natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mechanisms to enforce the polluter pays principle may exist (such as fines imposed at Member State level), but they do not influence the payments that CAP beneficiaries receive. 
Môžu existovať mechanizmy na presadzovanie zásady „znečisťovateľ platí“ (napríklad pokuty udeľované na úrovni členských štátov), tie však nemajú vplyv na platby príjemcov v rámci SPP.
64 The penalties currently applied to farmers for not meeting the cross‐compliance requirements (i.e. ex‐ ceeding an acceptable regulatory level of pollution) are not calculated on the basis of the cost of the dam‐ age caused and thus, may represent only a portion of this cost. 
64 Výpočet sankcií, ktoré sa v súčasnosti ukladajú poľnohospodárom za nespl­ nenie požiadaviek krížového plnenia (t. j. prekročenie prijateľnej miery zne­ čistenia stanovenej v právnych pred­ pisoch), sa nezakladá na nákladoch spojených so spôsobenou škodou a sankcie môžu preto zohľadňovať len časť týchto nákladov.
In many cases they are not proportionate to the seriousness of the farmer’s breach of cross‐compliance obligations. 
V mnohých prípadoch sankcie nie sú úmerné závažnosti porušenia záväzkov vyplý­ vajúcich z krížového plnenia zo strany poľnohospodára.
This was already observed by the Court in Spe‐ cial Report No 8/2008. 
Dvor audítorov to zaznamenal už v osobitnej správe č. 8/2008.
In this respect the Court again draws attention to the weaknesses noted in paragraphs 40 to 43 regarding the application of cross‐compliance. 
V tejto súvislosti Dvor audí­ torov znovu upozorňuje na nedostatky uvedené v bodoch 40 až 43 týkajúce sa uplatňovania krížového plnenia.
Therefore, at the moment, as it is currently applied, cross‐compliance can provide a useful but only partial response to the pol‐ luter pays principle. 
Krí­ žové plnenie teda v súčasnej podobe môže byť užitočnou, no len čiastočnou odpoveďou na zásadu „znečisťovateľ platí“.
65 A significant number of payments under rural development are not tied to cross‐compliance9. 
65 Významný počet platieb v rámci rozvo­ ja vidieka nie je prepojený s krížovým plnením9.
As a result, a farmer who pollutes will continue to receive these payments without any reduction. 
V dôsledku toho poľnohos­ podár, ktorý znečisťuje, bude naďalej dostávať tieto platby bez akéhokoľ­ vek krátenia.
At present, no mechanism exists which proportionately takes into account the costs of preventing or cleaning up the pollution that a farmer causes and which reduces the rural development payments accordingly. 
V súčasnosti neexistuje mechanizmus, v ktorom sa úmerne zohľadňujú náklady na predchádzanie znečisteniu spôsobeného poľnohospo­ dárom alebo jeho vyčistenie a pros­ tredníctvom ktorého sa zodpoveda­ júcim spôsobom znížia platby v rámci rozvoja vidieka.
54 Margaret Rosso Grossman, Agriculture and the Polluter Pays Principle, vol. 
54 Margaret Rosso Grossman, Agriculture and the Polluter Pays Principle (Poľnohospodárstvo a zásada „znečisťovateľ platí“), č.
11.3 Electronic Journal of Comparative Law, December 2007, http://www.ejcl.org/113/ article113‐15.pdf. 
11.3, Electronic Journal of Comparative Law, december 2007, http://www. ejcl.org/113/article113­15.pdf.
55 Article 191(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union. 
55 Článok 191 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
56 Directive 2004/35/EC of the European Parliament and of the Council (OJ L 143, 30.4.2004, p. 
56 Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/ES (Ú. v. EÚ L 143, 30.4.2004, s.
56), amended by Directive 2006/21/EC (OJ L 102, 11.4.2006, p. 
56), zmenená a doplnená smernicou 2006/21/ES (Ú. v. EÚ L 102, 11.4.2006, s.
15) and Directive 2009/31/EC (OJ L 140, 5.6.2009, p. 
15) a smernicou 2009/31/ES (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s.
