natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Glossary Executive summary Introduction Paragraph I - VIII 1 - 24 1 - 3 4 - 13 14-24 25-31 32-99 32-45 33-37 38-40 41-43 44-45 46-60 47-49 50-57 58-60 61-76 63-66 CONTENTS Why floods matter The significance of climate change What has the EU been doing? Audit scope and approach Observations The Floods Directive has had positive effects overall ... The Directive has improved coordination between the Commission and the Member States The Floods Directive resulted in progress in the assessment of flood risks The Floods Directive built on previous work, including existing long-standing cooperation between Member States Member States carried out activities to raise flood awareness among citizens ... but there were weaknesses in allocating funding Objectives in the Flood Risk Management Plans are generally not quantified or time-bound Insufficient funds were identified and secured for planned flood-related action, and funding for cross-border investments was limited Project ranking procedures should be more strongly linked to the priorities in the FRMPs Although Member States have begun implementation of their Flood Risk Management Plans, improvements are needed Data: a key input for managing flood risks 2 
Glosár Zhrnutie Úvod Prečo sú povodne dôležité Význam zmeny klímy Čo robí EÚ? Rozsah auditu a audítorský prístup Pripomienky Body I – VIII 1 – 24 1 – 3 4 – 13 14–24 25–31 32–99 32–45 33–37 38–40 41–43 44–45 46–60 47–49 50–57 58–60 61–76 63–66 67–68 OBSAH Smernica o povodniach mala celkovo pozitívne účinky... Vďaka smernici sa zlepšila koordinácia medzi Komisiou a členskými štátmi Smernica o povodniach viedla k pokroku pri hodnotení povodňových rizík Smernica o povodniach vychádzala z predchádzajúcich prác vrátane existujúcej dlhodobej spolupráce medzi členskými štátmi Členské štáty vykonávali činnosti na zvýšenie informovanosti občanov o povodniach ... pri prideľovaní finančných prostriedkov sa však vyskytli nedostatky Ciele v plánoch manažmentu povodňových rizík vo všeobecnosti nie sú merateľné ani časovo ohraničené Identifikované a zabezpečené boli nedostatočné finančné prostriedky pre plánované opatrenia týkajúce sa povodní a financovanie pre cezhraničné investície bolo obmedzené Postupy hodnotenia projektov by mali byť viac prepojené s prioritami v plánoch manažmentu povodňových rizík Hoci členské štáty začali vykonávať svoje plány manažmentu povodňových rizík, sú potrebné zlepšenia Údaje: kľúčový vstup na riadenie povodňových rizík Hoci väčšina kontrolovaných členských štátov používala analýzu nákladov a prínosov a modely na tvorbu projektov, sú potrebné zlepšenia 2
Although most Member States visited used cost-benefit analysis and models to design projects, improvements are needed Coordinating implementation of the Floods and Water Framework Directives generally resulted in synergies Green infrastructure projects have multiple benefits but can be difficult to put in practice Some major challenges remain for the future Lack of up-to-date knowledge on the likely impact of climate change on the incidence of floods Member States generally used historical data, which carries the risk of not reflecting heightened climate risks Where Member States opted for private flood insurance, coverage remained low Some land use and spatial planning regulations to mitigate flood risk were in place, but Member States had more to do Conclusions and recommendations AnnexI ĐDifferenttypesofflood-relatedprojects Annex II Đ Example of hazard and risk maps The CommissionŐs replies 67-68 69-70 71-76 77-99 80-85 86-88 89-94 95-99 100 - 115 3 
Koordinácia vykonávania smernice o povodniach a rámcovej smernice o vode vo všeobecnosti viedla k vzniku synergií Projekty zelenej infraštruktúry majú viacero výhod, ich zavádzanie do praxe však môže byť ťažké Určité vážne problémy ostali nevyriešené Nedostatok aktuálnych vedomostí o pravdepodobnom dosahu zmeny klímy na povodne Členské štáty vo všeobecnosti používali historické údaje, čo so sebou prináša riziko, že sa nezohľadnia zvýšenie riziká súvisiace s klímou Keď si členské štáty zvolili súkromné poistenie proti povodniam, pokrytie poistením ostalo na nízkej úrovni Členské štáty na zmiernenie povodňového rizika zaviedli určité právne predpisy v oblasti využívania pôdy a priestorového plánovania, musia však spraviť viac Závery a odporúčania Príloha I – Rôzne druhy projektov týkajúcich sa povodní PrílohaII – Príkladmáppovodňovéhoohrozeniaapovodňovýchrizík Odpovede Komisie 69–70 71–76 77–99 80–85 86–88 89–94 95–99 100 – 115 3
Flood risk management: The practices involved in identifying, analysing and mitigating flood risks in advance, focusing on: - Prevention: preventing damage caused by floods, e.g. by prohibiting construction in flood-prone areas. - Protection: taking measures to reduce the likelihood of floods or the impact of flooding in a specific location, such as restoring flood plains and wetlands. - Preparedness: informing the public of what to do in the event of flooding. 
