natgillin/translations-raw huggingface dataset:
48–53 48–51 52–53 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS CONCLUSIONS RECOMMENDATIONS ANNEX I — ANNEX II — THE 35 CHAPTERS OF THE ACQUIS (30 JUNE 2011) COMMISSION’S GRANTING OF CONFERRAL OF MANAGEMENT TO CROATIAN AUTHORITIES RESPONSIBLE FOR EU FUNDS (15 JUNE 2011) LIST OF PROJECTS AUDITED ANNEX III — REPLY OF THE COMMISSION 4 Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 5 ACRONYMS AND ABBREVIATIONS BRI: business-related infrastructure CAP: common agricultural policy CARDS: community assistance for reconstruction, development and stabilisation Agriculture and Rural Development DG: Directorate-General for Agriculture and Rural Development Enlargement DG: Directorate-General for Enlargement Employment, Social Affairs and Inclusion DG: Directorate-General for Employment, Social Affairs and Inclusion Regional Policy DG: Directorate-General for Regional Policy EAFRD: European Agricultural Fund for Rural Development ESF: European Social Fund IPA: Instrument for pre-accession assistance IPARD: Instrument for pre-accession assistance in rural development ISPA: Instrument for structural policies for pre-accession LPE: local partnership for employment Obnova: Croatian word for ‘rebuilding’ OP: operational programme Phare: the main EU pre-accession instrument 1989–2006 SAP: stabilisation and association process Sapard: special accession programme for agriculture and rural development USKOK: Office for Prevention of Corruption and Organised Crime Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
14/2011 – Zlepšila pomoc EÚ schopnosť Chorvátska riadiť financovanie po pristúpení? 5 POUŽITÉ AKRONYMÁ A SKRATKY BRI: Infraštruktúra súvisiaca s podnikaním (Business Related Infrastructure) CARDS: Pomoc Spoločenstva pre obnovu, rozvoj a stabilizáciu EPFRV: Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka ESF: Európsky sociálny fond GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka: Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka GR pre rozšírenie: Generálne riaditeľstvo pre rozšírenie GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie: Generálne riaditeľstvo pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie GR pre regionálnu politiku: Generálne riaditeľstvo pre regionálnu politiku IPA: Nástroj predvstupovej pomoci IPARD: Nástroj predvstupovej pomoci pre rozvoj vidieka ISPA: Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie LPE: Miestne partnerstvo pre zamestnanosť (Local Partnership for Employment) OP: Operačný program Phare: Hlavný predvstupový nástroj v období 1989 – 2006 Sapard: Špeciálny predvstupový program pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka SPP: Spoločná poľnohospodárska politika USKOK: Úrad na predchádzanie korupcii a organizovanej trestnej činnosti Osobitná správa č.
6 I. A key aim of the EU pre-accession assistance to Croatia (150 million euro per annum from 2007) is to help build up the country’s administrative capacity in order for it to be able to manage the very significant funding Croatia will receive from the EU after accession, notably from the European Agricultural Funds and the Structural and Cohesion Funds. 
6 I. Hlavným cieľom predvstupovej pomoci EÚ Chorvátsku (150 mil. EUR ročne od roku 2007) je pomôcť vybudovať administratívne kapacity krajiny na riadenie veľmi významného objemu finančných prostriedkov, ktoré Chorvátsko dostane z fondov EÚ po pristúpení, najmä z Európskych poľnohospodárskych fondov, zo štrukturálnych fondov a z Kohézneho fondu.
The objective of the audit was to assess how effective the EU assistance had been, both in terms of its relevance and the results achieved. 
Cieľom auditu bolo posúdiť účinnosť pomoci EÚ tak z hľadiska relevantnosti, ako aj dosiahnutých výsledkov.
The Commission has developed new approaches since the 2004 and 2007 enlargements to improve the framework for assistance. 
Od pristúpení v rokoch 2004 a 2007 vypracovala Komisia nové postupy na zlepšenie rámca pomoci.
Programming procedures are well designed to ensure capacity-building priorities are addressed, and projects examined by the Court in Croatia were found to be very relevant. 
