natgillin/translations-raw huggingface dataset:
42. in the czech republic, energy audits were obligatory for public buildings with an energy consumption of more than 1 500 GJ/year. the beneficiaries were fully reliant on the recommendations of these audits. the energy auditor usually recommended a very costly investment option, because it promised higher energy savings than the cheaper options. no cost-effective option was proposed. 
42. v Českej republike boli energetické audity povinné v súvislosti s budovami verejnej správy so spotrebou energie vyššou ako 1500 GJ/rok. príjemcovia sa plne spoliehali na odporúčania vyplývajúce z týchto auditov. audítor vykonávajúci energetický audit spravidla odporúčal veľmi nákladnú investičnú možnosť, pretože sa predpokladalo, že prinesie vyššie úspory energie ako lacnejšie možnosti.
43. in italy, projects were not preceded by an energy audit. the project beneficiary was not required to monitor energy consumption before the project and after its completion. 
43. v taliansku sa pred začatím projektu nevykonal žiaden energetický audit. príjemca projektu nebol povinný monitorovať spotrebu energie pred vykonaním projektu a ani po jeho dokončení.
44. in Lithuania, the energy audits were not sufficiently detailed with regard to measurement data for buildings before renovation. therefore, it was not possible to verify the actual benefits of projects28. similar problems were noticed in the monitoring report on the implementation of the residential building modernisation programme29. 
44. v Litve neboli energetické audity dostatočne podrobné, pokiaľ ide o údaje meraní týkajúce sa budov pred renováciou. preto nebolo možné overiť skutočné prínosy projektov28. podobné problémy sa uvádzajú v monitorovacej správe o vykonávaní programu renovácie bytových budov29.
Moreover, no baseline assessment of energy performance before project implementation was required. 
Navyše pred realizáciou projektu nebolo potrebné základné posúdenie energetickej hospodárnosti.
Energy audits had only been performed for two out of eight audited projects before the projects started and the remaining six were energy audited after the start of the refurbishment works. 
Energetické audity pred začatím projektu sa vykonali len v prípade dvoch z ôsmich kontrolovaných projektov a v súvislosti s ostanými šiestimi sa vykonal energetický audit po začatí renovácie.
27 sEc(2009) 889 final, p. 
27 sEC(2009) 889 final, s.
36 and 59. 
36 a 59.
28 this is not required under the methodology for energy audits and audits of energy resources and cold water use in public buildings approved by the Minister of Economy order no 4-184 of 29 april 2008. 
28 to nie je potrebné podľa metodiky pre energetické audity a audity zdrojov energie a používania studenej vody v budovách verejnej správy, schválenej nariadením ministerstva hospodárstva č. 4 – 184 z 29. apríla 2008.
29 Monitoring of the programme for refurbishment of Multi-apartment residential Buildings. public institution ‘Kompetencijų centras’, ordered by Huda, 2009. 
29 Monitorovanie programu modernizácie bytových budov. Inštitúcia verejnej správy „kompetencijų centras“, zadal Huda, 2009.
21 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
21 Osobitná správa č 21/2012 – Nákladová efektívnosť investícií do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti
22 projEcts producEd physIcal outputs, but at a hIGh cost In rElatIon to thE EnErGy potEntIally saVEd 45. all audited projects produced their physical outputs (e.g. windows and doors replaced, walls and roof insulated) to an appropriate standard and in the planned quantity. all the audited projects produced benefits such as building maintenance and increased comfort (e.g. reduction of noise, water/wind infiltrations) or better observance of current legal requirements in terms of safety (e.g. exit doors). 
22 Výsledkom projektoV bolI hmotné Výstupy, no náklady Vo VZťahu k potencIálnej Úspore enerGIe bolI Vysoké 45. výsledkami všetkých kontrolovaných projektov boli ich hmotné výstupy (napr. vymenené okná a dvere, tepelne izolované steny a strecha) v primeranom štandarde a plánovanej kvalite. všetky kontrolované projekty mali prínos, ako napríklad údržba budov a väčšie pohodlie (napr. zníženie hluku, infiltrácia vody/vzduchu) alebo dôslednejšie dodržiavanie súčasných právnych požiadaviek v oblasti bezpečnosti (napr. únikové východy).
46. for 18 out of 24 audited projects the managing authorities could not state how far the projects had achieved their objectives in terms of energy savings, because the energy savings had not been reliably measured. in the operational programmes audited in italy and Lithuania, the resulting energy saving was only estimated by the managing authority or beneficiary. only in the czech republic were the measurements carried out by qualified energy auditors. the definitive results of the projects in the czech republic and Lithuania should be evaluated three years after project completion. 
