natgillin/translations-raw huggingface dataset:
From left to right: Z. Kalaydzhieva, M. Stefanov, E. Rauch, I. Ivanova, T. Murphy, L. De La Fuente Layos and P. Borsos. 
Zľava doprava: Z. Kalaydzhieva, M. Stefanov, E. Rauch, I. Ivanova, T. Murphy, L. De La Fuente Layos, P. Borsos.
Contents 03 Paragraph Glossary Executive summary Introduction EU efforts to tackle youth unemployment The EU’s role in youth employment policy Youth action teams European Social Fund: situation prior to the 2012/2013 redirection exercise Results of the youth action teams initiative as reported by the Commission Audit scope and approach Observations Assessment of the effectiveness of the Commission’s advisory role Available ESF performance and financial information limited the effectiveness of the Commission’s advisory role to youth action teams The Commission’s preparatory activities resulted in generic ‘country fiches’ Outcome of the youth action teams initiative Youth action teams meetings provided proposals for ESF reprogramming and reallocation in general terms Youth action teams led to reprogramming and/or reallocation of ESF funds but providing an overall figure is difficult The Commission’s assessment of the ESF OP amendments proposed by the Member States focused mainly on budgetary aspects Youth action plans prepared with different levels of detail and limited reference to youth action teams in the national reform programmes I–VI 1–18 1–4 5–7 8–9 10–15 16–18 19–22 23–77 23–44 25–37 38–44 45–67 46–50 51–57 58–61 62–67 
Obsah 03 Bod Glosár Zhrnutie Úvod Snahy EÚ o riešenie nezamestnanosti mladých ľudí Úloha EÚ v politike zamestnanosti mladých ľudí Akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí Európsky sociálny fond: situácia pred opatreniami na presmerovanie v rokoch 2012/2013 Výsledky iniciatívy Akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí (ATZM), ako uvádza Komisia Rozsah auditu a audítorský prístup Poznámky Posúdenie efektívnosti podpornej úlohy Komisie Informácie o výkone a finančnej situácii ESF obmedzili účinnosť poradnej úlohy Komisie pre akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí Výsledkom prípravných činností Komisie boli všeobecné prehľady o jednotlivých krajinách Výstupy iniciatívy Akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí Stretnutia akčných tímov predložili návrhy na zmenu plánovania a prerozdelenie ESF ATZM viedli k zmene plánovania a/alebo prerozdeleniu ESF, avšak je veľmi zložité poskytnúť informáciu o celkovej sume Posúdenie Komisie týkajúce sa zmien operačného programu ESF, ktoré navrhli členské štáty, sa zameralo najmä na aspekty rozpočtu Akčné plány pre mladých sú pripravené na rôznych úrovniach podrobnosti a s obmedzenými odkazmi na akčné tímy v rámci národných programov reforiem I–VI 1–18 1–4 5–7 8–9 10–15 16–18 19–22 23–77 23–44 25–37 38–44 45–67 46–50 51–57 58–61 62–67
Contents 04 68–77 69–72 73–77 78–86 The Commission’s monitoring and reporting on the results of the youth action teams initiative The Commission’s follow‐up of the results of the youth action teams initiative was on the basis of the existing ESF monitoring arrangements Shortcomings in the Commission’s reporting on results of the youth action teams initiative Conclusions and recommendations Reply of the Commission 
Obsah 04 68 – 77 69 – 72 73 – 77 78 – 86 Komisia monitoruje a podáva správy o výsledkoch iniciatívy Akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí Ďalší postup Komisie nadväzujúci na výsledky iniciatívy Akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí sa realizoval na základe dohôd o monitorovaní ESF Nedostatky Komisie pri podávaní správ o výsledkoch iniciatívy Akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí Závery a odporúčania Odpovede Komisie
European employment strategy: The European employment strategy was introduced in 1992 by the Treaty of the European Union and since then has been the cornerstone of the EU’s employment policy. 
Glosár 05 Európska stratégia zamestnanosti: Zmluva o Európskej únii zaviedla európsku stratégiu zamestnanosti v roku 1992 a odvtedy je základným kameňom politiky EÚ v oblasti zamestnanosti.
