natgillin/translations-raw huggingface dataset:
When conditions are set, programme teams should seek to identify data that may later be used to assess the results of the programme measures. 
Pri stanovení podmienok by sa mali programo­ vé tímy usilovať o identifikáciu údajov, ktoré možno neskôr využiť na posúdenie výsledkov progra­ mových opatrení.
192 All programme teams established well-functioning informal cooperation with the IMF and the ECB. 
192 Všetkým programovým tímom sa podarilo nadviazať dobre fungujúcu neformálnu spoluprácu s MMF a ECB.
The lack of formal cooperation arrangements was due to the time frame, which was expected to be brief, and possibly to the preferences of the institutions (see paragraphs 108 to 114). 
Chýbajúce formálne dohody o spolu­ práci sú dôsledkom časového harmo­ nogramu, o ktorom sa predpokladalo, že bude krátky, a možno aj preferencií inštitúcií (pozri body 108 až 114).
Recommendation 7 If the Commission has to cooperate with the other programme partners, it should aim to formalise interinstitutional cooperation. 
Odporúčanie 7 Ak má Komisia spolupracovať s inými programovými partnermi, mala by sa snažiť formalizovať medziinštitucionál­ nu spoluprácu.
The terms of reference should specify mechanisms for sharing information, handling confidential information and resolving differences in opinion. 
V referenčných pod­ mienkach by sa mali určiť mechanizmy na výmenu informácií, zaobchádzanie s dôvernými informáciami a riešenie rozporov v názoroch.
Conclusions and recommendations 76 Borrowing operations 193 The Commission’s issuance of debt was an accomplishment, as all bond issues attracted sufficient demand from the capital markets to be sold out. 
Závery a odporúčania 76 Operácie požičiavania 193 Emisia dlhopisov Komisiou bola úspe­ chom. Všetky emisie prilákali dosta­ točný dopyt kapitálových trhov a boli vypredané.
The Commission made the bond issues on time. 
Komisia emitovala dlhopisy včas.
The final cost of debt was in line with the market and peer levels. 
Konečné náklady zadlženosti boli v súlade s úrovňou na trhu a u partne­ rov.
In terms of actual procedure, pricing levels were sometimes higher than the pricing level initially indicated by the lead banks (see paragraphs 115 to 122). 
Z hľadiska reálneho postupu boli cenové úrovne niekedy vyššie ako ce­ nová úroveň, ktorú pôvodne uvádzali vedúce banky (pozri body 115 až 122).
194 There were a number of gaps in the debt management process in the initial years. 
194 V procese riadenia dlhu bolo niekoľko nedostatkov v úvodných rokoch.
These omissions can be partly explained by the limited number of Commission staff assigned to this activity. 
Tieto opomenutia možno čiastočne vysvetliť obmedzeným počtom zamestnan­ cov, ktorých Komisia na túto činnosť vyčlenila.
The gaps did not have a demonstrable impact on the outcome of borrowing. 
Uvedené nedostatky ne­ mali preukázateľný vplyv na výsledok požičiavania.
The gaps were largely addressed in the later bond issues, so the recommendation concerns weaknesses identified as outstanding during the audit (see paragraphs 123 to 136). 
Nedostatky sa do veľkej miery vyriešili pri neskorších emisiách dlhopisov, a preto sa odporúčanie dotýka nedostatkov, ktoré sa počas auditu identifikovali ako zostávajúce (pozri body 123 až 136).
Recommendation 8 In relation to the debt management process the Commission should: (a) make more transparent how issues are allocated; (b) keep systematic records of all its main issuance-related dealings with lead banks; (c) insist on commitments by lead banks during the pre-issuance and post-issuance phases; and (d) perform regular forward market analysis to determine the characteristics of each issue and assess the liquidity of the secondary market. 
Odporúčanie 8 V súvislosti s procesom riadenia dlhu by Komisia mala: a) zabezpečiť väčšiu transparentnosť procesu prideľovania emisií; b) viesť systematickú evidenciu všetkých svojich hlavných dohôd s vedúcimi bankami vo veci emisií; c) trvať na záväzkoch vedúcich bánk počas obdobia pred emisiou a po emisii a d) vykonávať pravidelnú progresívnu analýzu trhu s cieľom určiť charak­ teristiky každej emisie a posúdiť likviditu sekundárneho trhu.
