natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This approach also includes efforts to protect and enhance means of greenhouse gas sequestration2, as well as to improve forestry and agricultural practices for preserving and sequestering carbon in soils and forests. 
Súčasťou tohto prístupu sú aj snahy na ochranu a podporu spôsobov sekvestrácie skleníkových plynov2, ako aj na zlepšenie lesníckych a poľnohospodárskych postupov na ochranu a sekvestráciu uhlíka v pôde a v lesoch.
03 The importance of mitigation action is shown in Figure 1 below. 
03 Význam zmierňujúcich opatrení je znázornený na obrázku 1.
It shows projected surface temperature changes for the 21st century relative to the average temperatures during the late 20th century for the scenario of business as usual carbon emissions3. 
Znázorňuje predpokladané zmeny teploty zemského povrchu pre 21. storočie v porovnaní s priemernými teplotami na konci 20. storočia v prípade vývoja v oblasti emisií skleníkových plynov za nezmenených okolností3.
04 The second approach for addressing climate change, adaptation, aims at anticipating the adverse and, where existing, positive effects of the climate change that will happen and taking appropriate action to prevent or minimise the potential damage. 
04 Druhý prístup k problematike zmeny klímy – prispôsobenie sa tejto zmene – sa zameriava na predvídanie negatívnych a prípadne pozitívnych vplyvov zmeny klímy a na prijatie vhodných opatrení na zabránenie potenciálnym škodám alebo ich minimalizáciu.
Despite the implementation of mitigation action, the Earth’s temperature will continue to increase until at least 2040, irrespective of the greenhouse gas emission scenario considered4. 
Napriek vykonávaniu opatrení na zmierňovanie zmeny klímy sa teplota Zeme bude aj naďalej zvyšovať aspoň do roku 2040 bez ohľadu na zvažo-vaný scenár pre vývoj objemu emisií skleníkových plynov4.
This means that adaptation measures will be necessary even in the best-case scenario. 
Znamená to, že opatrenia na prispôsobenie sa zmene klímy budú potrebné aj pri najpriaznivejšom scenári.
1 See IPCC, [Core Writing Team, R.K. Pachauri and L.A. Meyer (eds.)], ‘Climate Change 2014: Synthesis Report. 
1 Pozri IPCC, [Core Writing Team, R.K. Meyer (eds.)], „Zmena klímy 2014: Súhrnná správa.
Contribution of Working Groups I, II and III to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change’, Geneva, Switzerland, 2014, p. 
Príspevok pracovných skupín I, II a III k piatej hodnotiacej správe Medzivládneho panelu o zmene klímy“, Ženeva, Švajčiarsko, 2014, s.
2 Sequestration is the process of capturing and storing greenhouse gases on a long-term. 
2 Sekvestrácia je proces zachytávania a dlhodobého uskladňovania skleníkových plynov.
3 ‘Business-as-usual’ baseline case assumes that future development trends follow those of the past and no changes in policies will take place. 
3 Základný scenár „vývoja za nezmenených okolností“ vychádza z predpokladu, že trendy budúceho vývoja budú rovnaké ako v minulosti a že sa neurobia žiadne zmeny v príslušných politikách.
See http://www.ipcc.ch/ ipccreports/tar/wg3/index. php?idp=286 4 Seventh Environmental Action Programme (Decision No 1386/2013/EU of the European Parliament and of the Council of 20 November 2013) and IPCC 2013. 
Pozri http://www.ipcc.ch/ ipccreports/tar/wg3/index. php?idp=286 4 Siedmy environmentálny akčný program (Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1386/2013/EÚ z 20. novembra 2013) a IPCC 2013.
Introduction 10 Projected surface temperature changes in the EU for 2071-2100 Figure 1 0° 10° 20° 30° 60o 50° 40° 40° °C <3 3 to 3.5 3.5 to 4 4 to 4.5 4.5 to 5 5 to 5.5 5.5 to 6 >6 The figure shows projected changes in the annual mean temperature for 2071-2100, compared with 1971-2000 (business as usual carbon emissions). 