GLOSÁR Manažment povodňových rizík: Postupy používané pri identifikácii, analýze a zmierňovaní povodňových rizík pred ich vznikom, ktoré sú zamerané na tieto aspekty: – prevencia: zabránenie škodám spôsobeným povodňami, napr. zákazom výstavby v oblastiach ohrozených záplavami, – ochrana: prijatie opatrení na zníženie pravdepodobnosti povodní alebo vplyvu záplav na určitú lokalitu, ako je obnovenie záplavových oblastí a mokradí, – pripravenosť: informovanie verejnosti o tom, čo treba robiť v prípade povodne.
Flood risk management plan (FRMP): A document setting out appropriate objectives and flood prevention, protection and preparedness measures. 
Plán manažmentu povodňových rizík: Dokument, v ktorom sa stanovujú vhodné ciele a opatrenia na predchádzanie povodniam, na ochranu pred nimi a na prípravu na povodne.
Member States establish the FRMPs and coordinate the planned action at the river basin level. 
Členské štáty vypracúvajú plány manažmentu povodňových rizík a koordinujú plánované opatrenia na úrovni povodí.
Fluvial flooding: Flooding occurring when a natural or artificial drainage system, such as a river, stream or drainage channel, exceeds its capacity. 
Riečne záplavy: Záplavy, ku ktorým dochádza pri prekročení kapacity prírodného alebo umelého odvodňovacieho systému, ako je rieka, potok alebo odvodňovací kanál.
Green infrastructure: A planned network of natural or semi-natural spaces, in an urban or rural setting, designed to tackle climatic challenges while supporting or restoring natural and ecological processes. 
Zelená infraštruktúra: Plánovaná sieť prírodných alebo poloprírodných plôch v mestskom či vo vidieckom prostredí, ktorá je určená na riešenie klimatických výzev a zároveň má slúžiť na podporu alebo obnovenie prírodných a ekologických procesov.
An example of green infrastructure, in the context of this report, is the restoration of a floodplain to prevent flooding of vulnerable areas. 
Príkladom zelenej infraštruktúry v súvislosti s touto správou je obnovenie záplavovej oblasti na predchádzanie povodniam v zraniteľných oblastiach.
5 EXECUTIVE SUMMARY I. Floods can cause injury and loss of life, considerable economic costs, and damage to the environment and cultural heritage. 
5 ZHRNUTIE I. Povodne môžu spôsobovať zranenia a straty na životoch, viesť k značným hospodárskym nákladom a poškodzovať životné prostredie a kultúrne dedičstvo.
Serious floods have become more frequent in Europe. 
V Európe sa závažné povodne vyskytujú čoraz častejšie.
In recent years, more than twice as many flash floods of medium to large magnitude have been registered as in the late eighties. 
V posledných rokoch bol zaznamenaný vyše dvojnásobok prívalových povodní stredného až veľkého rozsahu než na konci 80. rokov 20. storočia.
Several phenomena, such as coastal erosion, storms at sea, and high tides and winds pushing tides into the land, heighten the risk of flooding in coastal areas. 
Niekoľko javov, ako je erózia pobrežia, búrky na mori a vysoký príliv a vetry, ktoré ženú prílivové vlny na pevninu, zvyšuje riziko záplav v pobrežných oblastiach.
In response to the rising incidence of flooding, the EU adopted in 2007 the Floods Directive. 