Programme achievements 195 The analysis of achievements should be the subject of further economic research to improve understanding of how countries tackled the need for adjustment and how its impact could be more evenly distributed in the future. 
Úspechy programu 195 Analýza úspechov by mala byť pred­ metom ďalšieho ekonomického prieskumu, ktorý by zlepšil pochope­ nie toho, ako krajiny zvládli nutnosť úprav a ako možno ich vplyv v budúc­ nosti rovnomernejšie prerozdeliť.
Use of financial assistance 196 In the five countries, the overall level of assistance funding remained as planned. However, there were some differences in comfort level. 
Použitie finančnej pomoci 196 V piatich krajinách zostala celková úro­ veň finančnej pomoci v súlade s plá­ nom. Boli však isté rozdiely z hľadiska miery úľavy.
The early programmes and the Irish programme included a substantial safety margin. 
Včasné programy a írsky program obsahovali značnú bezpeč­ nostnú maržu.
This allowed the countries concerned to repay more expensive IMF loans before their due date, to reduce programme financing or reliance on their own resources or to exceed their foreign exchange reserve targets (see paragraphs 138 to 139). 
Vďaka nej mohli do­ tknuté krajiny splatiť drahšie pôžičky od MMF ešte pred dátumom ich splat­ nosti, znížiť financovanie z programu a spoliehať sa na vlastné zdroje alebo dokonca prekročiť cieľové devízové rezervy (pozri body 138 až 139).
Conclusions and recommendations 77 197 In contrast, Portugal faced significantly higher financing requirements than initially estimated, and financing was tight during the Portuguese programme. 
Závery a odporúčania 77 197 V rozpore s tým malo Portugalsko výrazne vyššie finančné požiadavky, než sa na úvod odhadovalo, a počas portugalského programu bolo financo­ vanie napäté.
To meet its requirements, Portugal had to rely on market financing. 
Portugalsko sa teda mu­ selo spoliehať na trhové financovanie, aby dokázalo splniť svoje požiadavky.
The financial assistance to Romania was sufficient to cover the country’s balance-of-payment needs, but financing of the Romanian public sector proved to be more problematic (see paragraphs 140 to 143). 
Finančná pomoc Rumunsku postačo­ vala na krytie potrieb platobnej bilan­ cie krajiny, financovanie rumunského verejného sektora sa však ukázalo ako problematickejšie (pozri body 140 až 143).
Fiscal adjustment 198 With some exceptions, revised deficit targets were met. 
Fiškálne úpravy 198 Revidované cieľové hodnoty deficitu sa až na niekoľko výnimiek splnili.
The actual composition of fiscal consolidation broadly corresponded to what was initially planned, but the erosion of tax bases wiped out the revenue gains from important new tax measures taken in 2009 (see paragraphs 144 to 148). 
Skutočné zloženie fiškálnej konsolidá­ cie všeobecne zodpovedalo pôvod­ nému plánu, ale narušenie daňových základov vymazalo príjmy z dôležitých nových daňových opatrení prijatých v roku 2009 (pozri body 144 až 148).
Structural conditions 200 The degree of Member State compliance with the deadlines set in the memoranda of understanding varied. 
Štrukturálne podmienky 200 Miera dodržiavania lehôt stanovených v memorandách o porozumení zo stra­ ny členských štátov sa líšila.
Occasionally the initial time frame was too ambitious given the scale of the reform. 
Vzhľadom na rozsah reformy bol úvodný časový harmonogram niekedy príliš ambiciózny.
Although countries might not meet an original deadline, they did often comply after a certain amount of time had elapsed (see paragraphs 155 to 157). 
Aj keď krajiny možno nesplnili pôvodné lehoty, po uplynutí istého času podmienky často splnili (pozri body 155 až 157).
201 Important conditions were as likely to be met by the original deadline as less important ones. 
201 Pravdepodobnosť dodržania dôle­ žitých podmienok bola rovnaká ako pri menej dôležitých podmienkach.
At the end of a programme the compliance rate with more important conditions tended to be higher, which indicates that the Commission’s focus partly shifted towards the most needed reforms as programmes neared closure (see paragraph 158). 