46. v prípade 18 z 24 kontrolovaných projektov riadiace orgány nemohli uviesť, do akej miery projekty splnili svoje ciele v oblasti úspor energie, pretože sa nevykonali spoľahlivé merania úspor energie. v rámci operačných programov kontrolovaných v taliansku a Litve vykonal riadiaci orgán alebo príjemca iba odhad výsledných úspor energie. Len v Českej republike vykonali merania kvalifikovaní audítori vykonávajúci energetický audit. konečné výsledky projektov v Českej republike a Litve by sa mali posúdiť tri roky od skončenia projektu.
However, at the time of the audit, the monitoring system was not yet operational. 
Monitorovací systém však v čase auditu ešte nebol funkčný.
47. according to the energy auditors’ preliminary reports, all but one of the audited projects in the czech republic achieved their objectives of energy consumption reduction30 with the actual energy savings even exceeding those planned. 
47. podľa predbežných správ audítorov vykonávajúcich energetický audit všetky kontrolované projekty v Českej republike okrem jedného dosiahli svoje ciele zníženia spotreby energie30, pričom skutočné úspory energie boli vyššie ako sa plánovalo. všetky kontrolované projekty však boli nákladné, doba návratnosti investícií prevyšovala životnosť jednotlivých stavebných prvkov alebo budov. doba návratnosti v súvislosti s kontrolovanými projektmi bola v rozmedzí od 27 do 148 rokov, s priemerom 52 rokov.
48. in Basilicata (italy), it was not possible to assess the benefits of the audited projects in a reliable way. no energy audits had been carried out and no energy consumption data were collected before and after the projects. saving 1 GJ was planned to cost 252 euro on average in the six audited projects. for five out of six projects, the beneficiaries provided the auditors with some energy consumption data which indicated that the projects might result in an average payback period of approximately 50 years. 
48. v rámci op Basilicata (taliansko) nebolo možné spoľahlivo posúdiť prínos kontrolovaných projektov. Nevykonali sa energetické audity a pred začatím projektov ani po ich skončení sa nezbierali údaje o spotrebe energie. plánované priemerné náklady na úsporu 1 GJ v šiestich kontrolovaných projektoch mali byť 252 Eur. v prípade piatich zo šiestich projektov príjemcovia poskytli audítorom niekoľko údajov o spotrebe energie, z ktorých vyplýva, že priemerná doba návratnosti projektov by mohla byť približne 50 rokov.
Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 49. under the Energy iop (italy), only one project had been finalised by the end of 201131. in the project application, the benefits were estimated at 1 million euro/year, which would have resulted in a simple payback period of 10 years. it is estimated that, after completion, the project will only generate energy savings of around 500 000 euro/year (the beneficiary had made a calculation error in the project application), which gives a simple payback period of 19 years. 
Osobitná správa č 21/2012 – Nákladová efektívnosť investícií do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti 49. v rámci Mop Energia (taliansko) sa do konca roka 2011 dokončil len jeden projekt 31. v prihláške projektu sa výnosy odhadovali na 1 mil. Eur ročne, a na základe toho by bola jednoduchá doba návratnosti desať rokov. odhaduje sa, že prostredníctvom projektu sa po jeho dokončení dosiahnu úspory približne 500 000 Eur ročne (príjemca urobil v prihláške projektu chybu vo výpočte), a z toho vyplýva jednoduchá doba návratnosti 19 rokov.
50. in Lithuania (promotion of cohesion op), actual investment costs in the audited projects were between 56 and 488 euro per m2 of heated area, i.e. several times higher than the 31,85 euro per m2 forecast in the national Energy Efficiency action plan for 2006–10. five of the eight audited projects claimed to have achieved their planned energy savings, but these were not reliably measured32. in three cases the results had not been measured yet33. for the audited projects, the planned simple payback period varied from 8 to 156 years, with an average of 58 years (see Annex II for the results of all audited projects). 
50. v Litve (op podpora súdržnosti) boli skutočné investičné náklady kontrolovaných projektov v rozmedzí od 56 do 488 Eur/m2 vykurovanej plochy, t. j. niekoľkokrát vyššie ako 31,85 Eur/m2, ako sa uvádza v prognóze v národnom akčnom pláne energetickej účinnosti na obdobie rokov 2006 – 2010. v prípade piatich z ôsmich kontrolovaných projektov sa tvrdilo, že dosiahli plánované úspory energie32, tieto úspory však neboli spoľahlivo zmerané. v troch prípadoch sa výsledky ešte nemerali33. plánovaná jednoduchá doba návratnosti kontrolovaných projektov bola v rozmedzí od 8 do 156 rokov, s priemerom 58 rokov (výsledky všetkých kontrolovaných projektov sú uvedené v prílohe II).