Úvod 10 Predpokladané zmeny teploty zemského povrchu v EÚ v období 2071 – 2100 Obrázok 1 0° 60o 50° 40° 10° 20° 30° 40° °C <3 3 – 3,5 3,5 – 4 4 – 4,5 4,5 – 5 5 – 5,5 5,5 – 6 >6 Na obrázku sú znázornené predpokladané zmeny ročnej strednej teploty v období 2071 – 2100 v porovnaní s obdobím 1971 – 2000 (vývoj v oblasti emisií skleníkových plynov za nezmenených okolností).
Projected changes are based on the average of a multi-model ensemble using a high emissions scenario established by the Intergovernmental Panel on Climate Change. 
Predpokladané zmeny vychádzajú z priemeru multimodelového súboru a využívajú scenár počítajúci s vysokými emisiami, ktorý vypracoval Medzivládny panel o zmene klímy.
Source: European Environmental Agency. (http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean) 
Zdroj: Európska agentúra pre životné prostredie (http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean)
Introduction 11 05 Adaptation measures are dependent on the impacts of climate change. 
Úvod 11 05 Opatrenia na prispôsobenie sa zmene klímy závisia od dôsledkov tejto zmeny.
They include, for example, floods, rising sea levels, drought and desertification, and a loss of biodiversity (see Figure 2). 
Medzi tieto dôsledky patria napríklad záplavy, zvyšovanie hladiny mora, sucho a rozširovanie púští, ako aj strata biodiverzity (pozri obrázok 2).
Figure 2 Introduction 12 06 The International Climate Change Agreement, adopted in Paris at the end of 2015, is the first binding universal agreement to fight against climate change5. 
Úvod 12 06 Medzinárodná dohoda o zmene klímy prijatá v Paríži koncom roka 2015 je prvou záväznou celosvetovou dohodou, ktorá sa týka boja proti zmene klímy5.
It establishes a transparency framework for tracking the progress of countries towards achieving their individual greenhouse gas reduction targets6. 
Zriadi sa ňou transparentný rámec pre sledovanie pokroku krajín pri dosahovaní individuálnych cieľov v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov6.
07 Even before the Paris Agreement was adopted, the EU had already committed itself to cutting its emissions by at least 20 % compared with 1990 levels by 2020 and by 40 % by 2030. 
07 Dokonca už pred prijatím parížskej dohody sa EÚ zaviazala zredukovať do roku 2020 emisie minimálne o 20 % v porovnaní s úrovňou v roku 1990 a o 40 % do roku 2030.
It has also set a long-term goal for 2050 (see Box 1). 
Rovnako si stanovila dlhodobý cieľ na rok 2050 (pozri rámček 1).
According to the latest estimates7, the total EU greenhouse gas emissions in 2014 were around 24 % below 1990 levels, although this was partly owing to the impact of the economic crisis. 
Podľa najnovších odhadov7 bol objem emisií skleníkových plynov v EÚ v roku 2014 približne o 24 % nižší než v roku 1990, hoci ide čiastočne o dôsledok hospodárskej krízy.
The EU’s commitment to spend 20 % of its budget on climate action 08 In order to respond to the substantial investment needs associated with climate change, the EU has agreed that at least 20 % of its budget for 2014-2020 — one euro in every five — should be spent on climate-related action8. 
Záväzok EÚ použiť 20 % zo svojho rozpočtu na opatrenia v oblasti klímy 08 S cieľom reagovať na zásadné investičné potreby spojené so zmenou klímy sa EÚ dohodla, že najmenej 20 % jej rozpočtu na roky 2014 – 2020, t.j. každé piate euro, by sa malo vynaložiť na opatrenia súvisiace s klímou8.
This objective forms part of the EU’s leadership in climate action, which the Commission regards as indispensable for the 2015 International Climate Change Agreement to suc-ceed9. 
Tento cieľ je súčasťou vedúcej úlohy EÚ pri presadzovaní opatrení v oblasti klímy a podľa Komisie je nevyhnutnosťou, ak má byť Medzinárodná dohoda o zmene klímy z roku 2015 úspešná9.
According to our estimates, the target corresponds to a pledge of approximately 212 billion euros10. 
Podľa našich odhadov daný cieľ zodpovedá prísľubu v objeme približne 212 mld. EUR10.