Na konci programu bola miera plnenia dô­ ležitejších podmienok zvyčajne vyššia, čo naznačuje, že s blížiacim sa koncom programu sa zameranie Komisie čias­ točne presunulo na najviac potrebné reformy (pozri bod 158).
202 The programme conditions successfully prompted reforms, and these mostly continued after the end of the programme, with reversals being rare as of the time of the audit. 
202 Podmienkami programu sa úspešne urýchlili reformy, ktoré vo väčšine prípadov pokračovali aj po skončení programu. V čase auditu bolo zvrá­ tenie reforiem zriedkavé.
There were tangible improvements where the programmes targeted reforms in certain specific areas. 
Tam, kde sa programy zameriavali na reformy v určitých konkrétnych oblastiach, sa dosiahli hmatateľné zlepšenia.
In some cases the EU helped to encourage new reforms, while in others the assistance programmes provided an incentive to accelerate the implementation of existing national plans. 
V nie­ ktorých prípadoch EÚ pomohla pod­ poriť nové reformy, zatiaľ čo v iných boli programy pomoci stimulom na zrýchlenie vykonávania existujú­ cich národných plánov.
However, compliance with a number of conditions still did not produce the effects in anticipation of which they were included in the programme (see paragraphs 159 to 164). 
Ani dodržanie mnohých podmienok však neprinieslo ten účinok, pre ktorý boli zahrnuté do programu (pozri body 159 až 164).
Conclusions and recommendations 78 Macroeconomic achievements 203 As well as seeking to consolidate fiscal accounts and stabilise the financial sector, the programmes aimed at restoring external balance by enhancing economic competitiveness. 
Závery a odporúčania 78 Makroekonomické úspechy 203 Programy boli okrem snahy o konso­ lidáciu fiškálnych účtov a stabilizáciu finančného sektora zamerané aj na ob­ novu vonkajšej rovnováhy prostredníc­ tvom posilnenia hospodárskej konku­ rencieschopnosti.
In four of the five countries audited, the current-account adjustment was more rapid than expected. 
V štyroch z piatich auditovaných krajín sa bežný účet upravil rýchlejšie, než sa čakalo.
This can be ascribed, mainly, to an unexpected improvement in the income balance and, to a lesser extent, to a similarly unexpected improvement in the trade balance. 
Možno to pripísať najmä neočakávanému zlepšeniu príjmovej bilancie a v menšej miere aj podobne neočakávanému zlepšeniu obchodnej bilancie.
Imports were lower than expected, mainly because of a fall in GDP. 
Dovoz bol v porovnaní s očakávaním nižší, a to najmä v dôsledku poklesu HDP.
Where exports were also lower than expected, external factors (mainly a fall in the GDP of trading partners) were usually the cause (see paragraphs 165 to 172). 
Niekde bol v porovnaní s očakávaním nižší aj vývoz, pričom príčinou boli zvyčajne vonkajšie faktory (najmä po­ kles HDP obchodných partnerov (pozri body 165 až 172).
204 Internal devaluation was a key element of macroeconomic strategy in three countries, where a set of policies was devised to restore international competitiveness by focusing mainly on reduced labour costs. 
204 Vnútorná devalvácia bola kľúčovým prvkom makroekonomickej stratégie v troch krajinách, v ktorých bol vypra­ covaný súbor politík na obnovenie me­ dzinárodnej konkurencieschopnosti, a to najmä znížením nákladov na pra­ covnú silu.
In practice, the pay adjustment applied to those newly hired during the recession, but the wages of incumbent workers hardly declined at all (see paragraphs 173 to 174). 
V praxi sa úpravy miezd týkali novoprijatých zamestnancov počas recesie, ale mzdy existujúcich pracovníkov sa takmer vôbec neznížili (pozri body 173 až 174).
Recommendation 9 The Commission should improve its understanding of how the countries adjusted so that greater attention can be paid to the lessons learnt from the programmes. 