Observations 41 Monitoring and evalua‐ tion systems do not give the whole picture 66 A number of years have passed since the EU’s water policy was strength‐ ened and CAP instruments with the potential to address water concerns were put in place: (i) cross‐compliance was introduced in 2003 and has been compulsory for all farmers receiving direct pay‐ ments since 2005; (ii) rural development was included in the CAP in 2000; and (iii) the Water Framework Directive entered into force in 2000, with the requirement for Member States to have monitoring programmes operational by the end of 2006. 
Pripomienky 41 Systémy monitorovania a hodnotenia neposkytujú celkový obraz 66 Uplynulo niekoľko rokov, odkedy bola posilnená politika EÚ v oblasti vodné­ ho hospodárstva a odkedy boli zave­ dené nástroje SPP na riešenie záujmov týkajúcich sa vody: i) krížové plnenie sa zaviedlo v roku 2003 a jeho dodržiavanie je od roku 2005 povinné pre všetkých poľnohospodárov, ktorí dostávajú priame platby; ii) rozvoj vidieka je súčasťou SPP od roku 2000; iii) rámcová smernica o vode na­ dobudla účinnosť v roku 2000 s požiadavkou na členské štáty, aby mali do roku 2006 funkčné monito­ rovacie programy.
67 In their present form, monitoring systems do not deliver a compre‐ hensive overview of the pressures of agriculture on water. 
67 Systémy monitorovania v súčasnej podobe nezabezpečujú komplexný prehľad záťaže poľnohospodárstva na vodu.
Information in this regard is partial, fragmented and sometimes arrives late. 
Súvisiace informácie sú neúpl­ né, rozdrobené a niekedy prichádzajú neskoro.
Reasons for this are that: (i) CAP monitoring and evaluation systems are of limited use as re‐ gards water‐related information; (ii) water policy monitoring arrange‐ ments were set up late and are incomplete; and (iii) no other existing information system is capable of providing the data needed to link water qual‐ ity and quantity with agricultural practices. 
Dôvodom je, že: i) pokiaľ ide o informácie o vode, sys­ témy monitorovania a hodnotenia SPP sa dajú využiť len v obmedze­ nej miere; ii) mechanizmy monitorovania vodo­ hospodárskej politiky boli zriadené oneskorene, a nie sú kompletné; iii) žiadny iný existujúci informačný systém nie je schopný poskytnúť údaje potrebné na vyjadrenie vzťa­ hu medzi kvalitou a kvantitou vody a poľnohospodárstvom.
CAP monitoring and evaluation systems are of limited value in measuring progress towards the water objectives set out in the CAP regulations 68 EU law57 requires Member States to submit an annual report to the Com‐ mission containing ‘the results of the controls relating to cross‐compliance’. 
Systémy monitorovania a hodnotenia v rámci SPP majú obmedzený význam pri meraní pokroku dosahovania cieľov v oblasti vodného hospodárstva stanovených v právnych predpisoch týkajúcich sa SPP 68 V právnych predpisoch EÚ57 sa od členských štátov požaduje, aby Komisii každý rok predložili správu o „výsled­ koch kontrol týkajúcich sa krížového plnenia“.
Those results relate to the number of checks carried out and infringe‐ ments of the various cross‐compliance requirements. 
Tieto výsledky zahŕňajú po­ čet vykonaných kontrol a porušení rôz­ nych požiadaviek krížového plnenia.
They do not include information about the impact of cross‐compliance on water quality or water quantity, and were never intended to do so. 
Ich súčasťou nie sú informácie o vplyve krížového plnenia na kvalitu a kvantitu vody, a nie je to ani ich účelom.
69 The Commission monitors and evalu‐ ates all rural development actions for the 2007–13 programming period through the Common Monitoring and Evaluation Framework (CMEF). 
69 Komisia monitoruje a hodnotí všetky opatrenia rozvoja vidieka v programo­ vom období 2007 – 2013 prostredníc­ tvom spoločného rámca pre monito­ rovanie a hodnotenie (SRMH).
The CMEF uses indicators to measure pro‐ gress towards the rural development objectives, as well as evaluations by independent evaluators. 
V SRMH sa používajú ukazovatele na meranie pokroku pri dosahovaní cieľov rozvoja vidieka a tiež hodnotenia nezávislých hodnotiteľov.
