natgillin/translations-raw huggingface dataset:
National Roma integration strategies (NRISs) National Roma integration strategies adopted by all Member States visited 43 After the Commission issued its communication asking Member States to adopt a NRIS, all Member States34 did so. 
Národné stratégie pre integráciu Rómov (NSIR) Národné stratégie pre integráciu Rómov prijali všetky kontrolované členské štáty 43 Po tom, ako Komisia vydala oznámenie, v ktorom žiada členské štáty, aby prijali NSIR, všetky34 túto požiadavku splnili.
Some Member States opted for an integrated set of policy measures for the purpose of Roma integration, which we considered to be the equivalent of a NRIS. 
Niektoré členské štáty zvolili možnosť súboru integrovaných politických opatrení na účely integrácie Rómov, ktoré považujeme za ekvivalent NSIR.
NRISs were followed by action plans in all four visited Member States. 
Po NSIR všetky kontrolované členské štáty prijali akčné plány.
They also each set up a national Roma contact point. 
Každý z nich okrem toho zriadil národné kontaktné miesto pre otázky Rómov.
44 The Commission did not stipulate that anti‐discrimination should be included among the key priority areas in NRISs. 
44 Komisia nestanovila, že boj proti diskriminácii by mal byť zahrnutý medzi kľúčové prioritné oblasti v NSIR.
However, the NRISs of Bulgaria, Hungary35 and Spain went beyond the four main prescribed areas of education, employ‐ ment, healthcare and housing: they included a chapter dealing specifically with anti‐discrimination. 
Bulharsko, Maďarsko35 a Španielsko však vo svojich NSIR prekročili rámec štyroch hlavných stanovených oblastí, ktorými sú vzdelávanie, zamestnanosť, zdravotná starostlivosť a bývanie, a zahrnuli do nich aj osobitnú kapitolu týkajúcu sa boja proti diskriminácii.
Romania’s NRIS referred also to anti‐discrimination but only indirectly, when discussing the four main prescribed areas. 
Aj v NSIR Rumunska sa spomína boj proti diskriminácii, no len nepriamo, pri opise štyroch hlavných stanovených oblastí.
Of the four selected Member States, only Bulgaria and Hungary had set any targets concerning anti‐discrimination. 
Z týchto štyroch vybraných členských štátov len Bulharsko a Maďarsko stanovili ciele v oblasti boja proti diskriminácii.
35 National Social Inclusion Strategy‐Extreme poverty, child poverty, the Roma (NSIS), as in Hungary the strategy was not only for Roma. 
34 Okrem Malty, ktorá uvádza, že nemá rómskych občanov. 35 Národná stratégia pre sociálne začlenenie – extrémna chudoba, chudoba detí, Rómovia.
Observations 30 45 Three of the four NRISs included targets concerning education, employment, healthcare and housing. 
Pripomienky 30 45 Tri zo štyroch NSIR obsahovali ciele týkajúce sa vzdelávania, zamestnanosti, zdravotnej starostlivosti a bývania.
The fourth one, Hungary’s NRIS, included general targets, but there were no quantified target values associated with them, and not all targets referred specifically to the Roma population, such as in the field of housing. 
Štvrtá, NSIR Maďarska, obsahovala všeobecné ciele, no neuvádzali sa k nim súvisiace vyčíslené cieľové hodnoty, a nie všetky ciele sa týkali len rómskej populácie, napríklad v oblasti bývania.
While the strategy provided relevant information on the situation of the Roma population in Hungary, this was not used to formulate Roma‐specific indicators or baseline values in the NRIS. 
Hoci sa v stratégii uvádzali relevantné informácie o situácii rómskych obyvateľov v Maďarsku, nepoužili sa na formuláciu ukazovateľov alebo východiskových hodnôt zameraných osobitne na Rómov.
The NRIS of Romania included baseline values only for certain indicators. 
NSIR Rumunska obsahoval východiskové hodnoty len pri niektorých ukazovateľoch.
This made it difficult to evaluate the results achieved under these NRISs, since the starting point was unknown. 
A keďže počiatočný stav nebol známy, bolo ťažké vyhodnotiť dosiahnuté výsledky NSIR.