Odporúčanie 9 Komisia by mala lepšie porozumieť tomu, ako sa krajiny prispôsobili, aby bolo možné venovať väčšiu po­ zornosť ponaučeniam z programov.
Issues that could be further investigated include: (a) impact of the measures to regain competitiveness, such as internal devaluation; (b) social impacts and burden sharing of the adjustment programme; and (c) sequencing of adjustment measures. 
K otázkam, ktoré by sa mali lepšie preskúmať, patrí: a) vplyv opatrení na obnovenie kon­ kurencieschopnosti, ako je naprí­ klad vnútorná devalvácia; b) sociálny vplyv a spoločné znášanie záťaže programov úprav a c) poradie ozdravných opatrení.
This Report was adopted by Chamber IV, headed by Mr Milan Martin CVIKL, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 11 November 2015. 
Túto správu prijala komora IV, ktorej predsedá Milan Martin CVIKL, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí 11. novembra 2015.
Annexes 79 Reasons motivating the request for assistance Each crisis situation was classified using the categories suggested in the academic literature1. 
Prílohy 79 Dôvody žiadostí o pomoc Každá krízová situácia bola zatriedená do kategórie podľa akademickej literatúry1.
Member State Type of crisis Key reasons motivating the government request for assistance Hungary Balance-of-payment crisis The Lehman Brothers collapse generated a downward shift in investor sentiment in early October 2008. 
Krajina Typ krízy Kľúčové dôvody, ktoré viedli vládu k žiadosti o pomoc Maďarsko Kríza platobnej bilancie Pád banky Lehman Brothers spôsobil začiatkom októbra 2008 pokles sentimentu investorov.
This led to a sell-off of government securities, a failed bond auction and sharp currency depreciation. 
To viedlo k vypredávaniu štátnych cenných papierov, zlyhaniu aukcie na predaj dlhopisov a prudkému znehodnoteniu meny.
The stress in foreign exchange markets prompted liquidity pressures within banks, which faced difficulties in rolling over foreign exchange swaps. 
Napätie na devízových trhoch urýchlilo tlak na likviditu v bankách, ktoré začali mať ťažkosti pri obnove svojich devízových swapov.
Hungary requested financial assistance because of the concern that the evolving panic would upset market mechanisms to the extent a sudden disruption in Hungary’s external financing capacity would occur. 
Maďarsko požiadalo o finančnú pomoc v dôsledku obáv, že rozvíjajúca sa panika by mohla natoľko znepo-kojiť trhové mechanizmy, že by došlo k náhlemu narušeniu vonkajšej finančnej kapacity Maďarska.
Source: Commission initial programme documents (2008); IMF ex post evaluation Hungary (2011). 
Zdroj: Prvotné programové dokumenty Komisie (2008), Následné hodnotenie MMF – Maďarsko (2011).
Latvia Balance-of-payment crisis Banking crisis During the 3 months prior to the request for assistance, deposits had fallen by 10 %. 
Lotyšsko Kríza platobnej bilancie Banková kríza V priebehu troch mesiacov pred žiadosťou o pomoc vklady klesli o 10 %.
This was led by a run on the Parex Bank, which encountered severe liquidity problems after it lost more than a quarter of its deposits. 
Nadväzovalo to na situáciu banky Parex, ktorá sa po tom, čo prišla o štvrtinu svojich vkladov, dostala do vážnych problémov s likviditou.
In the same period, official reserves fell by almost 20 % as the central bank sold foreign currency to defend the currency peg. 
V rovnakom období poklesli oficiálne rezervy takmer o 20 %, keď centrálna banka na obranu pozície svojej meny predala časť rezerv v zahraničnej mene.
In November the government decided to step in and nationalise the Parex Bank. 
V novembri sa vláda rozhodla zasiahnuť a zoštátnila banku Parex.
In December, the government imposed restrictions on deposit withdrawals from Parex. 
V decembri vláda stanovila obmedzenia výberu vkladov z banky Parex.
According to the prime minister, Latvia was in need of financial assistance for three reasons: to manage the Parex Bank, to finance the budget deficit and to stabilise the financial market. 
Podľa premiéra Lotyšsko potrebovalo finančnú pomoc z troch dôvodov: na riadenie banky Parex, na financovanie rozpočtového deficitu a na stabilizáciu finančného trhu.