Európska únia v reakcii na nárast výskytu záplav prijala v roku 2007 smernicu o povodniach.
Under this framework, we sought to determine whether flood prevention, protection and preparedness under the Floods Directive were based on sound analysis and whether the approach employed was likely to be effective. 
V tomto rámci sme sa snažili zistiť, či predchádzanie povodniam, ochrana pred nimi a pripravenosť na ne podľa smernice o povodniach boli založené na riadnej analýze a či zvolený prístup mohol byť účinný.
We found that the Floods Directive had positive effects overall, but that the implementation of flood-related action suffers from weaknesses in allocating funding. 
Zistili sme, že smernica o povodniach mala z celkového hľadiska pozitívny vplyv, vykonávanie opatrení týkajúcich sa povodní však trpí nedostatkami pri prideľovaní finančných prostriedkov.
All Member States have begun implementation of the Flood Risk Management Plans (FRMPs), but improvements are needed. 
Všetky členské štáty začali vykonávať plány manažmentu povodňových rizík, sú však potrebné zlepšenia.
We observed that major future challenges remain concerning the much fuller integration of climate change, flood insurance and spatial planning into flood risk management. 
Všimli sme si, že stále ostávajú veľké výzvy pre budúcnosť týkajúce sa oveľa hlbšieho začlenenia zmeny klímy, poistenia proti povodniam a priestorového plánovania do manažmentu povodňových rizík.
We found that the Floods Directive had improved coordination between the Commission and the Member States, particularly through the supervisory and monitoring role of the Commission and the dedicated working group established as a forum for coordination and the sharing of knowledge and best practices. 
Zistili sme, že v dôsledku smernice o povodniach sa zlepšila koordinácia medzi Komisiou a členskými štátmi, a to najmä prostredníctvom úlohy Komisie v oblasti dohľadu a monitorovania a prostredníctvom špecializovanej pracovnej skupiny, ktorá bola vytvorená ako fórum pre koordináciu a výmenu vedomostí a najlepších postupov.
The Member States we visited acknowledge the positive role the Floods Directive has played in the standardisation of flood risk assessment and management. 
Členské štáty, ktoré sme navštívili, uznávajú pozitívnu úlohu, ktorú smernica o povodniach zohrala v oblasti štandardizácie hodnotenia a manažmentu povodňových rizík.
The Directive also built upon existing work, particularly long-standing cooperation between Member States, and required Member States to carry out activities to raise flood awareness among certain citizens. 
Smernica takisto vychádza z existujúcich prác, najmä z dlhodobej spolupráce medzi členskými štátmi, a vyžaduje sa v nej, aby členské štáty vykonávali činnosti na zvýšenie informovanosti o povodniach medzi určitými občanmi.
V. The sources of financing in the FRMPs were only partially identified and secured, and funding for cross-border investments was limited. In addition, the ranking procedures 6 
V. Zdroje financovania v rámci plánov manažmentu povodňových rizík boli identifikované a zabezpečené len čiastočne a finančné prostriedky na cezhraničné investície boli obmedzené.
distributing these limited resources generally presented weaknesses and did not allocate money in accordance with the priorities established. 
Hodnotiace postupy, prostredníctvom ktorých sa tieto obmedzené zdroje rozdeľovali, vo všeobecnosti predstavovali nedostatky a peniaze sa neprideľovali v súlade so stanovenými prioritami.
Regarding the implementation of flood-related projects, most Member States used cost-benefit analysis in order to achieve the best value for money, but we found some weaknesses in their use. 
Pokiaľ ide o vykonávanie projektov týkajúcich sa povodní, väčšina členských štátov na dosiahnutie najvýhodnejšieho pomeru medzi kvalitou a cenou použila analýzu nákladov a prínosov, my sme však zistili určité nedostatky pri používaní tejto analýzy.
Attention was paid to ensure compliance of projects with the Water Framework Directive, but some Member States need to make further efforts in this regard. 
Pozornosť bola venovaná zabezpečeniu súladu projektov s rámcovou smernicou o vode, niektoré členské štáty však museli v tejto súvislosti vynaložiť väčšie úsilie.
Green infrastructure projects are a cost-efficient means of reducing flood risk, but the plans of two thirds of the Member States visited did not focus on green infrastructure. 