57 Article 84(1)(e) of Regulation (EC) No 1122/2009. 
57 Článok 84 ods. 1 písm. e) nariadenia (ES) č. 1122/2009.
Observations 42 70 Where water is concerned, the CMEF lays down five baseline indicators58, one result indicator (‘area under suc‐ cessful land management contributing to water quality’) and one impact indi‐ cator (‘improvement in water quality’). 
Pripomienky 42 70 V súvislosti s vodou sa v SRMH sta­ novuje päť východiskových ukazo­ vateľov58, jeden ukazovateľ výsledku („dobré obhospodarovanie pôdy, ktoré prispieva ku kvalite vody“) a jeden ukazovateľ dosahu („zlepšenie kvality vody“).
The audit found that the result indica‐ tor is not sufficiently precise as it does not specify what is meant by ‘success‐ ful land management’, the impact in‐ dicator on water quality refers only to nitrates and phosphorus, and there is no water quantity indicator. 
Pri audite sa zistilo, že ukazova­ teľ výsledku nie je dostatočne presný, pretože nevymedzuje, čo sa myslí „dobrým obhospodarovaním pôdy“, ukazovateľ dosahu na kvalitu vody sa uplatňuje len z hľadiska dusičnanov a fosforu a neexistuje ukazovateľ kvan­ tity vody.
Moreover, reporting by Member States for all of the CMEF indicators is often outdated or incomplete. 
Okrem toho správy pred­ kladané členskými štátmi za všetky ukazovatele SRMH sú často neaktuálne alebo neúplné.
In many cases, Member States have not set targets. 
Členské štáty v mno­ hých prípadoch nestanovili ciele.
71 A CMEF guidance document59 sets out five evaluation questions related to water. 
71 V usmernení k SRMH59 sa v súvislosti s vodou stanovuje päť hodnotiacich otázok.
Some good examples were found of mid‐term evaluations in which the evaluators were able to quantify the impact of certain (sub) measures on water quality using mod‐ els, beneficiary surveys and qualitative research (see Box 14). 
Našli sa pozitívne príklady hod­ notení v polovici obdobia, v ktorých hodnotitelia dokázali vyčísliť dosah určitých (pod)opatrení na kvalitu vody použitím modelov, prieskumov medzi príjemcami a kvalitatívneho výskumu (pozri rámček 14).
However, this is not a generalised approach and there are clear deficits as regards the sys‐ tematic quantification of results and impacts, data completeness, reliability and consistency. 
Nejde však o vše­ obecne uplatňovaný prístup a chýba systematická kvantifikácia výsled­ kov a dosahu a úplnosť, spoľahlivosť a konzistentnosť údajov.
Several mid‐term evaluations draw attention to the lack of targets in RDPs, which makes it dif‐ ficult to assess progress towards the water objectives. 
V niekoľkých hodnoteniach v polovici obdobia sa upozorňuje na nedostatočné ciele v PRV, čo sťažuje posudzovanie pok­ roku dosahovania cieľov týkajúcich sa vody.
58 Water quality (gross nutrient balances), water quality (pollution by nitrates and pesticides), water quality (% territory designated as nitrate‐vulnerable zone), water use (% irrigated utilised agricultural land), protective forests concerning primarily soil and water. 
58 Kvalita vody (bilancia živín), kvalita vody (znečistenie dusičnanmi a pesticídmi), kvalita vody (% územia označeného ako zraniteľné oblasti z hľadiska dusičnanov), používanie vody (% zavlažovanej pôdy využívanej v poľnohospodárstve), ochrana lesov, najmä pokiaľ ide o pôdu a vodu.
59 Handbook on Common Monitoring and Evaluation Framework. 
59 Príručka k spoločnému rámcu pre monitorovanie a hodnotenie.
Guidance document, DG Agriculture and Rural Development, September 2006. 
Usmernenie, GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, september 2006.
A good example of quantifying impact in a mid‐term evaluation Italy (Lombardy) — For measure 214 (agri‐environment payments), the evaluator used models to calculate, at parcel level, the nitrogen surplus and exposure toxicity ratio measured in groundwater as a consequence of the use of pesticides. 