31 project cardarelli Hospital, naples. 
31 projekt pre Cardarelliho nemocnicu, Neapol.
32 projects palanga, Gargzdai, Garliava, alytus, and Vilnius university clinics. 
32 projekty pre univerzitné kliniky v mestách palanga, Gargzdai, Garliava, alytus a vilnius.
33 projects Klaipeda, Kaunas oncology and Vilnius Mykolas Marcinkevicius. 
33 projektyklaipeda, onkológia v kaunase a vilnius Mykolas Marcinkevicius.
23 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
23 Osobitná správa č 21/2012 – Nákladová efektívnosť investícií do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti
52. the audited energy efficiency projects in public buildings were not cost-effective. (a) although all the audited projects produced the planned physical output, such as replaced windows and doors or insulated walls and roofs, the cost in relation to the potential energy savings was high. a more important consideration than energy efficiency was the need for refurbishment of public buildings. 
52. kontrolované projekty energetickej účinnosti budov verejnej správy neboli nákladovo efektívne: a) hoci všetky kontrolované projekty dosiahli plánované hmotné výstupy, napríklad výmenu okien a dverí alebo tepelnú izoláciu stien a striech, náklady boli v pomere k potenciálnym úsporám energie vysoké. dôležitejším kritériom než energetická účinnosť bola potreba renovácie budov verejnej správy. aj keď boli kontrolované projekty zamerané na úsporu energie a zvýšenie pohodlia, výsledný pomer medzi úsporou energie a súvisiacimi investičnými nákladmi nebol dobrý. plánovaná doba návratnosti investícií bola v priemere zhruba 50 rokov, čo je veľmi dlho, pokiaľ sa berie do úvahy životnosť renovovaných prvkov, a dokonca celých budov (pozri body 18 až 22, 23 až 28, 36 až 40, 45 až 50); b) energetické audity buď neboli povinné (taliansko, Litva), alebo, ak boli povinné (Česká republika), investičné možnosti odporučené na základe energetického auditu boli príliš nákladné. pri 18 z 24 kontrolovaných projektov nebolo možné overiť skutočné úspory energie, pretože neboli spoľahlivo merané (pozri body 41 až 44).
Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 25 rEcommEndatIons the Commission should take the necessary initiatives, including making further proposals on the regulations in order to make the Cohesion Policy funding for energy efficiency measures in the next programming period subject to: (1) the establishment of a proper needs assessment at a programme level. 
Osobitná správa č 21/2012 – Nákladová efektívnosť investícií do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti 25 odporÚčanIa Komisia by mala prijať potrebné iniciatívy, vrátane predloženie ďalších návrhov nariadení v nasledujúcom programovom období, aby sa zabezpečilo, že pri financovaní opatrení energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti v nadchádzajúcom programovom období bude povinné: 1) vypracovať riadne posúdenie potrieb na úrovni programu. v rámci neho by sa mala posúdiť spotreba energie koncovými odberateľmi vo všetkých odvetviach, určiť potenciál úspor energie hospodárstva a stanoviť ciele a primerané metódy na vyhodnotenie výsledkov energetického plánu. pre každé odvetvie by sa tiež mali určiť nákladovo efektívne riešenia; 2) vykonávať pravidelné monitorovanie a používať porovnateľné ukazovatele výkonnosti. v súvislosti s každým operačným programom zameraným na projekty energetickej účinnosti by sa mal pravidelne monitorovať vývoj nákladov na jednotku usporenej energie a plánovaná a v rámci operačného programu dosiahnutá doba návratnosti. takisto je potrebné, aby získané údaje mali prijateľnú kvalitu, pokiaľ ide o relevantnosť, porovnateľnosť a spoľahlivosť. vnútroštátne orgány by mali zbierať údaje o úsporách energie, ktoré sa dosiahli prostredníctvom opatrení podporovaných z fondov politiky súdržnosti a Komisia by mala tieto údaje zhrnúť. mal by sa určiť prínos fondov politiky súdržnosti k dosiahnutiu cieľa úspor vo výške 20 % primárnej spotreby energie Eú do roku 2020; 3) uplatňovať transparentné kritériá výberu projektov a používať štandardné investičné náklady na jednotku usporenej energie (pomocou jednotnej metodiky a jednotky merania).