Projekty zelenej infraštruktúry predstavujú nákladovo efektívne prostriedky na zníženie povodňového rizika, plány dvoch tretín kontrolovaných členských štátov však na zelenú infraštruktúru neboli zamerané.
Looking to the challenges for the future, we found that the Member States visited could not factor in the impact of climate change on the magnitude, frequency and location of floods. 
Pri pohľade na budúce výzvy sme zistili, že kontrolované členské štáty nemohli zohľadniť vplyv zmeny klímy na rozsah, početnosť a miesto výskytu povodní.
Member States generally used historical data, which carries the risk of not reflecting future weather conditions or potential changes in the frequency and severity of floods. 
Členské štáty vo všeobecnosti používali historické údaje, čo so sebou prináša riziko, že sa nezohľadnia budúce poveternostné podmienky alebo prípadné zmeny v početnosti a závažnosti povodní.
In relation to non-structural flood-related measures, we found that, where Member States had opted for private flood insurance, coverage remained low. 
Pokiaľ ide o neštrukturálne opatrenia týkajúce sa povodní, zistili sme, že ak členské štáty zvolili súkromné poistenie proti záplavám, krytie zostalo obmedzené.
Some land use and spatial planning regulations to mitigate flood risk were in place, but Member States had more to do to improve them. 
Na zmiernenie povodňového rizika sa zaviedli určité právne predpisy v oblasti využívania pôdy a priestorového plánovania, členské štáty by však mali spraviť viac na ich zlepšenie.
Based on these findings, we recommend to the Commission to: - check that the Member States improve accountability through quantifiable and time-bound objectives for flood-related action in the FRMPs; - assess and report on whether Member States identify sources of financing to cover the needs arising from the FRMPs and establish a relevant timeline; and to request Member States to consider together potential cross-border investment for flood measures on international river basins; - only co-finance flood measures for which projects are prioritised based on objective and relevant criteria, such as a good-quality cost-benefit analysis, and, where relevant, a criterion considering the cross-border impact of projects; - enforce the compliance with the Water Framework Directive of new floods infrastructure proposed in FMRPs by the Member States; and check that, whenever EU co-financing is requested, Member States have analysed the feasibility of implementing significant complementary green measures; 7 
Na základe týchto zistení odporúčame Komisii, aby: – kontrolovala, či členské štáty zvyšujú zodpovednosť prostredníctvom merateľných a časovo ohraničených cieľov opatrení týkajúcich sa povodní v plánoch manažmentu povodňových rizík, – posudzovala a informovala o tom, či členské štáty určujú zdroje financovania, ktoré by pokryli potreby vyplývajúce z plánov manažmentu povodňových rizík, a stanovila vhodnú lehotu a vyzvala členské štáty k tomu, aby spoločne zvážili potenciálne cezhraničné investície do protipovodňových opatrení v medzinárodných povodiach, 7
8 INTRODUCTION Why floods matter 1. 
8 ÚVOD Prečo sú povodne dôležité 1.
As an example, in less than two weeks in May and June 2016, floods killed at least 18 people and caused losses of more than Ű3.7 billion in nine Member States1. 
Napríklad za menej než dva týždne v máji a júni 2016 zapríčinili záplavy v deviatich členských štátoch1smrť najmenej 18 ľudí a spôsobili škody v hodnote vyše 3,7 mld. EUR.
In May and June 2013, similar events killed at least 26 people and caused losses of more than Ű13 billion in seven Member States2. 
V máji a júni 2013 si podobné udalosti vyžiadali najmenej 26 mŕtvych a spôsobili škody v hodnote vyše 13 mld. EUR v siedmich členských štátoch2.
The economic cost of hydrological events across the EU was about Ű166 billion from 1980 to 2017. 
Hospodárske náklady spojené s hydrologickými javmi v celej EÚ predstavovali v období 1980 – 2017 približne 166 mld. EUR.
This is around one-third of the losses from climatological events3. In a business-as-usual scenario4, damages across the EU caused by floods, from the combined effect of climate and economic changes, are projected to rise from Ű7 billion a year in the control period 1981-2010 to Ű20 billion a year by the 2020s, Ű46 billion a year by the 2050s, and Ű98 billion a year by the 2080s5. 