Its main aim is the creation of more and better jobs throughout the EU. 
Jej hlavným cieľom je zvyšovanie počtu a kvality pracovných miest v EÚ.
It now constitutes part of the Europe 2020 strategy and it is implemented through the European Semester. 
Teraz je súčasťou stratégie Európa 2020 a vykonáva sa prostredníctvom európskeho semestra.
European Semester: The European Semester is the first phase of the EU’s annual cycle of economic policy guidance and surveillance. 
Európsky semester: Európsky semester je prvou fázou ročného cyklu koordinácie a monitorovania hospodárskej politiky EÚ.
Each European Semester, the European Commission analyses the fiscal and structural reform policies of every Member State, provides recommendations and monitors their implementation. 
V rámci každého európskeho semestra Komisia analyzuje reformu fiškálnej a štrukturálnej politiky každého členského štátu, predkladá odporúčania a kontroluje ich plnenie.
In the second phase of the annual cycle, known as the National Semester, Member States implement the policies they have agreed. 
V druhej fáze ročného cyklu, známej ako národný semester, členské štáty vykonávajú politiky, ktoré prijali.
European Social Fund: The European Social Fund (ESF) aims at strengthening economic and social cohesion within the European Union by improving employment and job opportunities (mainly through training measures), encouraging a high level of employment and the creation of more and better jobs. 
Európsky sociálny fond: Cieľom Európskeho sociálneho fondu (ESF) je posilniť hospodársku a sociálnu súdržnosť v Európskej únii prostredníctvom zlepšovania možností zamestnania a pracovných príležitostí (najmä prostredníctvom činností spojených s odbornou prípravou), podpory vysokej úrovne zamestnanosti a zvyšovania počtu a kvality pracovných miest.
Intervention: Any action or operation, carried out by public authorities or other organisations, regardless of its nature (policy, programme, measure or project). 
Intervenčné opatrenie: Akákoľvek činnosť alebo operácia, ktorú vykonali verejné orgány alebo iné organizácie, bez ohľadu na jej povahu (politika, program, opatrenie alebo projekt).
Means of intervention employed are grants, loans, subsidised interest rates, guarantees, participation in equity and risk capital schemes or other forms of financing. 
Prostriedky použité na intervenčné opatrenia sú granty, úvery, dotované úrokové sadzby, záruky, účasť na kapitále a systéme rizikového kapitálu alebo iné formy financovania.
National reform programme: This is an annual document which is prepared and submitted by each Member State presenting the country’s policies and measures to sustain growth and jobs and to reach the Europe 2020 strategy targets. 
Národný program reforiem: Je výročný dokument, ktorý vypracúvajú a predkladajú členské štáty, v ktorom predstavujú národné politiky a opatrenia s cieľom podporiť rast a zamestnanosť a dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020.
The national reform programme is presented in parallel with its stability/convergence programme, which sets out the country’s budgetary plans for the coming 3 or 4 years. 
Národný program reforiem sa predkladá súbežne s jeho programom stability/konvergenčným programom, v ktorom sú stanovené rozpočtové plány krajiny na najbližšie tri alebo štyri roky.
An OP is prepared by the Member State and has to be approved by the Commission before any payments from the EU budget can be made. 
OP vypracúva členský štát a Komisia ho musí schváliť pred uhradením akýchkoľvek platieb z rozpočtu EÚ.
OPs can only be modified during the period covered if both parties agree. 
OP sa môžu meniť len v priebehu príslušného obdobia, ak s tým súhlasia obidve strany.
Priority axis: One of the priorities of the strategy in an operational programme comprising a group of operations which are related and have specific measurable goals. 
Prioritná os: Jedna z priorít stratégie v operačnom programe, ktorá sa skladá zo skupiny navzájom súvisiacich operácií s konkrétnymi, merateľnými cieľmi.
Glossary 06 Programme period: The multiannual framework within which Structural Funds and Cohesion Fund expenditure is planned and implemented. 
Programové obdobie: Viacročný rámec, v rámci ktorého sa plánujú a vynakladajú výdavky zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu.