According to the Commission, this commitment would triple the estimated indicative share of 6 % to 7 % of climate-related expenditure in the EU 2007-2013 budget11. 
Komisia sa domnieva, že v dôsledku tohto záväzku by sa odhadovaný indikatívny podiel 6 % až 7 % výdavkov súvisiacich s klímou v rámci rozpočtu na obdobie 2007 – 2013 strojnásobil11.
09 The Commission decided to incorporate or ‘mainstream’ climate action within all policy fields including different EU funding instruments. 
09 Komisia sa rozhodla začleniť alebo „presadzovať“ opatrenia v oblasti klímy vo všetkých oblastiach politiky vrátane rozličných nástrojov financovania EÚ.
This included setting a target to spend one euro in every five on climate-related action for the EU’s 2014-2020 multiannual financial framework12. 
Zahŕňalo to stanovenie cieľa vynaložiť každé piate euro na opatrenia týkajúce sa klímy vo viacročnom finančnom rámci EÚ na obdobie 2014 – 202012.
This means that instead of creating one dedicated funding instrument, the objectives linked to climate change mitigation and adaptation are to be achieved through incorporating related concerns into policy areas and the corresponding funds of the EU budget. 
Znamená to, že namiesto vytvorenia jedného špecializovaného nástroja na financovanie opatrení sa ciele súvisiace so zmierňovaním zmeny klímy a prispôsobením sa tejto zmene majú dosiahnuť začlenením klimatických otázok do politických oblastí a príslušných fondov v rámci rozpočtu EÚ.
This might be achieved by spending more on existing climate-related programmes, adapting existing programmes, or creating new programmes and features such as selection criteria which better target climate change-related topics. 
Dosiahnuť by sa to mohlo využitím väčšieho objemu financií na existujúce programy týkajúce sa klímy, úpravou existujúcich programov alebo vytvorením nových programov a charakteristík, ako sú výberové kritériá, ktoré sa lepšie zameriavajú na témy súvisiace so zmenou klímy.
5 The Paris Agreement will enter into force on the 30th day after the date on which at least 55 parties to the Convention, accounting in total for at least an estimated 55 % of the total global greenhouse gas emissions, have deposited their instruments of ratification, acceptance, approval or accession with the depositary. 
5 Parížska dohoda nadobudne platnosť 30. dňom po dátume, keď najmenej 55 zmluvných strán dohovoru, ktoré celkovo predstavujú odhadom aspoň 55 % celkových celosvetových emisií skleníkových plynov, uloží svoje listiny o ratifikácii, prijatí, schválení alebo pristúpení u depozitára.
The fulfilment of the conditions took place on 5 October 2016 when the EU deposited its notice of ratification. 
Podmienky boli splnené 5. októbra 2016, keď EÚ uložila svoje oznámenie o ratifikácii.
The agreement will enter into force on 4 November 2016. 
Dohoda nadobudne účinnosť 4. novembra 2016.
By 17 October 2016, 81 out of 197 Parties to the Convention had ratified the Agreement (http:// unfccc.int/paris_agreement/ items/9444.php). 
Do 17. októbra 2016 ratifikovalo dohodu 81 zo 197 strán dohovoru (http://unfccc.int/ paris_agreement/items/9444. php).
6 Article 13 of the Paris Agreement in the Report of the Conference of the Parties on its twenty-first session, held in Paris from 30 November to 13 December 2015, dated 29 January 2016 and referenced FCCC/CP/2015/10/ add.1. 
6 Článok 13 parížskej dohody v správe z 21. stretnutia konferencie zmluvných strán (Paríž, 30. novembra – 13. decembra 2015), 29. januára 2016, FCCC/ CP/2015/10/add.1.
7 http://www.eea.europa.eu/ publications/ european-union-greenhouse-gas-inventory-2016 8 COM(2011) 500 final of 29 June 2011, ‘A Budget for Europe 2020’, Part II, p. 
7 http://www.eea.europa.eu/ publications/ european-union-greenhouse-gas-inventory-2016 8 KOM(2011) 500 v konečnom znení z 29. júna 2011, „Rozpočet stratégie Európa 2020“, Časť II, s.