Programové postupy sú dobre navrhnuté na to, aby sa zabezpečilo plnenie priorít v oblasti budovania kapacít, a projekty, ktoré Dvor audítorov v Chorvátsku preskúmal, sa ukázali ako veľmi relevantné.
However, more attention needs to be paid to building up procurement capacity and the capacity of regional and local authorities. 
Viac pozornosti však treba venovať vytvoreniu kapacity obstarávania a kapacity regionálnych a miestnych orgánov.
EXECUTIVE SUMMARY IV. 
ZHRNUTIE IV.
In terms of results, EU assistance has made an important contribution to building up Croatia’s capacity for managing post-accession funding, including through learning by doing. However, implementation of assistance has been delayed and some of the intended results of projects have yet to be secured. 
Z hľadiska výsledkov pomoc EÚ významne prispieva k posilneniu schopnosti Chorvátska riadiť financovanie po pristúpení, aj pomocou učenia sa z vlastných skúseností. Implementácia pomoci sa však oneskorila a niektoré plánované výsledky projektov je ešte potrebné dosiahnuť.
In the area of the Structural and Cohesion Funds, learning by doing has been particularly useful though a focus on developing major infrastructure projects has been at the expense of developing other projects, particularly at the regional and local level. 
Učenie z vlastných skúseností bolo obzvlášť užitočné v oblasti štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu, hoci dôraz sa kládol na vypracovanie veľkých projektov infraštruktúry na úkor ďalších projektov, najmä na regionálnej a miestnej úrovni.
Rural development measures have suffered from low absorption and progress in capacity building has been modest. 
Opatrenia na rozvoj vidieka boli poznačené nízkym čerpaním a pokrok v budovaní kapacít je mierny.
Some important steps have been taken to strengthen the anti-corruption body but significant challenges remain. 
Podnikli sa niektoré dôležité kroky na posilnenie protikorupčného orgánu, stále však existujú veľké výzvy.
V. The report concludes that EU pre-accession assistance is making a significant contribution to supporting Croatia in preparing for managing EU funds after accession but has so far been only partially successful. 
V. Záverom správy je, že pomoc EÚ významne prispieva k podpore prípravy Chorvátska na riadenie finančných prostriedkov EÚ po pristúpení, zatiaľ však bola úspešná len čiastočne.
It sets out recommendations which identify where additional assistance is particularly required for further progress in building capacity for managing pre-and post-accession funds, and which are likely to be relevant to EU pre-accession assistance in other countries. Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
V správe sú uvedené odporúčania týkajúce sa oblastí, v ktorých je dodatočná pomoc obzvlášť potrebná na dosiahnutie ďalšieho pokroku v budovaní kapacít na správu finančných prostriedkov pred pristúpením, ako aj po pristúpení, a ktoré budú pravdepodobne relevantné pre predvstupovú pomoc v ostatných krajinách. Osobitná správa č. 14/2011 – Zlepšila pomoc EÚ schopnosť Chorvátska riadiť financovanie po pristúpení?
7 INTRODUCTION BACKGROUND 1. 
7 ÚVOD ZÁKLADNÉ INFORMÁCIE 1.
In June 2000, the Feira European Council decided, in the framework of the European Union’s stabilisation and association process (SAP), that all the western Balkan countries should have the prospect of joining the EU. 
Európska Rada vo Feire v júni 2000 rozhodla v rámci procesu stabilizácie a pridruženia Európskej únie, že všetky krajiny západného Balkánu by mali mať šancu stať sa budúcimi členmi EÚ.
Croatia presented its application for EU membership in 2003 and received the status of candidate country from the Council in June 2004. 
Chorvátsko predložilo svoju žiadosť o členstvo v EÚ v roku 2003 a v júni 2004 získalo od Rady štatút kandidátskej krajiny.
Accession partnerships were established in 2006 and 2008 setting out what the European Commission considered to be priority areas for Croatia to make progress in before accession. 2. 