‘Youth guarantee’: The ‘Youth guarantee’, adopted by the Council recommendation of 22 April 2013 on establishing a ‘Youth guarantee’, should ensure that all young people under the age of 25 receive a good quality offer of employment, continued education, an apprenticeship or a traineeship within 4 months of leaving formal education or becoming unemployed. 
Záruka pre mladých ľudí: Záruka pre mladých ľudí, prijatá odporúčaním Rady z 22. apríla 2013 o zriadení záruky pre mladých ľudí, by mala zaručovať všetkým mladým ľuďom do 25 rokov kvalitnú ponuku práce, ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáže do štyroch mesiacov po odchode zo školy alebo strate zamestnania.
The ‘Youth guarantee’ is a crucial structural reform, making institutions work better together to provide concrete results for young people. 
Záruka pre mladých ľudí je kľúčovou štrukturálnou reformou, ktorá zabezpečuje, aby inštitúcie lepšie spolupracovali a tak priniesli konkrétne výsledky pre mladých ľudí.
1 Article 59 of Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 of the European Parliament and of the Council of 25 October 2012 on the financial rules applicable to the general budget of the Union and repealing Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 (OJ L 298, 26.10.2012, p. 
966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č.
Executive 07 summary IYouth unemployment is not a new phenomenon as most Member States have faced structural problems in integrating young people in the labour market for many years, and the youth unemployment rates are generally higher than the ones for other age cat‐ egories. 
Zhrnutie 07 INezamestnanosť mladých ľudí nie je nový fenomén, keďže väčšina členských štátov čelí štrukturálnym problémom pri začleňovaní mladých ľudí na trh práce už mnoho rokov a miera nezamestnanosti mladých ľudí je vo všeobecnosti vyššia než v ostatných veko­ vých kategóriách.
The financial and debt crisis exacerbated the longstanding problem of the EU’s youth (aged 15‐24) unemployment rate. 
Finančná a dlhová kríza zhoršila dlhodobý problém miery nezamestnanosti mladých ľudí v EÚ (vo veku od 15 do 24 rokov).
It increased from above 15 % in 2008 to unprecedentedly high levels of more than 23 % in 2013 and has reduced in 2014 to just above 22 %. 
Miera nezamest­ nanosti vzrástla z viac než 15 % v roku 2008 na bezpre­ cedentne vysokú úroveň v roku 2013 na viac než 23 % a v roku 2014 sa znížila na úroveň mierne prevyšujúcu 22 %.
II In December 2011, the Commission presented its ‘Youth opportunities initiative’, setting out measures to address youth unemployment. 
II V decembri 2011 Komisia predstavila iniciatívu Prí­ ležitosti pre mladých, ktorou zaviedla opatrenia na riešenie nezamestnanosti mladých ľudí.
This built on its ‘Youth on the move’ flagship initiative and on the experience of actions funded through the European Social Fund (ESF). 
Nadväzuje na hlavnú iniciatívu Mládež v pohybe a na skúsenosti s aktivitami financovanými z Európskeho sociálneho fondu (ESF).
At the informal European Coun‐ cil meeting of 30 January 2012, as part of its ‘Youth opportunities initiative’, the Commission proposed to Member States to develop and implement compre‐ hensive initiatives for youth employment, education and skills and introduce youth action plans within their national reform programmes. 
Na neformálnom zasadnutí Európskej rady 30. januára 2012 ako súčasť iniciatívy Príležitosti pre mladých Komisia vyzvala členské štáty, aby vytvo­ rili a zaviedli komplexné iniciatívy v oblasti zamestna­ nosti, vzdelávania a zručností mladých a aby vo svojich národných programoch reforiem zaviedli akčné plány pre mladých.
III It also proposed to set up youth action teams (YATs) bringing together national and Commission experts. 
III Taktiež navrhla zriadenie akčných tímov pre zamest­ nanosť mladých (ATZM), ktoré spoja národných odborníkov a odborníkov z Komisie.
These action teams should help the eight Member States with the highest levels of youth unemploy‐ ment2 to make the best use of EU structural funding by directing unallocated funds from the 2007–2013 programme period to projects that supported job opportunities for young people and facilitated access to funding by small businesses. 