Increasing concerns regarding Latvia’s financial system and external debt resulted in the balance of payments and banking crises. 
Stúpajúce obavy o finančný systém a vonkajší dlh Lotyšska vyvrcholili v kríze platobnej bilancie a bankovej kríze.
Source: Latvia’s IMF request (2009); Aslund, Anders and Valdis Dombrovskis (2011), How Latvia came through the financial crisis, Peterson Institute for International Economics; Blanchard, Griffiths and Gruss (2013), ’Boom, bust, recovery: forensics of the Latvia crisis’, final conference draft to be presented at the Fall 2013 Brookings Panel on Economic Activity. 
Zdroj: Žiadosť Lotyšska MMF (2009), Aslund, Anders a Valdis Dombrovskis (2011): Ako Lotyšsko prekonalo finančnú krízu (How Latvia Came Through The Financial Crisis), Peterson Institute for International Econo-mics; Blanchard, Olivier; Mark Griffiths a Bertrand Gruss (2013): Rozmach, pád, obnova: Forenzná analýza lotyšskej krízy (Boom, Bust, Recovery: Forensics of the Latvia Crisis), Konečný návrh na konferenciu, ktorý sa má predložiť na konferencii Brookings Panel on Economic Activity na jeseň 2013.
Romania Balance-of-payment crisis With the onset of the 2008 global financial crisis, domestic financial markets and the banking system came under severe stress. 
Rumunsko Kríza platobnej bilancie S nástupom globálnej finančnej krízy v roku 2008 sa domáce finančné trhy a bankový systém dostali pod vážny tlak.
Access to external funding was limited, leading to a spike in interest rates. 
Prístup k vonkajšiemu financovaniu bol obmedzený, čo viedlo k prudkému nárastu úrokových mier.
The slowdown in capital flows led to large exchange rate depreciation of over 15 %, deteriorating asset quality and the further weakening of bank balance sheets. 
Spomalenie kapitálových tokov viedlo k znehodnoteniu výmenného kurzu o viac ako 15 %, čím sa zhoršila kvalita aktív a ďalej sa oslabili bankové súvahy.
The central bank intervened to stabilise the Romanian leu. 
V záujme stabilizácie rumunského leva zasiahla centrálna banka.
Romania’s credit rating was downgraded to below investment grade, which increased both the risk premium and borrowing costs. 
Úverový rating Rumunska bol znížený na úroveň pod investičný stupeň, čím sa zvýšila riziková prémia aj náklady na vypožičiavanie.
Sovereign yields jumped to 9 %. 
Prirážka k štátnym dlhopisom vyskočila na 9 %.
Against a background of strongly increased risk aversion, increased pressures on the exchange rate and increasingly restricted access to the bond market for public borrowing, the Romanian authorities made a request for financial assistance in March 2009. 
Vzhľadom na výrazne zvýšenú averziu k riziku, zvýšený tlak na výmenný kurz a čoraz obmedzenejší prístup na trh dlhopisov pre verejné požičiavanie si rumunské orgány požiadali o finančnú pomoc v marci 2009.
Source: IMF, Romania: request for a stand-by arrangement (2009); IMF ex post evaluation Romania (2012); European Commission, ‘Overall assessment of the two balance-of-payments assistance programmes for Romania’, European Economy, Occasional Papers 156 (2013). 
Zdroj: MMF: Rumunsko: Žiadosť o dohodu o výpomoci (2009), Následné hodnotenie MMF: Rumunsko (2012), Európska komisia: Celkové hodnotenie dvoch programov pomoci pre platobné bilancie pre Rumunsko, European Economy, Occasional Papers 156 (2013).
Annexes 80 Member State Type of crisis Key reasons motivating the government request for assistance Ireland Banking crisis From late 2007, investor confidence in Ireland’s property sector had evaporated amid concerns about oversupply and a price bubble. 
Prílohy 80 Krajina Typ krízy Kľúčové dôvody, ktoré viedli vládu k žiadosti o pomoc Írsko Banková kríza Od konca roka 2007 dôvera investorov v odvetvie nehnuteľností Írska vyprchala v dôsledku obáv z nadmernej ponuky a cenovej bubliny.