9 COM(2013) 167 final of 26 March 2013 ’The 2015 International Climate Change Agreement: Shaping international climate policy beyond 2020‘. 
9 COM(2013) 167 final z 26. marca 2013, „Medzinárodná dohoda o zmene klímy, ktorá sa má prijať v roku 2015: utváranie medzinárodnej politiky v oblasti klímy po roku 2020“.
10 Estimated as 20 % of 1 062.6 billion euros, which corresponds to the total commitments at current prices of the 2014-2020 multiannual financial framework. 
10 Odhaduje sa ako 20 % z 1 062,6 mld. EUR, čo zodpovedá celkovým záväzkom pri súčasných cenách vo viacročnom finančnom rámci na obdobie 2014 – 2020.
11 See the Directorate-General for Climate Action’s Annual Activity Report for 2014, p. 16. 
11 Pozri Výročnú správu generálneho riaditeľstva pre oblasť klímy za rok 2014, s.16.
12 This target does not include areas outside the EU budget, for example, the lending operations of the European Investment Bank. 
12 Tento cieľ nezohľadňuje oblasti mimo rozpočtu EÚ, ako je napríklad poskytovanie pôžičiek od Európskej investičnej banky.
The European Investment Bank has set itself a target of committing a minimum of 25 % of its total lending for climate action and a 35 % climate action share in its investments in developing countries. 
Európska investičná banka si sama stanovila cieľ vyčleniť minimálne 25 % z celkového objemu ňou poskytnutých pôžičiek na opatrenia v oblasti zmeny klímy a 35 % podiel z balíka na oblasť klímy na investície v rozvojových krajinách.
Introduction 13 EU targets for reducing greenhouse gas emissions ο By 202013: — 20 % reduction in greenhouse gases emissions (from 1990 levels); — 20 % share of renewable energy in energy consumption; — 20 % gains in energy efficiency. ο By 203014: — at least 40 % reduction in greenhouse gases emissions (from 1990 levels); — at least 27 % share of renewable energy in energy consumption; — indicative target to improve energy efficiency by at least 27 % compared to projections of future energy consumption15. ο By 205016, the EU intends to reduce its greenhouse gas emissions by between 80 % and 95 % compared to 1990 comprising all main sectors. 
Úvod 13 Ciele EÚ v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov ο Do roku 202013: – znížiť emisie skleníkových plynov o 20 % (v porovnaní s úrovňou v roku 1990), – dosiahnuť 20 % podiel obnoviteľných zdrojov energie v rámci spotreby energie, – zvýšiť energetickú účinnosť o 20 %. ο Do roku 203014: – znížiť emisie skleníkových plynov minimálne o 40 % (v porovnaní s úrovňou v roku 1990), – dosiahnuť minimálne 27 % podiel obnoviteľných zdrojov energie v rámci spotreby energie, – indikatívny cieľ: zvýšiť energetickú účinnosť minimálne o 27 % v porovnaní s prognózami pre budúcu spotrebu energie15. ο Do roku 205016 má EÚ v úmysle zredukovať svoje emisie skleníkových plynov o 80 % až 95 % v porovnaní s rokom 1990 vo všetkých hlavných sektoroch.
13 COM(2008) 30 final of 23 January 2008, ‘20 20 by 2020 Europe’s climate change opportunity’ (2020 Climate and Energy Package). 
13 KOM(2008) 30 v konečnom znení z 23. januára 2008, „20 20 do roku 2020, Zmena klímy – príležitosť pre Európu“ (klimaticko-energetický balík 2020).
14 COM(2014) 15 final of 22 January 2014, ‘A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030’ (2030 Climate and Energy Framework). 
14 COM(2014) 15 final z 22. januára 2014, „Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie rokov 2020 až 2030“ (rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030).
15 The 2030 energy efficiency target will be reviewed in 2020 having in mind a 30 % target. 
15 Cieľ zvýšenia energetickej účinnosti do roku 2030 bude preskúmaný v roku 2020 so zreteľom na 30 % cieľ.
16 COM(2011) 112 final of 8 March 2011, ‘A roadmap for moving to a competitive low-carbon economy in 2050’. 
16 KOM (2011) 112 v konečnom znení z 8. marca 2011, „Plán prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050“.
The European Council and the European Parliament endorsed this approach proposed by the Commission in February 2013 and March 2013 respectively. 