Tieto akčné tímy by mali pomôcť ôsmim členským štátom s najvyššou mierou nezamestnanosti mladých ľudí2, aby čo naj­ lepšie využili štrukturálne fondy EÚ prostredníctvom nasmerovania nepridelených finančných prostriedkov z programového obdobia 2007 – 2013 na projekty, ktoré podporovali pracovné príležitosti pre mladých ľudí a uľahčili prístup k financovaniu malých podnikov.
2 Ireland, Greece, Spain, Italy, Latvia, Lithuania, Portugal and Slovakia. 
2 Írsko, Grécko, Španielsko, Taliansko, Lotyšsko, Litva, Portugalsko a Slovensko.
Executive summary 08 IV The Court assessed whether the redirection (i.e. repro‐ gramming and reallocation) of ESF funding benefited from proposals developed in 2012 by the youth action teams on how to achieve faster and more effective results for young unemployed people through ESF spending. 
Zhrnutie 08 IV Dvor audítorov posudzoval, či sa pri presmerovaní (t. j. preprogramovaní a prerozdelení) prostriedkov ESF využili návrhy vypracované akčnými tímami v roku 2012 na tému, ako dosiahnuť rýchlejšie a účinnejšie výsledky pre mladých nezamestnaných prostredníc­ tvom výdavkov ESF.
The YATs initiative covered almost 10 bil‐ lion euro of ESF funding still available for reprogram‐ ming in the eight Member States concerned. 
Iniciatíva ATZM zahŕňala takmer 10 mld. EUR z prostriedkov ESF, ktoré sú stále k dis­ pozícii na zmenu plánovania v príslušných ôsmich členských štátoch.
VWe concluded that youth action teams set up for the eight Member States made limited specific proposals on how to achieve faster and more effective results for young unemployed people. 
V Dospeli sme k záveru, že akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí, ktoré boli vytvorené pre osem členských štátov, podali konkrétne návrhy, ako dosiahnuť rýchlej­ šie a efektívnejšie výsledky pre mladých nezamestna­ ných len v obmedzenej miere.
The effectiveness of the advisory role of the Commission to the Member States in relation to the YATs was limited by the level and quality of information available to it on how exist‐ ing ESF or national measures for young unemployed people work on the ground. 
Účinnosť úlohy Komisie ako poradcu pre členské štáty v súvislosti s AKZM bola obmedzená úrovňou a kvalitou informácií, ktoré mala k dispozícii o tom, ako existujúce ESF alebo vnút­ roštátne opatrenia pre nezamestnaných mladých ľudí fungujú v každodennej praxi.
While the YATs exercise led to the reprogramming and reallocation of ESF funds (according to data provided by the Commis‐ sion totalling around 1.9 billion euro by June 2013), the assessment of the Commission on OP amend‐ ments focused mainly on budgetary aspects rather than on the best use of ESF funds. 
Zatiaľ čo aktivity ATZM viedli k zmene plánovania a prerozdeleniu prostried­ kov ESF (na základe údajov, ktoré poskytla Komisia, bola celková suma približne vo výške 1,9 mld. EUR do júna 2013), posúdenie Komisie k pozmeňujúcim návrhom OP sa zameralo skôr na rozpočtové aspekty než na čo najlepšie využitie prostriedkov ESF.
Finally, there were shortcomings in how the Commission monitored and reported on the results of the YATs initiative until 2014. 
Napokon sa zistili nedostatky v spôsobe, ako Komisia monitoro­ vala iniciatívu ATZM a predkladala správy o jej výsled­ koch do roku 2014.