V roku 2006 a 2008 boli vytvorené prístupové partnerstvá, v rámci ktorých sa stanovili prioritné oblasti, v ktorých malo Chorvátsko podľa Európskej Komisie pred pristúpením dosiahnuť pokrok. 2.
As for other candidate countries, in order to join the EU Croatia has to meet the Copenhagen criteria1, accept the entire EU legal framework, known as the acquis communautaire2, and make EU law part of its own national legislation. 
Na pristúpenie do EÚ musí Chorvátsko, podobne ako ostatné kandidátske krajiny, spĺňať kodanské kritériá1, prijať celý právny rámec EÚ, známy ako acquis communautaire2, a prebrať právne predpisy EÚ do svojej vnútroštátnej legislatívy.
To facilitate the accession negotiations, the acquis is divided into EU policy chapters (see Annex I). 
Na uľahčenie prístupových rokovaní je acquis rozdelené do kapitol týkajúcich sa jednotlivých politík EÚ (pozri prílohu I).
Negotiations on the various chapters are not limited to regulatory and legislative aspects, but also cover the setting up of the necessary administrative structures and the progress achieved in building up their management capacity. 3. 
Rokovania o rôznych kapitolách sa neobmedzujú len na regulačné a legislatívne aspekty, ale zahŕňajú aj zriadenie potrebných administratívnych štruktúr a dosiahnutý pokrok v budovaní ich kapacity riadenia. 3.
Accession negotiations were formally opened on 3 October 2005. 
Prístupové rokovania sa formálne začali 3. októbra 2005.
The chapter-by-chapter negotiations with the EU Council started in June 2006 and were closed by a ministerial accession conference on 30 June 2011. 
Rokovania s Radou EÚ o jednotlivých kapitolách začali v júni 2006 a boli ukončené 30. júna 2011na ministerskej konferencii o pristúpení.
As provided for by the June 2011 European Council, the Accession Treaty should be signed by the end of 20113. 
V súlade so závermi Európskej rady v júni 2011 by sa zmluva o pristúpení mala podpísať do konca roka 20113.
The target date for Croatia’s accession to the EU, as agreed by the Member States, is 1 July 2013. 
Cieľovým dátumom pristúpenia Chorvátska do EÚ dohodnutý členskými štátmi je 1. júl 2013.
1 The Copenhagen criteria set by the European Council in June 1993 consist of: (a) political criteria: stability of institutions guaranteeing democracy, the rule of law, human rights and respect for and protection of minorities; (b) economic criteria: the existence of a functioning market economy as well as the capacity to cope with competitive pressure and market forces in the Union; (c) the ability to assume the obligations of membership, including adherence to the aims of political, economic and monetary union. 
1 Kodanské kritériá stanovené Európskou radou v júni 1993 tvoria: a) politické kritériá: stabilita inštitúcií zaručujúcich demokraciu, právny štát, ľudské práva a úcta k menšinám a ich ochrana; b) ekonomické kritériá: existencia fungujúceho trhového hospodárstva, ako aj schopnosť vyrovnať sa s tlakom konkurencie a trhovými silami v rámci Únie; c) schopnosť prevziať záväzky vyplývajúce z členstva vrátane cieľov politickej, hospodárskej a menovej únie.
2 The acquis communautaire denotes the whole range of principles, policies, laws, practices, obligations and objectives that have been agreed or developed within the European Union. 
2 V acquis communautaire je predstavený celý rad zásad, politík, zákonov, postupov, povinností a cieľov, ktoré boli dohodnuté alebo vypracované v rámci Európskej únie.
3 European Council Brussels, 24 June 2011, EUCO 23/11. Special Report No 14/2011 – Has assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
3 Európska rada v Bruseli, 24.6.2011, EUCO 23/11. Osobitná správa č. 14/2011 – Zlepšila pomoc EÚ schopnosť Chorvátska riadiť financovanie po pristúpení?
EU PRE-ACCESSION ASSISTANCE TO PREPARE FOR MEMBERSHIP 4. 
PREDVSTUPOVÁ POMOC EÚ NA PRÍPRAVU NA ČLENSTVO 4.