All national Roma integration strategies refer to the 10 common basic principles (CBP) on Roma inclusion 46 All strategies either directly (Bulgaria, Hungary and Spain) or indirectly (Roma‐ nia) referred to the 10 common basic principles (CBP) on Roma inclusion (see paragraph 23 and Figure 2). 
Všetky národné stratégie pre integráciu Rómov odkazujú na desať spoločných základných zásad (SZZ) pre začlenenie Rómov 46 Vo všetkých stratégiách sa priamo (Bulharsko, Maďarsko a Španielsko) alebo nepriamo (Rumunsko) odkazuje na desať spoločných základných zásad (SZZ) pre začlenenie Rómov (pozri bod 23 a obrázok 2).
We found, however, that the Member States had not always applied the 10 CBPs when they were drafting the strategies themselves: ο in the case of Spain and Bulgaria, written evidence was provided on the consultation of civil society organisations and the feedback provided by the national authorities on the NGOs contribution, ο in the case of Romania and Hungary, CBP 9, concerning the involvement of civil society, and CBP 10, concerning the active participation of Roma people in policymaking, had only partially been followed: — In Romania, a consultation process took also place prior to the adoption of the NRIS, with several meetings being organised, but civil society or‐ ganisations questioned the transparency and the number of these. 
Zistili sme však, že členské štáty pri vypracúvaní samotných stratégií nie vždy uplatňovali týchto desať zásad: ο Španielsko a Bulharsko predložili písomný dôkaz o konzultáciách s organizáciami občianskej spoločnosti a spätnej väzbe vnútroštátnych orgánov na príspevok MVO, ο v Rumunsku a Maďarsku sa len čiastočne prihliadalo na SZZ 9 týkajúcu sa zapojenia občianskej spoločnosti a SZZ 10 týkajúcu sa aktívnej účasti Rómov na tvorbe politík: – v Rumunsku prebehol proces konzultácií v rámci niekoľkých zasadnutí aj pred prijatím NSIR, no organizácie občianskej spoločnosti spochybnili ich transparentnosť a počet. Uviedli tiež, že neboli informované o tom, ako boli prijaté ich príspevky.
We found no evidence on whether and how the Romanian authorities took into account the NGOs contributions. — In Hungary, there was little evidence on how the NRIS consultation pro‐ cess had been carried out, and the updated version of the NRIS included no information about whether or how the comments from the different stakeholders had been taken into account. 
Nezistili sme, či a ako rumunské orgány zohľadnili príspevky MVO, – v Maďarsku sa nenašlo dosť dôkazov o tom, ako prebiehal proces konzultácií na účely NSIR a aktualizovaná verzia NSIR neobsahovala žiadne informácie o tom, či a ako sa zohľadnili pripomienky rôznych zainteresovaných strán.
No consultation had taken place concerning the action plan. 
V súvislosti s akčným plánom sa nekonala žiadna konzultácia.
In addition, two civil society organisa‐ tions had been appointed to implement the most important measures of the NRIS alongside public authorities. 
Na realizáciu najdôležitejších opatrení NSIR boli okrem toho stanovené dve organizácie občianskej spoločnosti spolu s verejnými orgánmi.
This had the effect of crowding out other civil society organisations. 
Ostatné organizácie občianskej spoločnosti boli týmto z procesu vytlačené.
Observations 31 National Roma integration strategies do not specify the financial support available in the Member States for measures supporting Roma inclusion 47 Our analysis showed that the NRISs of Bulgaria, Hungary and Spain contained no information on the financial allocations available for Roma‐related measures, be it either under the national budget or from the ERDF or ESF OPs co‐financed from the EU budget. 
V národných stratégiách pre integráciu Rómov sa neuvádza konkrétna finančná podpora dostupná v členských štátoch na opatrenia na podporu začleňovania Rómov 47 Z našej analýzy vyplynulo, že NSIR Bulharska, Maďarska a Španielska neobsahovali žiadne informácie o finančných zdrojoch dostupných pre opatrenia týkajúce sa Rómov, či už zo štátneho rozpočtu alebo v rámci operačných programov EFRR a ESF, ktoré sú spolufinancované z rozpočtu EÚ.