Pozitívny príklad vyčíslenia dosahu v hodnotení v polovici obdobia Taliansko (Lombardsko) – pri opatrení 214 (agroenvironmentálne platby) hodnotiteľ použil na úrovni parciel modely na výpočet nadbytku dusíka a pomeru vystavenia a toxicity zistených v podzemnej vode v dôsled­ ku používania pesticídov.
At regional level, the overall reduction in nitrogen surplus due to measure 214 was 2,6 kg/ha, and there was a 3,9 % reduction in the exposure toxicity ratio. 
Celkové zníženie nadbytku dusíka na regionálnej úrovni vďaka opatreniu 214 bolo 2,6 kg/ha a pomer vystavenia a toxicity sa znížil o 3,9 %.
The effect was more pronounced in areas where uptake of the measure had been more successful. 
Účinok bol výraznejší v oblastiach, kde sa opatrenie podarilo využiť viac.
Water policy monitoring arrangements are incomplete 72 Article 8 WFD requires Member States to establish ‘programmes for the moni‐ toring of water status in order to es‐ tablish a coherent and comprehensive overview of water status within each river basin district’. 
Mechanizmy monitorovania vodohospodárskej politiky nie sú kompletné 72 V článku 8 RSV sa od členských štátov vyžaduje vypracovanie „programov pre monitorovanie stavu vody, aby sa vytvoril zosúladený a komplexný pre­ hľad stavu vody v každom správnom území povodia“.
Monitoring programmes were sup‐ posed to be operational by 2006 and to consist of a surveillance monitor‐ ing programme (covering the entire district) and an operational monitor‐ ing programme (more frequent and denser monitoring geared to identify problem areas). 
Programy na monitorovanie mali byť funkčné do roku 2006 a pozostávať z programu inšpekčného monitorova­ nia (vzťahujúceho sa na celé správne územie) a operačného monitorova­ cieho programu (častejšie a hustejšie pokrytie monitorovania s cieľom iden­ tifikovať problémové oblasti).
Member States may also choose to establish programmes of investigative monitoring (e.g. for specific substances). Box 14 
Člen­ ské štáty môžu tiež zriadiť programy prieskumného monitorovania (napr. na hľadanie konkrétnych látok). Rámček 14
Observations 43 73 Following an assessment of the Mem‐ ber States’ monitoring programmes in 2012, the EEA reported: ‘There are examples of very good high‐quality reporting. 
Pripomienky 43 73 Po preskúmaní monitorovacích progra­ mov členských štátov v roku 2012 EEA oznámila: „Existujú príklady veľmi kvalitných správ.
However, there are also cases where reporting contains gaps or contradictions’60. 
V iných prípadoch si však správy protirečia alebo v nich chýbajú určité informácie“60.
In another report, the Commission states: ‘A clear gap in monitoring emerges from the informa‐ tion reported to the Commission. [...] 
V inej správe Komisia uvádza, že z informácií, ktoré sú jej predkladané, vyplýva, že dochádza „k evidentným nedostatkom v rámci monitorovania [...].
In some Member States ecological and chemical water status is unknown for more than 50 % of the water bodies’61. 
V niekto­ rých členských štátoch je v prípade viac ako 50 % vodných útvarov nezná­ my ekologický a chemický stav vody“61.
In some Member States, monitoring networks were set up late and/or have methodological weaknesses. 
V niektorých členských štátoch sa mo­ nitorovacie siete zriadili oneskorene a/ alebo majú metodické nedostatky.
The audit found that, in some Member States, monitoring focuses on col‐ lecting information on the status of water bodies, with little concern for monitoring the pressures on water (see Box 15). 
Pri audite sa zistilo, že niektoré členské štáty sa pri monitorovaní sústreďujú na zber informácií o stave vodných útvarov, pričom sa takmer nezaoberajú monitorovaním záťaže na vodu (pozri rámček 15).
At local level, there have been some scientific studies or experimental networks linking agri‐ cultural practices with water quality (see Box 16). 
Na miestnej úrovni sa zrealizovali isté vedecké štúdie alebo experimentálne siete skúmajúce vzťah medzi poľnohospodárskymi postupmi a kvalitou vody (pozri rámček 16).