The purpose of EU pre-accession assistance is to support the adoption and implementation of the acquis communautaire, and to help the candidate countries strengthen their administrative capacity in preparation for managing the larger amounts of EU funding available to them once they become Member States. 
Predvstupová pomoc EÚ má za cieľ podporiť prijatie a implementáciu acquis communautaire a pomôcť kandidátskym krajinám posilniť administratívnu kapacitu na prípravu riadenia väčších súm finančných prostriedkov EÚ, ktoré budú mať ako členské štáty k dispozícii.
The Commission follows two complementary approaches to strengthening administrative capacity. 
Komisia sa riadi dvoma doplnkovými postupmi na posilnenie administratívnej kapacity.
Firstly, it directly funds activities such as institution building, the setting up of management systems and training. 
V prvom rade priamo financuje činnosti ako budovanie inštitúcií, zavádzanie systémov riadenia a odborná príprava.
Secondly, it also supports capacity building through funding programmes similar to those under the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and the Structural and Cohesion Funds in order to enable candidate countries to ‘learn by doing’ as they implement such programmes before their accession. 
V druhom rade taktiež podporuje budovanie kapacít prostredníctvom financovania podobných programov, ako sú programy financované z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), zo štrukturálnych fondov a z Kohézneho fondu, aby kandidátskym krajinám umožnila „učiť sa z vlastných skúseností“ v rámci implementácie týchto programov pred pristúpením.
Since 2001 the Commission has provided pre-accession assistance to Croatia through several instruments (see Figure 1)4. 
Komisia poskytuje predvstupovú pomoc Chorvátsku od roku 2001 prostredníctvom niekoľkých nástrojov (pozri graf 1)4.
Initially, this was provided through the Community assistance for reconstruction, development and stabilisation (CARDS) programme. 
Spočiatku bolo financovanie poskytované z programu pomoci Spoločenstva pre obnovu, rozvoj a stabilizáciu (CARDS).
The Phare programme, the Commission’s main pre-accession instrument, was introduced in Croatia in 2005. 
V Chorvátsku bol program Phare, hlavný predvstupový nástroj Komisie, zavedený v roku 2005.
It was complemented by the Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), financing infrastructure projects in the transport and environment sectors and the precursor of the EU Cohesion Fund, and the special accession programme for rural development (Sapard) which was similarly intended as a precursor for the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD). 
Dopĺňal ho nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), z ktorého sa financovali projekty infraštruktúry v odvetví dopravy a životného prostredia a ktorý bol predchodcom Kohézneho fondu EÚ, a špeciálny predvstupový program pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (Sapard), ktorý bol takisto predchodcom tentoraz Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV).
From 2007 these three instruments were replaced by the Instrument for Pre-Accession (IPA), which provides funding of approximately 150 million euro per annum through five components (see Table 1). 
V roku 2007 boli tieto tri nástroje nahradené nástrojom predvstupovej pomoci (IPA), z ktorého sa prostredníctvom piatich zložiek poskytujú finančné prostriedky vo výške približne 150 mil. EUR ročne (pozri tabuľku 1).
Following accession EU funding to Croatia will greatly increase. 
Po pristúpení sa objem finančných prostriedkov EÚ Chorvátsku výrazne zvýši.
4 EU assistance to Croatia started in 1991, immediately after the outbreak of armed conflict in former Yugoslavia. 
4 Pomoc EÚ Chorvátsku začala v roku 1991, hneď po vypuknutí ozbrojeného konfliktu v bývalej Juhoslávii.
Over the period 1991–2000, 382 million euro was provided through the European Commission Humanitarian Office (1991–98), and through the Obnova (Croatian word for ‘rebuilding’) programme 1998–2000, which focused on the return and reintegration of refugees and displaced persons, reconstruction of infrastructure, economic revitalisation of war-affected areas and demining. 