In the case of Bulgaria, the NRIS stated that the EU funds were the main source of financing for projects implementing the NRIS. 
V prípade Bulharska sa v NSIR uvádzalo, že hlavným zdrojom financovania projektov na vykonávanie NSIR boli fondy EÚ.
Only in Romania was a budget provided, though it contained some inconsistencies: the ERDF was not mentioned in the NRIS as a source of funding, even though it had been used as such since the ERDF was amended in 2010, before the NRIS was even adopt‐ ed36. 
Len Rumunsko informovalo o rozpočte, no tieto informácie obsahovali určité nezrovnalosti: EFRR sa v NSIR nespomínal ako zdroj financovania, napriek tomu, že sa na tento účel používal od jeho zmeny v roku 2010, teda už pred prijatím NSIR36.
The absence of information on the financial means available to tackle the issues related to Roma inclusion makes it difficult to assess whether the Member States’ strategies were realistic from the start. 
Pre chýbajúce informácie o finančných zdrojoch dostupných na riešenie problémov v oblasti začleňovania Rómov sa ťažko posudzuje, či boli stratégie členských štátov od začiatku vôbec reálne.
Assignment of responsibilities for the implementation of the NRISs: the role of the national Roma contact points (NRCPs) 48 All Member States covered by our analysis had set up and defined the respon‐ sibilities of NRCPs in accordance with the requirements of the Commission’s communication of 2011. 
Rozdelenie zodpovednosti za vykonávanie NSIR: úloha národných kontaktných miest pre otázky Rómov 48 Všetky členské štáty, ktoré sú predmetom našej analýzy, zriadili národné kontaktné miesta pre otázky Rómov a definovali ich zodpovednosť v súlade s požiadavkami stanovenými v oznámení Komisie z roku 2011.
The NRCPs are responsible for coordinating the develop‐ ment and implementation of the NRIS. 
Národné kontaktné miesta zodpovedajú za koordináciu vypracúvania a vykonávania NSIR.
However, NRCPs’ powers are limited. 
Právomoci národných kontaktných miest sú však obmedzené.
The assignment of operational responsibilities to national ministries meant that the NRCPs from the selected Member States had no powers in the ar‐ eas of employment, education, housing or health. The NRCPs also had no power to decide how financial resources were allocated to integration programmes. 
Pridelenie operačnej zodpovednosti štátnym ministerstvám malo za následok, že národné kontaktné miesta vybraných členských štátov nemali žiadne právomoci v oblastiach zamestnanosti, vzdelávania, bývania či zdravotnej starostlivosti a ani právomoc rozhodovať o pridelení finančných zdrojov na programy integrácie.
49 The size, structure and responsibilities of the nine selected NRCPs varied widely. 
49 Veľkosť, štruktúra a zodpovednosť deviatich vybraných národných kontaktných miest sa značne líšila.
Several NRCPs had already existed under a different name before the concept of an NRCP was introduced by the Commission; some had then been assigned fur‐ ther responsibilities without being provided with any additional resources38. 
Niekoľko z nich existovalo pod iným názvom už pred tým, ako Komisia zaviedla koncepciu národného kontaktného miesta pre otázky Rómov, a niektorým z nich boli pridelené ďalšie povinnosti bez toho, aby dostali aj dodatočné zdroje38.
The capacity of the Bulgarian NRCP was insufficient, as described in paragraph 50. 
Kapacita bulharského národného kontaktného miesta pre otázky Rómov nebola dostatočná, ako sa to opisuje v bode 50.
Observations 32 50 However, we identified two shortcomings in terms of assigning responsibility for implementing the NRIS. 
Pripomienky 32 50 Zistili sme však dva nedostatky týkajúce sa rozdelenia zodpovednosti za vykonávanie NSIR.
First, poor cooperation was found in Romania and Spain. 
Po prvé, v Rumunsku a Španielsku sa zistila slabá spolupráca.
Second, a mismatch between responsibilities and resources was found in Bulgaria and Spain: — In Romania, we observed that poor cooperation between the National Agency for Roma and various government ministries in the provision of data was jeopardising the proper monitoring of the NRIS. 