60 EEA Report No 8/2012 ‘European waters — assessment of status and pressures’. 
60 Správa EEA č. 8/2012, „Voda v Európe – posúdenie stavu a záťaže“.
Report from the Commission to the European Parliament and the Council on the Implementation of the Water Framework Directive (2000/60/EC). 
Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o vykonávaní plánov vodohospodárskeho manažmentu povodia v kontexte rámcovej smernice o vode (2000/60/ES).
River Basin Management Plans. 
Plány manažmentu povodí.
An example of weaknesses in a monitoring network France — The RBMP scoreboard does not contain specific indicators for monitoring agricultural pressures alone. 
Príklad nedostatkov monitorovacej siete Vo Francúzsku hodnotiaca tabuľka PMP neobsahuje konkrétne ukazovatele na výhradné monitorovanie záťaže spôsobenej poľnohospodárstvom.
One of the indicators supplied relates to the cumulative impact of household, industrial and farming activities on water status. 
Jeden z ukazovateľov sa týka kumulatívneho vplyvu domácností, priemysel­ ných a poľnohospodárskych činností na stav vody.
Still in France, an indicator on the volume of water drawn from groundwater and surface water bodies by different sectors of activity quantifies the water used for irrigation, but this indicator (i) has no quantified ob‐ jective and (ii) does not allow abstracted volumes to be compared with what is sustainable at times of water scarcity. 
Vo Francúzsku tiež ukazovateľ objemu vody odobratej z podzemných a povrchových vodných útvarov rôznymi sektormi činnosti vyčísľuje vodu používanú na zavlažovanie, avšak i) pre tento ukazovateľ nie je vyčíslená cieľová hodnota a ii) neumožňuje porovnať odobratý objem s objemom, ktorý sa považuje za udržateľný v čase nedostat­ ku vody.
Good examples of monitoring networks The Netherlands has two specific monitoring grids linking agriculture with water. 
Pozitívne príklady monitorovacích sietí Holandsko vytvorilo dve špeciálne monitorovacie siete skúmajúce vzťah poľnohospodárstva a vody.
The first network assesses concentrations of a number of substances on agricultural holdings and links these with a database contain‐ ing information about management type, manure and substances used, etc. 
Prvá sieť skúma koncentrácie niekoľkých látok v poľnohospodárskych podnikoch a dáva ich do súvisu s databázou informácií o type hospodárenia, hnoji a používaných látkach atď.
The other network uses existing testing points in agricultural areas to assess the influence of agriculture on water quality (phosphorus and nitrogen content). 
Druhá sieť využíva existujúce testovacie miesta v poľnohospodárskych oblastiach na posúdenie vplyvu poľnohospodárstva na kvalitu vody (obsah fosforu a dusíka).
Denmark has a monitoring programme aimed at documenting the effect of national aquatic environment plans and other agricultural sector programmes on the leaching of nutrients into the aquatic environment. 
Dánsko má monitorovací program zameraný na zdokumentovanie vplyvu národných plánov týkajúcich sa vodného prostredia a iných odvetvových poľnohospodárskych programov na vyplavovanie živín do vodného prostredia.
Six representative catchment areas are monitored through direct measurements, interviews with farmers about their farming practices and modelling of the relationship between agriculture and the loss of nutrients into the environment. 
Šesť reprezentatívnych oblastí, kde sa zachytáva voda, sa monitoruje prostredníctvom priamych meraní, rozhovorov s poľnohospodármi o ich postupoch a modelovania vzťahu medzi poľnohospodárstvom a unikaním živín do životného prostredia.
Box 16 Box 15 Observations 44 74 Monitoring under the WFD has thus increased knowledge about the status of European waters and the pressures affecting them, but it is still incom‐ plete and results must be interpreted with care owing to data gaps and methodological shortcomings. 
Pripomienky 44 74 Monitorovanie v súlade s RSV teda poskytlo viac poznatkov o stave európ­ skych vôd a formách záťaže, ktoré ich postihujú, informácie však stále nie sú úplné a výsledky treba vykladať opa­ trne z dôvodu medzier v údajoch a me­ todologických nedostatkov.
In most cases, there is no monitoring by Mem‐ ber States of the individual measures in RBMP programmes (see Table 2). 