VI The Court recommends that the Commission should: — for future initiatives of this kind, take due account of the possibilities and constraints given by the political and legal context, its specific knowledge of and expertise in the area (based on the imple‐ mentation of EU and nationally funded measures) and the availability of the required administrative and financial resources at EU and Member State level; — for the 2014‐2020 programme period: (a) ensure that future reprogramming requests from Member States are triggered by an expectation of achieving better results rather than mainly resolv‐ ing difficulties in absorbing EU funds; (b) approve the Member States’ requests for OP amendments only if the additional results to be obtained through the proposed budgetary trans‐ fers can reasonably be achieved; (c) require Member States to report in sufficient detail both extraordinary transfers within operational programmes and changes within priorities in their annual implementation reports and present the results achieved; (d) participate actively in OP monitoring committees and encourage Member States to take the appro‐ priate steps where it is clear from its assessment of the annual implementation reports that the targets will not be met; — ensure that minimum plausibility and reliabil‐ ity checks are systematically carried out when using data provided by Member States in its communications. 
VI Dvor audítorov odporúča Komisii, aby: – pre ďalšie iniciatívy tohto druhu náležite zohľad­ nila možnosti a obmedzenia, ktoré vyplývajú z politického a právneho kontextu, svoje znalosti a expertízu danej oblasti (na základe vykonávania opatrení financovaných EÚ a členskými štátmi) a dostupnosť požadovaných administratívnych a finančných zdrojov na úrovni EÚ a členských štátov, – na programové obdobie 2014 – 2020: a) zabezpečila, aby budúce žiadosti členských štátov o preprogramovanie boli iniciované tým, že sa očakáva dosiahnutie lepších výsledkov, a nie tým, že je potrebné riešiť problémy s čerpaním fondov EÚ; b) schvaľovala žiadosti členských štátov o zmeny v operačných programoch iba v prípade, ak doda­ točné výsledky získané prostredníctvom navrho­ vaných rozpočtových prevodov možno v primera­ nej miere dosiahnuť; c) žiadala od členských štátov, aby predkladali dostatočne podrobné správy o mimoriadnych prevodoch v rámci operačných programov a tiež o zmenách v rámci priorít vo svojich výročných správach o vykonávaní a aby prezentovali dosiah­ nuté výsledky; d) aktívne sa zapojila do monitorovacích výborov OP a povzbudzovala členské štáty, aby prijali príslušné opatrenia, ak je z posúdení výročných správ o vy­ konávaní zrejmé, že ciele nebudú splnené, – zabezpečila, aby sa v prípadoch použitia informá­ cií, ktoré poskytli členské štáty vo svojej komu­ nikácii, systematicky zabezpečovala minimálna miera vierohodnosti a kontroly spoľahlivosti.
Introduction 09 EU efforts to tackle youth unemployment 01 Youth unemployment is not a new phenomenon as most Member States have faced structural problems in integrating young people in the labour market for many years, and the youth unemployment rates are generally higher than the ones for other age categories (see Figure 1). 
Úvod 09 Snahy EÚ o riešenie nezamestnanosti mladých ľudí 01 Nezamestnanosť mladých ľudí nie je nový fenomén, keďže väčšina členských štátov čelí štrukturálnym problémom pri začleňovaní mladých ľudí na trh práce už mnoho rokov a miera nezamestnanosti mladých ľudí je vo všeobecnosti vyššia než v ostatných vekových kategóriách (pozri obrázok 1).
The finan‐ cial and debt crisis exacerbated the issue with the EU’s youth (aged 15‐24) unemployment rate jumping rapidly from above 15 % in 2008 to 21 % in 2010, and again to more than 23 % in 2012 and 2013, reducing in 2014 to just above 22 %. 
Finančná a dlhová kríza zhoršili problém miery nezamest­ nanosti mladých ľudí v EÚ (vo veku od 15 do 24 rokov), ktorá rýchlo vzrástla z viac ako 15 % v roku 2008 na 21 % v roku 2010 a následne na viac než 23 % v roku 2012 a 2013 a v roku 2014 sa znížila na úroveň mierne nad 22 %.
02 Within the framework of the European employment strategy, the European Commission has supported Member States in reducing the levels of youth unemployment for many years. 
02 V rámci Európskej stratégie zamestna­ nosti Európska komisia podporovala členské štáty v snahe znížiť mieru nezamestnanosti mladých ľudí nie­ koľko rokov.
Moreo‐ ver, in the context of Europe 2020 strategy, the ‘Youth on the move’ flag‐ ship initiative was launched in Septem‐ ber 2010 and presented a framework of policy priorities to reduce youth unemployment, with particular focus on facilitating the transition from education to work and reducing labour market segmentation. 