Podľa vývoja za nezmenených okolností4 sa odhaduje, že výška škôd v celej EÚ v dôsledku povodní spôsobených kombináciou zmeny klímy a hospodárskych zmien stúpne zo 7 mld. EUR ročne v kontrolnom období 1981 – 2010 na 20 mld. EUR ročne do 20. rokov 21. storočia, 46 mld. EUR ročne do 50. rokov 21. storočia a 98 mld. EUR ročne do 80. rokov 21. storočia5.
Belgium, Germany, France, Hungary, the Netherlands, Austria, Poland, Romania and the United Kingdom. 
Belgicko, Nemecko, Francúzsko, Maďarsko, Holandsko, Rakúsko, Poľsko, Rumunsko a Spojené kráľovstvo.
Czech Republic, Germany, Spain, France, Hungary, Austria and Slovakia. 
Česká republika, Nemecko, Španielsko, Francúzsko, Maďarsko, Rakúsko a Slovensko.
Source: EM-DAT: The Emergency Events Database (https://www.emdat.be), Universit catholique de Louvain - CRED, D. Guha-Sapir, Belgium, and articles from Dutch News and The Telegraph. 
Zdroj: EM-DAT: Databáza mimoriadnych udalostí (https://www.emdat.be), Katolícka univerzita v Louvain – CRED, D. Guha-Sapir, Belgicko, a články z denníkov Dutch News a The Telegraph.
Damage records from the NatCatSERVICE of Munich Re. 
Záznamy o škodách zo služby NatCatSERVICE spoločnosti Munich Re.
Climate-change events include storms, cold waves, heatwaves, droughts, forest fires. 
Medzi udalosti súvisiace so zmenou klímy patria búrky, vlny studeného počasia, vlny horúčav, suchá, lesné požiare.
This assumes that current river flood defences will remain unchanged for as long as the probability of flood events occurring remains below 1 % in a given year. 
Podľa tohto vývoja sa predpokladá, že nedôjde k zmene ochranných protipovodňových opatrení na riekach, pokiaľ pravdepodobnosť výskytu povodní ostane v danom roku pod 1 %.
COM(2015) 120 final of 9.3.2015 ŇThe Water Framework Directive and the Floods Directive: Actions towards the 'good status' of EU water and to reduce flood risksÓ, p. 
COM(2015) 120 final z 9.3.2015 Rámcová smernica o vode a smernica o povodniach: opatrenia na dosiahnutie „dobrého stavu“ vody v EÚ a zníženie povodňových rizík, s.
2; Rojas et al., ŇClimate change and river floods in the European Union: Socio-economic consequences and the costs and benefits of adaptationÓ, Global Environmental Change, vol. 23, issue 6, December 2013, pp. 1737-1751 (http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC85624). 1 2 3 4 5 9 
2; Rojas a kol., Climate change and river floods in the European Union: Socio-economic consequences and the costs and benefits of adaptation (Zmena klímy a riečne povodne v Európskej únii: sociálno-ekonomické vplyvy a náklady a prínosy spojené s prispôsobením), Global Environmental Change, 9 1 2 3 4 5
Floods events have become more frequent in Europe since 1985. 
Od roku 1985 sú povodne v Európe čoraz častejšie.
In recent years the trend shows that more than twice as many flash floods of medium to large magnitude6 have been registered as in the late eighties7. 
Z vývoja v posledných rokoch vyplýva, že bol zaznamenaný vyše dvojnásobok prívalových povodní stredného až veľkého rozsahu6 než na konci 80. rokov 20. storočia7.
The significance of climate change 4. 
Význam zmeny klímy 4.
As the climate changes, the EU is experiencing heavier rainfall, harsher storms and rising sea levels. 
Vplyvom meniacej sa klímy EÚ zažíva silnejšie dažde, prudšie búrky a zvyšovanie hladiny morí.
According to the European Environment Agency (EEA)8, the consequences of fluvial, pluvial and coastal floods in Europe will overall worsen as a result of local and regional increases in intensity and frequency of flooding. 