Tento prístup, ktorý navrhla Komisia, podporila Európska rada vo februári 2013 a Európsky parlament v marci 2013.
Roles and responsibilities in mainstreaming climate action 10 Each Commission directorate-general is responsible for incorporating climate action into its individual spending programmes, and for its implementation, in cooperation with the Member States where appropriate. 
Úlohy a zodpovednosti pri zohľadňovaní opatrení v oblasti klímy 10 Každé generálne riaditeľstvo je zodpovedné za začlenenie opatrení na boj proti zmene klímy do svojich individuálnych výdavkových programov a za ich vykonávanie, a to v prípade potreby v spolupráci s členským štátmi.
11 Directorate-General Climate Action provides knowledge and guidance on climate action to other Commission directorate-generals. Box 1 
11 Generálne riaditeľstvo pre oblasť klímy poskytuje poznatky a usmernenia týkajúce sa opatrení v oblasti klímy ďalším generálnym riaditeľstvám Komisie. Rámček 1
Introduction 14 12 Directorate-General Budget coordinates the preparatory work for the allocation of resources to climate in the budgets, and collects and presents the related information. 
Úvod 14 12 Generálne riaditeľstvo pre rozpočet koordinuje prípravné práce na prideľovaní financií na oblasť klímy v jednotlivých rozpočtoch a zhromažďuje a predkladá relevantné informácie.
The Secretariat-General of the Commission plays a coordinating role, ensuring the overall consistency of the EU actions, which includes the mainstreaming policies. 
Generálny sekretariát Komisie zohráva úlohu koordinátora a zaisťuje celkový súlad krokov EÚ vrátane začleňovania do politík.
13 The exact responsibilities of the Commission and Member States vary depending on whether a policy area is under shared management17 or is directly managed by the Commission. 
13 Presný rozsah zodpovednosti Komisie a členských štátov sa líši v závislosti od toho, či daná politická oblasť spadá do zdieľaného hospodárenia17 alebo ju priamo riadi Komisia.
In the latter management mode, the Commission itself manages programmes, including most of Horizon 202018 and the LIFE Programme19. 
V druhej z uvedených možností riadi Komisia programy sama, vrátane väčšiny programu Horizont 202018 a programu LIFE19.
14 Under shared management, the Commission appraises, discusses objectives, actions and choice of indicators and approves the programming documents prepared and submitted by the Member States. 
14 V rámci zdieľaného hospodárenia Komisia posudzuje a prerokúva ciele, opatrenia a výber ukazovateľov a schvaľuje programové dokumenty, ktoré vypracovali a predložili členské štáty.
The Member States are responsible for designing, implementing and monitoring the measures included in the programmes. 
Tie sú zodpovedné za vytváranie, vykonávanie a monitorovanie opatrení zahrnutých v programoch.
The European Structural and Investment Funds’ (ESIF) programmes include an indicative amount of support envisaged for fulfilling the climate change objective, whereas with agricultural direct payments, the Commission calculates this amount centrally. 
Programy v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) zahŕňajú indikatívny objem finančných prostriedkov, ktorý je podľa predpokladov potrebný na splnenie cieľov v oblasti klímy, zatiaľ čo v prípade poľnohospodárskych priamych platieb Komisia vypočítava tento objem centrálne.
The context of climate mainstreaming in brief 17 Areas under shared management include, most notably, the European Structural and Investment Funds and direct payments of the common agricultural policy. 
17 Medzi oblasti spadajúce pod spoločné riadenie patria v prvom rade európske štrukturálne a investičné fondy a priame platby v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky.
18 The Horizon 2020 research programme is managed by Directorate-General Research. 
18 Výskumný program Horizont 2020 riadi Generálne riaditeľstvo pre výskum.
Some 25 % of the Horizon 2020 budget is managed directly by the Commission, while 75 % is managed by implementing bodies. 
O približne 25 % rozpočtu programu Horizont 2002 rozhoduje priamo Komisia, zatiaľ čo 75 % riadia implementačné orgány.