V období 1991 – 2000 bola poskytnutá pomoc vo výške 382 mil. EUR z Úradu Európskej komisie pre humanitárnu pomoc (1991 –1998) a z programu Obnova (1998 – 2000). Táto pomoc bola zameraná na návrat a opätovnú integráciu utečencov a vysídlených osôb, obnovu infraštruktúry, ekonomickú revitalizáciu vojnou zasiahnutých oblastí a odmínovanie.
8 TABLE 1 Component I. Transition assistance and institution building II. 
8 TABUĽKA 1 Zložka I. Prechodná pomoc a budovanie inštitúcií II.
Cross-border cooperation III. 
Cezhraničná spolupráca III.
Regional development IV. 
Regionálny rozvoj IV.
Human resources development V. Rural development Total Totals (2007–13) 299 105 379 104 184 1 071 IPA ASSISTANCE TO CROATIA 2007–13 (MILLION EURO) Source: COM(2009) 543 final of 14 October 2009 — Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA) — Multiannual indicative financial framework for 2011–13. 
Rozvoj ľudských zdrojov V. Rozvoj vidieka Spolu Spolu (2007 – 2013) 299 105 379 104 184 1 071 POMOC CHORVÁTSKU Z IPA NA OBDOBIE 2007 – 2013 (MIL.
Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 9 FIGURE 1 EU EXPENDITURE IN CROATIA BEFORE AND AFTER ACCESSION Source: European Court of Auditors. 
Osobitná správa č. 14/2011 – Zlepšila pomoc EÚ schopnosť Chorvátska riadiť financovanie po pristúpení?
6. EU assistance to Croatia is planned by the Commission in conjunction with the Croatian authorities. 
6. Komisia plánuje pomoc EÚ Chorvátsku v spolupráci s chorvátskymi orgánmi.
The accession partnerships and the national programme for integration of Croatia into the EU are the main elements of the political framework for assistance. 
Hlavnými prvkami politického rámca pomoci sú prístupové parnerstvá a národný program pre integráciu Chorvátska do EÚ.
EU funding is allocated to the assistance priorities set out in the multiannual indicative planning documents (MIPDs) established by the Commission in close consultation with the national authorities. 
Finančné prostriedky EÚ sa prerozdeľujú na jednotlivé priority pomoci stanovené vo viacročných orientačných plánovacích dokumentoch, ktoré zostavuje Komisia v úzkej spolupráci s vnútroštátnymi orgánmi.
The Croatian authorities draw up relevant project proposals and, together with the Commission, short-list and refine the proposals into mature projects ready for implementation. 
Chorvátske orgány vypracúvajú relevantné návrhy projektov a spolu s Komisiou zaraďujú návrhy do užšieho výberu a vylepšujú ich, aby sa stali dostatočne vypracovanými projektmi pripravenými na implementáciu.
Projects are generally required to be completed within a 3-or 4-year time-frame. 
Projekty musia byť spravidla dokončené v časovom rámci troch alebo štyroch rokov.
They are implemented through grant schemes, contracts (for services, supplies or public works) or twinning contracts5. 
Implementujú sa pomocou grantových programov, zmlúv (na služby, dodávky alebo verejné práce) alebo twinningových zmlúv5.
As regards the assistance under the Instrument for pre-accession assistance in rural development (IPARD), the projects are selected solely by the Croatian competent agency. 7. 
Pokiaľ ide o pomoc v rámci nástroja predvstupovej pomoci pre rozvoj vidieka (IPARD), projekty vyberá výlučne príslušná chorvátska agentúra. 7.
EU assistance to Croatia has been managed in three ways. 
Pomoc EÚ Chorvátsku je riadená tromi spôsobmi.
Under the CARDS programme, it was predominantly managed centrally by the Commission. 
V rámci programu CARDS bola prevažne riadená centrálne Komisiou.
However, for the more recent instruments the Commission has conferred management powers on accredited Croatian authorities for managing EU funding6, subject to ex ante checks by the EU Delegation in Croatia over tendering and contracting (decentralised management with ex ante controls). 