A po druhé, v Bulharsku a Španielsku zodpovednosť nebola úmerná zdrojom: – V Rumunsku sme zistili, že slabá spolupráca medzi Národnou agentúrou pre Rómov a rôznymi vládnymi ministerstvami pri poskytovaní údajov ohrozovala riadne monitorovanie NSIR.
Similarly, in Spain, we observed that the existing coordinating bodies (such as the Group on Techni‐ cal Cooperation) were not effective in providing reliable data and coordinat‐ ing policies, showing a need for better coordination in order to ensure that the NRIS is implemented properly. 
Podobne v Španielsku sme zaznamenali, že koordinačné orgány (napríklad skupina pre technickú spoluprácu) neboli účinné pri poskytovaní údajov a koordinovaní politík, čo poukazuje na potrebu lepšej koordinácie na zabezpečenie riadneho vykonávania NSIR.
Both of these examples of poor coordina‐ tion hampered the collection of reliable data, making it harder to monitor the implementation of the NRIS. — In Bulgaria, low levels of powers and resources were made available to the Bulgarian NRCP, despite it being one of the main bodies in charge of imple‐ menting and monitoring the NRIS. 
Oba tieto príklady slabej koordinácie bránili zberu spoľahlivých údajov a sťažovali monitorovanie vykonávania NSIR. – V Bulharsku boli národnému kontaktnému miestu pre otázky Rómov pridelené malé právomoci a zdroje, napriek tomu, že išlo o jeden z hlavných subjektov zodpovedných za vykonávanie a monitorovanie NSIR.
Several non‐profit organisations in Bul‐ garia drew attention to a lack of political will39. 
Niekoľko neziskových organizácií v Bulharsku poukázalo na chýbajúcu politickú vôľu39.
A similar problem was identi‐ fied by the Spanish NRCP in its 2014 progress report. 
Podobný problém zaznamenalo aj španielske kontaktné miesto pre otázky Rómov vo svojej správe o pokroku za rok 2014.
Shortcomings in monitoring the progress of the national Roma integration strategies 51 We found that monitoring and assessing the progress of the NRIS was a signifi‐ cant challenge for all visited Member States (see also paragraph 74): — In Bulgaria, no specific monitoring and accountability procedures were pro‐ vided for in the NRIS. 
Nedostatky monitorovania pokroku národných stratégií pre integráciu Rómov 51 Zistili sme, že monitorovanie a hodnotenie pokroku NSIR predstavovalo značnú výzvu pre všetky kontrolované členské štáty (pozri tiež bod 74): – v Bulharsku neboli v NSIR stanovené žiadne konkrétne postupy v súvislosti monitorovaním a povinnosťou zodpovedať sa.
Moreover, not all measures had quantifiable targets. — In Hungary, although an indicator system for the programme monitoring had been developed, the data it contained had not been updated since 2012. — In Romania, the monitoring process was significantly weakened by the absence of information on the indicators set out in the NRIS and by a lack of structured financial data concerning the implementation process. 
Navyše nie všetky opatrenia mali vyčísliteľné ciele, – v Maďarsku bol síce vytvorený systém ukazovateľov na monitorovanie programov, no údaje v ňom neboli aktualizované od roku 2012, – v Rumunsku bol proces monitorovania značne oslabený z dôvodu chýbajúcich informácií o ukazovateľoch stanovených v NSIR a finančných údajov o procese vykonávania.
Monitor‐ ing reports did not mention the targets set or the degree to which they had been achieved, making it difficult to assess how effectively they had been implemented. — In Spain, the 2014‐2016 action plan only included a description of the actions for 2014. 
V monitorovacích správach sa nespomínali stanovené ciele ani do akej miery boli dosiahnuté, a preto sa ťažko posudzovalo, nakoľko účinne prebiehalo vykonávanie, – v Španielsku akčný plán na obdobie 2014 – 2016 obsahoval opis opatrení len na rok 2014.
Actions for 2015 were not drawn up until mid‐2015, which hindered the planning process for that year. 
Opatrenia na rok 2015 boli vypracované až v polovici roku 2015, čo skomplikovalo proces plánovania na tento rok.