Podľa Európskej environmentálnej agentúry (EEA)8 sa následky riečnych, dažďových a pobrežných povodní v Európe zhoršia v dôsledku vyššej miestnej a regionálnej intenzity a početnosti povodní.
Observed climate trends and future climate projections show significant regional variations in rainfall across Europe. 
Z pozorovaného vývoja klímy a jej projekcie do budúcnosti vyplývajú značné regionálne odchýlky v zrážkach v Európe.
Projections show increases in yearly rain in northern Europe. 
Z predpovedí vyplýva nárast ročných dažďových zrážok v severnej Európe.
Winter precipitation could increase by more than 25 % by the last 20 years of this century in some parts of Europe (see Figure 1). 
Úhrn zrážok v zime by sa do posledných dvadsať rokov tohto storočia v niektorých častiach Európy mohol zvýšiť o vyše 25 % (pozri obrázok 1).
10 6 7 8 Flood magnitude is the product of duration, severity and the area affected. 
Rozsah povodní je výsledkom dĺžky trvania, závažnosti a veľkosti postihnutého územia.
Dartmouth Flood Observatory records for 1985-2009, updated up to 2016 in European Academies Science Advisory Council ŇExtreme weather events in EuropeÓ, March 2018. 
Záznamy Dartmouth Flood Observatory za obdobie 1985 – 2009 aktualizované do roku 2016 v správe Extreme weather events in Europe (Mimoriadne poveternostné javy v Európe), Vedecká poradná rada európskych akadémií, marec 2018.
EEA report 1/2016, ŇFlood risks and environmental vulnerabilityÓ, pp. 38-41. 
Správa EEA č. 1/2016, Flood risks and environmental vulnerability (Riziká povodní a zraniteľnosť životného prostredia), s.
Figure 1 Đ Change in seasonal precipitation, in %, for 2071-2100, compared with 1961-1990 (2ĄC global increase scenario) Source: ŇClimate Impacts in EuropeÓ, the JRC PESETA II project, 2014. 
Obrázok 1 – Zmena sezónnych zrážok (v %) v rokoch 2071 – 2100 v porovnaní s rokmi 1961 – 1990 (scenár celosvetového zvýšenia o menej než 2 °C) ZIMA LETO Bez údajov Zdroj: Climate Impacts in Europe (Účinky zmeny klímy v Európe), projekt JRC PESETA II, 2014.
Data from Dosio and Paruolo 2011 and Dosio et al 2012. 
Zdroj údajov Dosio a Paruolo, 2011, a Dosio a kol., 2012.
In large rivers such as the Danube, the Rhine or the Elbe, floods can occur a considerable time after the rainfall and may even last for months9. 
Na veľkých riekach, ako sú Dunaj, Rýn alebo Labe, sa povodne môžu prejaviť dlho po zrážkach a môžu trvať mesiace9.
On the EUŐs Mediterranean coast, however, total annual rainfall could decrease by more than 50 %10 by the last 20 years of this century. 
Na stredozemnom pobreží EÚ sa však úhrn ročných zrážok môže do posledného dvadsaťročia tohto storočia znížiť až o vyše 50 %10.
Longer and more frequent periods without rain could damage land cover, triggering erosion and increasing run-off during thunderstorms11. 
Dlhšie a častejšie obdobia bez dažďa by mohli spôsobiť poškodenie krajinnej pokrývky, čo vyvolá eróziu a zvýši odtok vody počas búrok11.
SEC(2006) 66 of 18.01.2006 ŇCommission staff working document - Annex to the Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on the assessment and management of floods - Impact Assessment - COM(2006) 15 finalÓ, p. 
SEC(2006) 66 z 18.1.2006, pracovný dokument útvarov Komisie – príloha k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o vyhodnocovaní povodní a protipovodňových opatreniach – Posúdenie vplyvu – COM(2006) 15 v konečnom znení, s.
ŇClimate Impacts in EuropeÓ, the JRC PESETA II project, 2014. 
Climate Impacts in Europe (Účinky zmeny klímy v Európe), projekt JRC PESETA II, 2014.
Trenberth, K., ŇChanges in precipitation with climate changeÓ, 2011. 
Trenberth, K., Changes in precipitation with climate change (Zmeny zrážok v súvislosti so zmenou klímy), 2011.