(3) the use of transparent project selection criteria and standard investment costs per unit of energy to be saved (using a unified measurement unit and methodology). the Commission should set a maximum acceptable simple payback period on the basis of the usual depreciation periods for the energy efficiency investments. this could be supported by the introduction of cost-optimal levels of reference buildings in the member States complying with directive 2010/31/Eu on the energy performance of buildings. 
Komisia by mala stanoviť maximálnu prijateľnú jednoduchú dobu návratnosti na základe bežnej lehoty odpisovania investícií do energetickej účinnosti. to je možné podporiť zavedením nákladovo optimálnych úrovní referenčných budov v členských štátoch, ktoré dodržiavajú smernicu 2010/31/Eú o energetickej hospodárnosti budov.
Energy audits should be used as the primary selection requirement for energy efficiency projects where the reference cost-optimal levels for buildings have not been yet laid down at the national level. this report was adopted by chamber ii, headed by Mr Harald noacK, Member of the court of auditors, in Luxembourg at its meeting of 14 november 2012. 
Energetické audity by sa mali uplatňovať ako prvá požiadavka výberu projektov energetickej účinnosti v prípade, keď sa na vnútroštátnej úrovni nestanovili referenčné nákladovo optimálne úrovne pre budovy. túto správu prijala komora II, ktorej predsedá Harald NoaCk, člen dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 14. novembra 2012.
For the Court of Auditors Vítor Manuel da siLVa caLdEira president Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
Za Dvor audítorov vítor Manuel da sILva CaLdEIra predseda Osobitná správa č 21/2012 – Nákladová efektívnosť investícií do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti
1 allocations from 2004. 
1 pridelené finančné prostriedky z roku 2004.
2 allocations from 2007. 
2 pridelené finančné prostriedky z roku 2007.
Source: dG regional policy database sf 2000–06, sfc2007, 2011 annual implementation report for selected projects. Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
Zdroj: databáza Gr pre regionálnu politiku ŠF 2000 – 2006, sFC 2007, výročná správa o vykonávaní za rok 2011 pri vybraných projektoch. Osobitná správa č 21/2012 – Nákladová efektívnosť investícií do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti
Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 28 Project Purpose Status on energy savings after one year Payback period planned (in years) Payback period actual/estimated (in years) Gargždai Viliaus Gaigalaitis elderly people care home renovation Not reliably measured 49 36 Klaipėda Klaipėda Tourism School renovation NA 156 NA Garliava Increase in the efficiency of energy consumption in Kaunas County Hospital in Garliava Not reliably measured 57 31 Kaunas Renovation of the Kaunas Medical University’ the Oncology Centre NA 8 NA Vilnius Partial renovation of Mykolas Marcinkevičius Hospital and engineering systems, improving their energy characteristics Not reliably measured 63 21 Alytus Increase in EE of Alytus Vocational Training Centre Not reliably measured 26 23 Vilnius Roof insulation and renovation of heating and ventilation systems of Vilnius University Hospital Santariškių Clinic Operative Unit NA 66 NA Average 51 Source: Energy audits and projects’ actual outputs, calculation by auditors based on data from Eas, evaluation period between 25 and 50 years. 
Osobitná správa č 21/2012 – Nákladová efektívnosť investícií do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti 28 Projekt Účel Situácia v oblasti úspor energie po jednom roku Plánovaná doba návratnosti (v rokoch) Skutočná/ odhadovaná doba návratnosti (v rokoch) Gargždai Renovácia zariadenia starostlivosti o starších ľudí Viliau-sa Gaigalaitisa Nebolo spoľahlivo zmerané 49 36 Klaipėda Renovácia školy cestovného ruchu v Klaipėde Nie je k dispozícii 156 Nie je k dispozícii Garliava Zvýšenie energetickej účinnosti v nemocnici v Garliave v okrese Kaunas Nebolo spoľahlivo zmerané 57 31 Kaunas Renovácia onkologického centra lekárskej univerzity v Kaunase Nie je k dispozícii 8 Nie je k dispozícii Vilnius Čiastočná renovácia nemocnice Mykolasa Marcinkevičiusa a technických systémov, zlepšenie ich energetických vlastností Nebolo spoľahlivo zmerané 63 21 Alytus Zvýšenie energetickej účinnosti v stredisku odborného vzdelávania v Alytuse Nebolo spoľahlivo zmerané 26 23 Vilnius Tepelná izolácia strechy a renovácia systémov vykurovania a ventilácie operačného oddelenia na klinike Santariškių univerzitnej nemocnice vo Vilniuse Nie je k dispozícii 66 Nie je k dispozícii Priemer 51 Zdroj: Energetické audity a skutočné výstupy projektov, výpočty audítorov vychádzajúce z údajov z energetických auditov, hodnotené obdobie od 25 do 50 rokov.