39 Civil Society Monitoring Report on the implementation of NRIS and Decade Action Plan 2012 in Bulgaria, p. 9. 
39 Monitorovacia správa občianskej spoločnosti o vykonávaní NSIR a desaťročného akčného plánu v roku 2012 v Bulharsku, s.9.
Observations 33 Commission’s assessment on the implementation of the NRISs 52 The European Commission assessed these national strategies, identifying their weaknesses, and in May 2012 published its conclusions in a communication (Na‐ tional Roma Integration Strategies: a first step in the implementation of the EU Framework). 
Pripomienky 33 Posúdenie vykonávania NSIR Komisiou 52 Európska komisia vyhodnotila tieto národné stratégie, pričom identifikovala ich slabé stránky, a v máji 2012 uverejnila svoje závery v oznámení (Národné stratégie integrácie Rómov: prvý krok pri implementácii rámca EÚ).
The Commission began in 2013 to carry out a yearly assessment of how successfully NRISs were being implemented. 
Komisia začala od roku 2013 každoročne vyhodnocovať, nakoľko úspešne sa vykonávajú NSIR.
This yearly assessment contains details of overall shortcomings that need to be addressed. 
Toto celoročné hodnotenie obsahuje podrobné informácie o celkových nedostatkoch, ktoré treba riešiť.
The main conclusions of the last years’ assessments referred to the fact that the necessary precondi‐ tions for implementing the strategies successfully were still not in place, render‐ ing the implementation of the NRISs slow. 
Hlavným záverom hodnotení za posledné roky bola skutočnosť, že stále neboli zavedené nevyhnutné predpoklady na úspešné vykonávanie stratégií, čo spôsobuje pomalé vykonávanie NSIR.
In particular, the following elements were missing: concrete targets and corresponding measures to tackle segrega‐ tion of Roma children in the educational system, a clearer timeframe for imple‐ mentation and a clearer financial allocation, as well as measures to fight discrimi‐ nation and racism towards the Roma people. 
Chýbali najmä tieto prvky: konkrétne ciele a príslušné opatrenia na riešenie segregácie rómskych detí vo vzdelávacom systéme, jasnejší harmonogram vykonávania a prehľadnejšie rozdelenie finančných zdrojov, ako aj opatrenia na boj proti diskriminácii a rasizmu voči Rómom.
53 Since then, Member States have made some progress in implementing their NRISs. 
53 Členské štáty odvtedy pokročili vo vykonávaní svojich NSIR.
But the Commission’s 2015 report showed that certain shortcomings that had existed at least since 2012 had still not been resolved in 2014: certain nec‐ essary conditions for implementing the strategies successfully were still not in place. 
Zo správy Komisie z roku 2015 však vyplýva, že určité nedostatky, ktoré existovali minimálne od roku 2012 neboli ešte ani v roku 2014 vyriešené: neboli splnené niektoré potrebné podmienky úspešného vykonávania stratégií.
This confirmed the observations we made in the four selected Member States. 
Potvrdilo to zistenia, ku ktorým sme dospeli v štyroch vybraných členských štátoch.
54 For example, the goal of tackling the segregation of Roma children in the educa‐ tional system was set out in the strategies, but the insufficient number of meas‐ ures and targets which had been introduced made it difficult to achieve. 
54 Napríklad cieľ vyriešiť segregáciu rómskych detí v systéme vzdelávania sa síce v stratégiách uvádzal, nedostatočný počet súvisiacich opatrení a cieľových hodnôt však sťažoval jeho dosiahnutie.
These shortcomings have slowed down the implementation of the NRIS. 
Tieto nedostatky spomaľovali vykonávanie NSIR.
In Bulgaria, the progress report also referred to the lack of political will and the need to improve anti‐discrimination measures. 
V Bulharsku sa v správe o pokroku tiež spomínala chýbajúca politická vôľa a potreba zlepšiť opatrenia na boj proti diskriminácii.
55 Such shortcomings, in particular the issue of segregation in education, have been included in country‐specific recommendations issued to several Member States. 
55 Tieto nedostatky, a obzvlášť problém segregácie v školstve, boli v prípade niekoľkých členských štátov zahrnuté do odporúčaní pre jednotlivé krajiny (CSR).
In the case of the Czech Republic and Slovakia, the Commission even initiated infringement procedures on these grounds against the Member States (see para‐ graph 37). 