Okrem toho bola v rámci stratégie Európa 2020 hlavná iniciatíva Mládež v pohybe spustená v septembri 2010 a predložila rámec politických priorít na zníženie nezamestnanosti mladých ľudí s osobitým dôrazom na uľahčenie prechodu zo vzdelávania do zamestnania a znižovanie segmen­ tácie trhu práce.
Unemployment rate by age, 2008‐2014, EU‐28 25 % 20 % 15 % 10 % 5% From 15 to 24 years From 25 to 64 years 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Source: Eurostat, ‘Total unemployment — Labour Force Survey series — Unemployment rates by sex, age and nationality (%)’, update 28.9.2015. 
Miera nezamestnanosti podľa vekových skupín v rokoch 2008 – 2014, EÚ-28 25 % 20 % 15 % 10 % 5% Od 15 do 24 rokov Od 25 do 64 rokov 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Zdroj: Eurostat: Celková miera nezamestnanosti – Séria prieskumu pracovných síl – Miera nezamestnanosti podľa pohlavia, veku a národnosti (%) – aktualizované 28.
Introduction 10 03 On 20 December 2011, the Commission launched the ‘Youth opportunities initiative’3 (YOI), calling for immediate action to be taken in 2012 and 2013, both by Member States and the Com‐ mission. 
Úvod 10 03 Dňa 20. decembra 2011 Komisia spus­ tila iniciatívu Príležitosti pre mladých3, ktorou vyzýva členské štáty a Komisiu, aby okamžite prijali opatrenia na roky 2012 a 2013.
The EU’s aim was to support Member States in improving the employment and educational situation of young people by reviewing their policies and performance in the con‐ text of the European Semester surveil‐ lance process, and by mobilising the EU Structural Funds, in particular the European Social Fund (ESF), for actions aiming at reducing levels of youth unemployment. 
Hlavným cieľom EÚ bolo podporovať členské štáty v zlepšovaní situácie zamestnanosti a vzdelávania mladých ľudí kontrolou ich politík a výkonu v kontexte procesu sledova­ nia európskeho semestra pre koordi­ náciu hospodárskych politík a mobi­ lizovaním štrukturálnych fondov EÚ, najmä Európskeho sociálneho fondu (ESF), na aktivity, ktoré sa zameriavajú na zníženie miery nezamestnanosti mladých ľudí.
The EU’s role in youth employment policy 05 The primary responsibility for tackling youth unemployment policy lies with Member States, at national, regional and local levels. 
Úloha EÚ v politike zamestnanosti mladých ľudí 05 Hlavnú zodpovednosť za boj proti nezamestnanosti mladých ľudí majú členské štáty na národnej, regionálnej a miestnej úrovni.
According to the Trea‐ ty on the Functioning of the European Union, Member States and the EU have to develop a coordinated strategy for employment, in particular for promot‐ ing a skilled, trained and adaptable workforce and labour markets respon‐ sive to economic change5. 
Podľa Zmluvy o fun­ govaní EÚ členské štáty a EÚ pracujú na rozvoji koordinovanej stratégie zamestnanosti, a najmä na podpore kvalifikovanej, vyškolenej a pružnej pracovnej sily a na pracovných trhoch reagujúcich na podmienky hospodár­ skych zmien5.
06 The EU’s role in employment policy is to coordinate the Member States’ employment policies and also to sup‐ port and, if necessary, complement their action. 
06 Úlohou EÚ v politike zamestnanosti je koordinovať politiky zamestnanosti členských štátov a tiež podporovať a v prípade potreby dopĺňať ich akti­ vity.
Moreover, the objective of a high level of employment has to be taken into account in the formulation and implementation of EU policies and activities6. 
Okrem toho cieľ vysokej úrovne zamestnanosti sa musí brať do úvahy pri formulácii a uskutočňovaní činností a politík Únie6.
3 COM(2011) 933 final of 20 December 2011 ‘Youth opportunities initiative’. 
3 COM(2011) 933 final z 20. decembra 2011: Príležitosti pre mladých.