29 REPly of thE CommISSIoN EXECuTIvE SuMMARy II. the commission notes that the scope of the audited projects covers public building projects only. Iv. (a) there might be a potential conflict between the results of a ‘needs assessment’ and a ‘cost-effectiveness’ approach. in fact, the assessment of needs might lead to a different prioritisation compared to a prioritisation on the basis of cost-effectiveness. 
29 OdpOvEdE KOmISIE zhrnutie ii. komisia poznamenáva, že do rozsahu kontrolovaných projektov patria iba projekty verejných budov. iv. a) Medzi výsledkami prístupu posúdenia potrieb a efektívnosti nákladov môže byť rozpor. posúdenie potrieb môže v skutočnosti viesť k inej prioritizácii v porovnaní s prioritizáciou na základe efektívnosti nákladov. iv. a) prvá zarážka politika energetickej účinnosti zaznamenala v posledných rokoch dynamický rozvoj. v čase navrhovania, rokovaní a schvaľovania programov na programové obdobie rokov 2007 – 2013 to tak ešte nebolo. až odvtedy komisia v plnej miere rozvíja svoju politiku energetickej účinnosti. predtým než začala komisia plne rozvíjať svoju politiku energetickej účinnosti, boli prerokované štyri kontrolované programy. všetky operačné programy financované z prostriedkov politiky súdržnosti musia vyhovovať cieľom politiky, akými sú posilnenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti a podpora harmonického rozvoja, ktoré sú dosiahnuteľné znížením rozdielov medzi úrovňami vývoja regiónov a podporou rozvoja v najmenej zvýhodnených regiónoch. politika súdržnosti je integrovaná politika. v prípade investícií do verejných budov je dôležité zaujať integrovaný prístup a nevykonávať zlepšenia len v oblasti energetickej účinnosti. skôr ich treba považovať za súčasť všeobecnej renovácie, ktorej výsledkom je celkové zlepšenie stavu konkrétnej budovy. pre všetky operačné programy financované z prostriedkov politiky súdržnosti vo všeobecnosti platí, že obsahujú „analýzu situácie oprávnenej oblasti alebo sektora v zmysle silných a slabých stránok a zvolenú stratégiu riešenia“. v tejto súvislosti môže byť posúdenie potrieb užitočné.
Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 30 all 2000–06 and 2007–13 programmes had been negotiated and approved before the first national Energy Efficiency action plans (nEEaps) were due (i.e. June 2007). nEEaps are not designed as an investment strategy for the use of cohesion policy funds for energy efficiency-related allocations. 
Osobitná správa č 21/2012 – Nákladová efektívnosť investícií do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti 30 všetky programy na obdobie rokov 2000 – 2006 a 2007 – 2013 boli prerokované a schválené pred dátumom účinnosti prvých národných akčných plánov energetickej účinnosti (NEEap) (t. j. jún 2007). plány NEEap nemajú predstavovať investičnú stratégiu na využívanie finančných prostriedkov politiky súdržnosti na dosahovanie energetickej účinnosti. iv. a) druhá zarážka Energetická účinnosť je jedným z mnohých cieľov programov politiky súdržnosti. politika súdržnosti je integrovaná politika. v prípade investícií do verejných budov je dôležité zaujať integrovaný prístup a nevykonávať zlepšenia len v oblasti energetickej účinnosti. skôr ich treba považovať za súčasť všeobecnej renovácie, ktorej výsledkom je celkové zlepšenie stavu konkrétnej budovy.
While the market could provide financing for the cost-effective part of the energy efficiency investment, the cohesion policy co-financing element could be used to support the part of the investment going beyond that level, thus ensuring higher energy savings and avoiding additional works in the future, which would potentially make the total investment cost even higher. 
Zatiaľ čo trh môže poskytovať financovanie nákladovo efektívnej časti investícií do energetickej účinnosti, prvok spolufinancovania v rámci politiky súdržnosti možno využiť na podporu tej časti investícií, ktoré túto úroveň presahujú, čím sa zabezpečia vyššie energetické úspory a zabráni sa dodatočným prácam v budúcnosti, ktoré by celkové náklady na investície ešte viac navýšili.