Komisia dokonca v tejto súvislosti iniciovala konanie o porušení povinnosti proti Českej republike a Slovensku (pozri bod 37).
Observations 34 56 At the start of the 2014‐2020 programme period the Commission checked wheth‐ er these elements had been addressed in the Partnership Agreements. 
Pripomienky 34 56 Na začiatku programového obdobia 2014 – 2020 Komisia skontrolovala, či sa týmto prvkom venovali partnerské dohody.
It has made use of its advisory role in the Monitoring Committee meetings of the OPs we assessed for the 2014‐2020 programme period to also point out the relevance of the Roma‐related CSRs for the relevant OPs. 
Využila svoju úlohu poradcu na zasadnutiach monitorovacieho výboru pre operačné programy, ktoré sme analyzovali za programové obdobie 2014 – 2020, aby znovu vyzdvihla význam odporúčaní pre jednotlivé krajiny týkajúcich sa Rómov pre príslušné operačné programy.
More attention given to Roma integration measures in the 2014-2020 period as compared to 2007-2013 in the field of cohesion policy 57 We analysed whether Roma integration had been clearly referred to in the 2007‐ 2013 Cohesion policy framework. 
V oblasti politiky súdržnosti sa opatreniam na integráciu Rómov v období 2014 – 2020 venovalo viac pozornosti ako v období 2007 – 2013 57 Analyzovali sme, či rámec politiky súdržnosti na obdobie 2007 – 2013 obsahoval jasné zmienky o integrácii Rómov.
We also checked how Member States receiving ERDF and ESF co‐financing for Roma integration initiatives ensured that the ini‐ tiatives developed at EU level were incorporated into relevant national strategies and OPs. 
Kontrolovali sme tiež, ako členské štáty, ktoré boli príjemcami spolufinancovania z EFRR a ESF na iniciatívy v oblasti integrácie Rómov, zabezpečovali, aby sa iniciatívy vytvorené na úrovni EÚ zapracovali do príslušných národných stratégií a operačných programov.
58 For the 2014‐2020 programme period, we assessed whether Roma integration had been clearly referred to in the ESIF legal framework and whether the Com‐ mission tackled the shortcomings which had arisen in the 2007‐2013 programme period. 
58 V súvislosti s programovým obdobím 2014 – 2020 sme posudzovali, či právny rámec pre EŠIF obsahoval jasné zmienky o integrácii Rómov a či Komisia riešila nedostatky, ktoré sa zistili v programovom období 2007 – 2013.
For both periods, we examined whether the Commission and the Member States had set up an effective monitoring system in the field of Roma integration. 
Za obidve obdobia sme skúmali, či Komisia a členské štáty zriadili účinný systém monitorovania v oblasti integrácie Rómov.
Observations 35 Despite the lack of mention of Roma integration in the legal framework for 2007-2013, the selected Member States referred to Roma integration in their OPs The 2007-2013 OPs examined made reference to Roma integration in general terms 59 When the Cohesion policy framework for the 2007‐2013 programme period was being drafted, Roma integration had not yet been identified as a specific EU‐level priority. 
Pripomienky 35 Napriek chýbajúcej zmienke o integrácii Rómov v právnom rámci na obdobie 2007 – 2013 operačné programy vybraných členských štátov obsahujú odkazy na integráciu Rómov V operačných programoch na obdobie 2007 – 2013 sa integrácia Rómov spomínala vo všeobecnosti 59 Pri vypracúvaní rámca politiky súdržnosti na programové obdobie 2007 – 2013 nebola ešte integrácia Rómov stanovená za osobitnú prioritu s významom pre celú EÚ.
The word ‘Roma’ did not appear at all in the 2007‐2013 regulations. 
Výraz „Rómovia“ sa v nariadeniach z obdobia 2007 – 2013 vôbec nespomínal.
Nev‐ ertheless, all four visited Member States had at least one existing regional or na‐ tional Roma integration strategy or an equivalent programme. 
Napriek tomu vo všetkých štyroch kontrolovaných členských štátoch existovala aspoň jedna regionálna alebo celoštátna stratégia v oblasti integrácie Rómov alebo ekvivalentný program.