19 The LIFE spending programme is managed directly by Directorate-General Environment (for the sub-programme for Environment) and by Directorate-General Climate Action (the sub-programme for Climate Action), although implementation tasks for the management of projects are delegated to an agency. ο Climate action refers to measures both to reduce greenhouse gas emissions (mitigation) and to adapt to the effects of global warming (adaptation). 
19 Výdavkový program LIFE riadi priamo Generálne riaditeľstvo pre životné prostredie (podprogram pre životné prostredie) a Generálne riaditeľstvo pre oblasť klímy (podprogram pre oblasť klímy), hoci implementačné úlohy na riadenie projektov sú delegované na agentúry.
Both types of measure are necessary and complementary. ο The EU is a key player in global climate action, and its actions contributed to achieving the ambitious international agreement concluded in Paris. ο Mainstreaming climate action into existing policies and tracking the climate-relevant spending is a process involving cooperation between the Commission and the Member States. ο Setting an objective to spend one euro in every five of the 2014-2020 EU budget on climate action is one way in which the EU is seeking to increase the climate relevance of EU spending. ο The approach aims to take account of different EU policies and programmes, and of geographical specificities. 
Obidva druhy opatrení sú potrebné a navzájom sa dopĺňajú. ο EÚ je kľúčovým hráčom v globálnych opatreniach v oblasti klímy a jej opatrenia prispeli k uzatvoreniu ambicióznej medzinárodnej dohody v Paríži. ο Začleňovanie opatrení v oblasti klímy v rámci existujúcich politík a sledovanie výdavkov súvisiacich s klímou je proces, ktorý zahŕňa spoluprácu medzi Komisiou a členskými štátmi. ο Stanovenie cieľa vynaložiť každé piate euro z rozpočtu EÚ na obdobie 2014 – 2020 na opatrenia v oblasti klímy je jedným zo spôsobov, akým sa EÚ snaží zvýšiť relevantnosť výdavkov EÚ na oblasť klímy. ο Cieľom tohto prístupu je zohľadniť rozličné politiky a programy EÚ, ako aj geografické osobitosti.
Audit scope and approach 15 15 We sought to determine whether the target to spend at least 20 % of the EU budget on climate-related action is likely to be met and whether the approach employed is likely to add value. 
Rozsah auditu a audítorský 15 prístup 15 Snažili sme sa zistiť, či cieľ vynaložiť najmenej 20 % rozpočtu EÚ na opatrenia týkajúce sa zmeny klímy možno splniť a či uplatňovaný prístup bude pridanou hodnotou.
16 More specifically, we sought to answer the following questions: — Is the action underway on track to meet the overall target? — Is the target likely to add value by leading to more and better-focused funding on climate action? 
16 Konkrétne bolo našim zámerom nájsť odpovede na tieto otázky: – Smeruje vykonávané opatrenie k dosiahnutiu celkového cieľa? – Možno očakávať, že cieľ bude prínosom tým, že povedie k lepšiemu a cielenejšiemu financovaniu opatrení v oblasti klímy?
17 We established audit criteria concerning the design, implementation, monitoring and evaluation of EU expenditure for climate change mitigation and adaptation. 
17 Stanovili sme kritériá auditu týkajúce sa navrhovania, vykonávania, monitorovania a hodnotenia výdavkov EÚ na opatrenia v oblasti zmierňovania zmeny klímy a prispôsobovanie sa tejto zmene.
The criteria were developed from EU policy papers, legislation, Commission guidelines, Council decisions, studies and other publications. 
Kritériá boli vypracované na základe politických dokumentov EÚ, právnych predpisov, usmernení Komisie, rozhodnutí Rady, štúdií a iných publikácií.
We also consulted experts from the Organisation for Economic Cooperation and Development and the European Investment Bank (EIB) on mainstreaming and tracking methods, and carried out a review of existing literature. 
Metódy zohľadňovania opatrení v existujúcich politikách a metódy sledovania sme konzultovali s expertmi z Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj a Európskej investičnej banky (EIB) a rovnako sme preštudovali dostupnú literatúru.
18 Figure 3 provides an overview of the audited budget areas and auditees. 
18 Na obrázku 3 sa nachádza prehľad rozpočtových oblastí, v ktorých sa vykonal audit, a kontrolovaných subjektov.