ExECutIvE SummaRy (b) the audited energy efficiency projects in public buildings were not cost-effective: — although all the audited projects produced the planned physical output, such as replaced windows and doors or insulated walls and roofs, the cost in relation to the potential energy savings was high. a more important consideration than energy efficiency was the need to refurbish public buildings. 
iv. dvor audítorov konštatoval, že: ZHrNutIE b) kontrolované projekty energetickej účinnosti budov verejnej správy neboli nákladovo efektívne, a) v rámci programovania a financovania neboli stanovené vhodné podmienky pre zabezpečenie nákladovo efektívnych investícií do energetickej účinnosti, keďže: — v kontrolovaných operačných programoch chýbalo riadne posúdenie potrieb s cieľom určiť konkrétne odvetvia, v ktorých je možné dosiahnuť úspory energie, a možnosti pre nákladovo efektívne dosiahnutie týchto úspor, čím by sa zdôvodnili vybrané opatrenia a súvisiace náklady. vnútroštátne orgány nezabezpečili, aby boli tieto operačné programy zahrnuté do národných akčných plánov energetickej účinnosti, — hľadisko efektívnosti nákladov alebo najlepšieho vzťahu medzi vynaloženými zdrojmi a dosiahnutými výsledkami nebolo určujúcim faktorom, keď členské štáty prideľovali finančné prostriedky na opatrenia energetickej účinnosti a na konkrétne projekty. rovnako nebolo ani súčasťou posúdenia komisie pred schválením operačných programov, — ukazovatele výkonnosti týkajúce sa opatrení energetickej účinnosti neboli vhodné na monitorovanie programov. v usmerneniach komisie k monitorovaniu sa nestanovujú ukazovatele týkajúce sa energetickej účinnosti. výsledky opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti, ktoré predložili jednotlivé riadiace orgány, preto nie sú porovnateľné v rámci EÚ a nie je možné ich vykázať v súhrnnej hodnote, — hoci všetky kontrolované projekty dosiahli plánované hmotné výstupy, napríklad výmenu okien a dverí alebo tepelnú izoláciu stien a striech, náklady boli v pomere k potenciálnym úsporám energie vysoké. dôležitejším kritériom než energetická účinnosť bola potreba renovovať budovy verejnej správy. aj keď boli kontrolované projekty zamerané na úsporu energie a zvýšenie pohodlia, výsledný pomer medzi úsporou energie a súvisiacimi investičnými nákladmi nebol dobrý. plánovaná doba návratnosti investícií bola v priemere zhruba 50 rokov, čo je veľmi dlho, pokiaľ sa berie do úvahy životnosť renovovaných prvkov, a dokonca celých budov, — energetické audity buď neboli povinné ( taliansko, Litva), alebo ak boli povinné (Česká republika), investičné možnosti odporučené na základe energetického auditu boli príliš nákladné. pri 18 z 24 kontrolovaných projektov nebolo možné overiť skutočné úspory energie, pretože neboli spoľahlivo merané. v. dvor audítorov komisii odporúča zabezpečiť, aby financovanie opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti podliehalo riadnemu posúdeniu potrieb, pravidelnému monitorovaniu a aby sa v rámci nich používali porovnateľné ukazovatele výkonnosti, ako aj transparentné kritériá výberu projektov a štandardné investičné náklady na jednotku plánovanej úspory energie pri maximálnej prijateľnej jednoduchej dobe návratnosti.