This left Ireland facing two problems: a sharp decline in cyclical construction-related revenues and the sudden emergence of large losses in the domestic banking system. 
Írsko tak zostalo vystavené dvom problémom: prudkému poklesu cyklických príjmov súvisiacich s výstavbou a náhlemu vzniku veľkých strát v domácom bankovom systéme.
In 2008-2010 Ireland had taken major measures to strengthen its banking sector. 
V rokoch 2008 až 2010 Írsko prijalo významné opatrenia na posilnenie svojho bankového sektora.
It provided government guarantees of domestic banks’ liabilities. 
Poskytlo vládne záruky za záväzky domácich bánk.
It injected capital amounting more to than 20 % of its GDP into the banking sector. 
Do bankového sektora nalialo kapitál v hodnote viac ako 20 % svojho HDP.
The National Asset Management Agency took over banks’ distressed land and property development assets. 
Národná agentúra pre riadenie aktív prevzala bankové ohrozené aktíva v podobe pozemkov a výstavby nehnuteľností.
However, the government’s obligations to the financial sector had pushed spreads on government bonds to historic highs and significantly reduced market access for the Member State. 
Záväzky vlády voči finančnému sektoru však vytlačili rozpätie na štátnych dlhopisoch do historických výšok a výrazne obmedzili prístup krajiny na trh.
Source: Ireland: letter of intent (2010); IMF, Ireland: request for an extended arrangement (2010); European Commission (2011). 
Zdroj: Írsko: Vyhlásenie o zámere (2010), MMF: Írsko: Žiadosť o rozšírenú dohodu (2010), Európska komisia (2011).
Portugal Sovereign debt crisis The period before the request for financial assistance was marked by unfavourable developments in public finances and a worsening economic outlook. 
Portugalsko Kríza štátneho dlhu Obdobie pred žiadosťou o finančnú pomoc sa vyznačovalo nepriaznivým vývojom verejných financií a zhoršovaním ekonomických prognóz.
This led to a deterioration of confidence and rising market pressures on Portuguese debt, accentuated by the negative developments in euro area sovereign bond markets. 
Viedlo to k zhoršeniu dôvery a narastajúcemu trhovému tlaku na portugalský dlh, čo ešte zdôraznil negatívny vývoj na trhoch so štátnymi dlhopismi eurozóny.
As market access tightened, the government had increasingly resorted to shorter-term security issuances and other types of financing (such as private placement, syndicated issue and substantial short-term financing from domestic banks). 
So zužovaním prístupu na trh sa vláda čoraz väčšmi uchyľovala k vydávaniu krátkodobých cenných papierov a iným typom financovania (napríklad súkromné umiestňovanie, syndikované emisie a výrazné krátkodobé financovanie od domácich bánk).
In early May 2011, Portuguese 10-year spreads over Bunds increased to 650 basis points. 
Začiatkom mája 2011 sa 10-ročné rozpätie na portugalských dlhopisoch zvýšilo na 650 bázických bodov.
Amidst consecutive downgrading of its sovereign bonds by credit rating agencies, Portugal became unable to refinance itself at rates compatible with long-term fiscal sustainability. 
Počas postupného znižovania hodnoty štátnych dlhopisov úverovými ratingovými agentúrami Portugalsko stratilo schopnosť zabezpečiť si refinancovanie na úrovni zlučiteľnej s dlhodobou fiškálnou udržateľnosťou.
Source: European Commission, ‘The economic adjustment programme for Portugal’, European Economy, Occasional Papers 79, (2011); IMF, Portugal: request for arrangement under the extended fund facility (2011). 
Zdroj: Európska komisia: Program makroekonomických úprav pre Portugalsko, European Economy, Occasional Papers 79 (2011), MMF: Portugalsko: Žiadosť o dohodu v rámci nástroja rozšíreného fondu (2011).
1 Claessens and Kose (2013); Laeven and Valencia (2012); Kaminsky and Reinhart (1999). 
1 Claessens a Kose (2013); Laeven a Valencia (2012); Kaminsky a Reinhart (1999).