na: o strategický rámec pre vývoj technológií uskladňovania energie od revízie plánu SET v roku 2015, o nástroje financovania výskumu a inovácií EÚ v oblasti technológií uskladňovania energie v súčasnom programovom období (2014 – 2020)18, o legislatívny rámec EÚ na podporu zavádzania technológií uskladňovania energie od roku 2014.
19 This paper, which is not an audit report, highlights specific challenges that the EU faces in seeking to ensure that its support for energy storage contributes effectively to the EU’s energy and climate goals. 
19 V tomto dokumente, ktorý nie je audítorskou správou, poukazujeme na konkrétne výzvy, ktorým EÚ čelí v snahe zabezpečiť, aby jej podpora na uskladňovanie energie účinne prispievala k plneniu cieľov EÚ v oblasti energetiky a klímy.
20 The facts presented in this briefing paper derive from: o documentary reviews and interviews with eight Commission Directorates-General19 and five other EU bodies20; o review of 452 relevant Horizon 2020 research projects, including in-depth analysis of a sample of 57 projects; o visits to 17 energy storage research projects: 13 co-financed by Horizon 2020 grants, two supported by EIB loans and two projects financed by national and/or private funds; o interviews with 40 active stakeholders, including research institutions, international organisations, energy associations, energy regulators and companies from the energy, automotive and battery sectors 21. 
20 Fakty, ktoré prezentujeme v tomto informačnom dokumente, vychádzajú z: o o preskúmania dokumentov a z rozhovorov so zástupcami ôsmich generálnych riaditeľstiev Komisie19 a piatich ďalších orgánov EÚ20, preskúmania 452 relevantných výskumných projektov v rámci programu Horizont 2020 vrátane hĺbkovej analýzy vzorky 57 projektov, 13 18 Niektoré z výskumných projektov, ktoré sme preskúmali, sa začali realizovať v predchádzajúcom programovom období (2007 – 2013).
19 Directorates-General for Research and Innovation; Climate Action; Environment; Energy; Mobility and Transport; Communications Networks, Content and Technology; Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs; and the Joint Research Centre (JRC). 
19 Generálne riaditeľstvo pre výskum a inováciu, Generálne riaditeľstvo pre oblasť klímy, Generálne riaditeľstvo pre životné prostredie, Generálne riaditeľstvo pre energetiku, Generálne riaditeľstvo pre mobilitu a dopravu, Generálne riaditeľstvo pre komunikačné siete, obsah a technológie, Generálne riaditeľstvo pre vnútorný trh, priemysel, podnikanie a MSP a Spoločné výskumné centrum (JRC).
20 The Innovation and Networks Executive Agency (INEA); the Fuel Cells and Hydrogen JU; the European Green Vehicles Initiative; the EIT InnoEnergy KIC; the EIT RawMaterials. 
20 Výkonná agentúra pre inovácie a siete (INEA), spoločný podnik pre palivové články a vodík; európska iniciatíva pre ekologické vozidlá; znalostné a inovačné spoločenstvo EIT InnoEnergy a konzorcium EIT RawMaterials.
21 This Briefing Paper covers the EU support for storage of electricity, either for the grid or for vehicles, and for synthetic gas production. 
21 Tento informačný dokument sa zaoberá podporou EÚ na uskladňovanie elektriny buď pre sústavu alebo pre vozidlá a na výrobu syntetického plynu.
We excluded storage of fossil fuels from the scope of this paper. 
Uskladňovanie fosílnych palív nie je predmetom dokumentu.
22 It takes into account developments in the EU energy storage sector until the end of January 2019. 12 
22 V dokumente je zohľadnený vývoj v sektore uskladňovania energie v EÚ do konca januára 2019.
Review of EU support to energy storage Strategic framework for energy storage 23 The main milestones in EU support, since 2007, for stationary storage, mobile storage, and research and innovation in energy storage are summarised in Annex I. The Strategic Energy Technology plan 24 The Commission presented the Integrated Strategic Energy Technology Plan (SET-Plan) in 2007 and revised it in 201523. 
Preskúmanie podpory EÚ na uskladňovanie energie Strategický rámec pre uskladňovanie energie 23 Hlavné medzníky v súvislosti s podporou EÚ od roku 2007 určenou na stacionárne uskladňovanie, mobilné uskladňovanie a výskum a inovácie v oblasti uskladňovania energie sú zhrnuté v prílohe I. Strategický plán pre energetické technológie 24 Komisia predstavila integrovaný strategický plán pre energetické technológie (plán SET) v roku 2007 a v roku 2015 ho zrevidovala23.