Vo väčšine prípadov členské štáty nemonitorujú jednotlivé opatrenia v programoch PMP (pozri tabuľku 2).
75 As regards monitoring the nitrate content of surface water and ground‐ water, the Nitrates Directive62 requires Member States to ‘draw up and imple‐ ment suitable monitoring programmes to assess the effectiveness of action programmes’. 
75 Pokiaľ ide o monitorovanie obsahu dusičnanov v povrchových a podzem­ ných vodách, v smernici o dusična­ noch62 sa od členských štátov požaduje „zostaviť a zrealizovať vhodné moni­ torovacie programy na vyhodnotenie účinnosti akčných programov“.
Every 4 years they are required to report on nitrate concen‐ trations in groundwater and surface water, the eutrophication of surface water, the impact of action pro‐ grammes on water quality and agricul‐ tural practices, revisions of nitrate‐vul‐ nerable zones and action programmes and anticipated future trends in water quality63. 
Každé štyri roky sú povinné predložiť správu o koncentráciách dusičnanov v pod­ zemnej a povrchovej vode, eutrofizá­ cii povrchovej vody, vplyve akčných programov na kvalitu vody a poľno­ hospodárske postupy, revízii zrani­ teľných oblastí z hľadiska dusičnanov a akčných programov a o očakávanom budúcom vývoji kvality vody63.
These reports by the Member States are used as the basis for a sum‐ mary report by the European Com‐ mission on the implementation of the Directive. 
Tieto správy členských štátov sa používajú ako základ pre súhrnnú správu Európ­ skej komisie o vykonávaní smernice.
However, there have been delays in the Member States’ reporting under the Nitrates Directive. 
Pri predkladaní správ členských štátov podľa smernice o dusičnanoch sa však vyskytli oneskorenia.
The sum‐ mary EU report for 2008–11 was not published until 4 October 201364. 
Súhrnná správa EÚ za obdobie 2008 – 2011 bola uve­ rejnená až 4. októbra 201364.
76 The individual Member States’ re‐ ports for 2008–11 show differences in quality and approach. 
76 V kvalite a prístupe správ jednotlivých členských štátov za obdobie 2008 – 2011 sú rozdiely.
In its summary report, the Commission states: ‘There was a large variety in both the format and the quality of the report content among Member States, with conse‐ quent challenges in developing a con‐ sistent aggregate synthesis at the EU level. 
Komisia vo svojej súhrnnej správe konštatuje: „Formát i kvalita obsahu správ jednotlivých členských štátov bola veľmi rôznorodá, z čoho vyplynuli výzvy pri vypracú­ vaní jednotného celkového zhrnutia na úrovni EÚ.
Likewise, in a number of cases, digital data provided together with the written reports by Member States, presented inconsistencies and difficul‐ ties of interpretation, which required clarifications from Member States’. Not only are data not always available for all Member States, in some cases there is no data comparability between Member States. 
Podobne v mnohých prípadoch boli údaje v elektronickej podobe predložené spolu s písanými správami členských štátov nekonzis­ tentné a ťažko zrozumiteľné, a preto bolo potrebné vyžiadať si vysvetlenia od členských štátov.“ Nielen že údaje nie sú niekedy k dispozícii za všetky členské štáty, v niektorých prípa­ doch ich nie je možné medzi sebou porovnať.
62 Article 5(6) of the nitrates directive (91/676/EEC). 
62 Článok 5 ods. 6 smernice o dusičnanoch (91/676/EHS).
63 http://ec.europa.eu/ environment/water/ water‐nitrates/ 64 Commission staff working document SWD(2013) 405 final accompanying the Report from the Commission to the Council and the European Parliament on the implementation of Council Directive 91/676/EEC concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources based on Member State reports for the period 2008–11. 
63 http://ec.europa.eu/ environment/water/ water­nitrates/ 64 Pracovný dokument útvarov Komisie SWD(2013) 405 final, ktorý je pripojený k správe Komisie Rade a Európskemu parlamentu, o vykonávaní smernice Rady 91/676/EHS o ochrane vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov, založený na správach členských štátov za obdobie 2008 – 2011.