Pri novších nástrojoch však Komisia preniesla na akreditované chorvátske orgány riadiace právomoci týkajúce sa riadenia financovania EÚ6 za podmienky, že delegácia EÚ v Chorvátsku vykonáva predbežné kontroly verejných súťaží a uzatvárania zmlúv (decentralizované hospodárenie s predbežnými kontro-lami).
The third, most advanced, management mode is when the national authorities are assessed by the Commission to have sufficient management capacity to manage EU assistance without any ex ante checks by the EU Delegation (decentralised management without ex ante controls). 
Tretí, najpokročilejší spôsob hospodárenia, je ten, keď Komisia zhodnotí vnútroštátne orgány ako orgány s dostatočnou riadiacou kapacitou na riadenie pomoci EÚ bez toho, aby delegácia EÚ vykonávala predbežné kontroly (decentralizované hospodárenie bez predbežných kontrol).
Annex II sets out the different management modes for each instrument and component. 
V prílohe II sú uvedené rozličné spôsoby hospodárenia podľa jednotlivých nástrojov a zložiek.
5 Twinning is an instrument designed by the Commission to facilitate the transfer of know-how from EU Member States' administrations to the administrations of recipient countries. 
5 Twinning je nástroj vypracovaný Komisiou na uľahčenie prenosu know-how zo štátnej správy členských štátov EÚ na štátnu správu prijímateľských krajín.
They complement the transfer of know-how through service contracts with consultancy companies for technical assistance. 
Dopĺňajú prenos know-how prostredníctvom zmlúv o poskytovaní služieb technickej pomoci uzavretých s poradenskými spoločnosťami.
6 Before the Commission grants conferral of management powers, the authorities have to undergo an accreditation process by the government of Croatia. 
6 Pred tým, ako Komisia povolí prenesenie riadiacich právomocí, sa musia orgány podrobiť akreditačnému procesu zo strany chorvátskej vlády.
7 The area of rural development is an exception in this regard. 
7 Oblasť rozvoja vidieka je v tomto ohľade výnimkou.
Decentralised management with ex ante checks is not applicable to the special accession programme for agriculture and rural development (Sapard) and the Instrument for pre-accession assistance in rural development (IPARD). 
Decentralizované hospodárenie s predbežnými kontrolami sa neuplatňuje na Osobitný prístupový program pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (Sapard) a Nástroj predvstupovej pomoci pre rozvoj vidieka (IPARD).
The candidate country is required to obtain conferral of management powers for decentralised management without ex ante checks before starting implementation of measures under these two programmes. 10 Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
Kandidátska krajina musí pred začatím vykonávania opatrení v rámci týchto dvoch programov získať prenesenie riadiacich právomocí pre decentralizované hospodárenie bez predbežných kontrol. 10 Osobitná správa č. 14/2011 – Zlepšila pomoc EÚ schopnosť Chorvátska riadiť financovanie po pristúpení?
11 AUDIT SCOPE AND METHODOLOGY 8. 
11 ROZSAH AUDITU A METODIKA 8.
The audit was carried out between June 2010 and June 2011. 
Audit bol vykonaný v období od júna 2010 do júna 2011.
It aimed at answering the overall question: ‘Has EU pre-accession assistance been effective in supporting Croatia prepare for managing EU funds after accession?’ The audit focused on the following two key areas: (a) Has the Commission planned EU assistance in a way which satisfactorily helps Croatia to prepare for managing EU funds after accession? (b) Have the EU-financed projects achieved the intended results in terms of strengthening Croatia’s capacity for managing EU funds? 
Jeho cieľom bolo zodpovedať celkovú otázku: „Podporuje predvstupová pomoc EÚ účinne prípravu Chorvátska na riadenie finančných prostriedkov EÚ po pristúpení?“ Audit bol zameraný na tieto dve hlavné oblasti: a) Plánovala Komisia pomoc EÚ takým spôsobom, ktorý prijateľne podporuje prípravu Chorvátska na riadenie finančných prostriedkov po pristúpení? b) Dosiahli projekty financované EÚ plánované výsledky z hľadiska posilnenia kapacity Chorvátska riadiť finančné prostriedky EÚ?