natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Overall value for money was limited because cost‐effectiveness was not the guiding principle in planning and implementing the projects and the spending had only limited EU added value. 
Celková hodnota získaná za finančné prostried‐ ky bola obmedzená, lebo nákladová účinnosť nebola hlavnou zásadou pri plánovaní a realizácii projektov, a pridaná hodnota EÚ vyplývajúca z výdavkov bola tiež obmedzená.
The Council of the European Union has set a bind‐ ing EU target of 20 % in renewable energy in gross final energy consumption by 2020. 
Rada Európskej únie stanovila pre EÚ záväzný cieľ, aby hrubá konečná spotreba energie získanej z obnoviteľných zdrojov do roku 2020 predstavovala 20 %.
Approximately €4.7 billion was allocated for renewable energy through the ERDF and CF in the 2007–13 period. • Has the ERDF successfully supported the development of business incubators? 
V období 2007 – 2013 bolo na oblasť energie z obnoviteľných zdrojov z EFRR a KF pridelených približne 4,7 mld. EUR. • Bola podpora rozvoja podnikateľských inku­ bátorov z EFRR úspešná?
(7/2014) — assessed whether business incubation facilities co‐financed by the ERDF had successfully sup‐ ported high‐potential start‐up companies. 
(7/2014) – v správe sa sa hodnotilo, či podnikateľské inkubačné zariade‐ nia spolufinancované z EFRR úspešne podporili začínajúce podniky s vysokým potenciálom.
The audit found that the EU made a significant financial contribution to the creation of business incubator infrastructure, particularly in Member States in which this type of business support is relatively rare. 
Pri audite sa zistilo, že EÚ poskytla značný finanč‐ ný príspevok na vytvorenie infraštruktúry pod‐ nikateľských inkubátorov, a to najmä v členských štátoch, v ktorých je tento typ podpory podnika‐ nia pomerne zriedkavý.
But the performance of audited in‐ cubators was modest. 
Výkonnosť inkubátorov, ktoré boli predmetom auditu, bola však slabá.
The provision of incubation services was rather limited due to financial con‐ straints and the low level of incubation activities. 
Poskytovanie inkubačných služieb bolo v dôsled‐ ku finančných prekážok a nízkej úrovne inkubač‐ ných činností pomerne obmedzené.
This was mainly because of a lack of management expertise in incubation practices and shortcom‐ ings in management systems. 
Dôvodom boli hlavne chýbajúce odborné znalosti týkajúce sa inkubačných praktík a nedostatky v systémoch riadenia.
Business incubators aim to support the successful establishment and further development of start‐up enterprises. 
Cieľom podnikateľských inkubátorov je podporovať úspešné zriaďovanie a ďalší rozvoj začínajúcich podnikov.
As a result, the provision of support to small and medium‐sized enterprises (SMEs) has become an increasingly important political priority over the years. 
Poskytovanie podpory MSP sa preto v priebehu rokov stáva čoraz dôležitejšou politickou prioritou.
EU spending on this area amounted to €38 billion in the 2007–13 period. 
Výdavky EÚ v tejto oblasti dosiahli v období 2007 – 2013 38 mld. EUR.
ERDF co‐financed ‘Delta’ building in the Wrocław Technology Park. 
Budova „Delta“ spolufinancovaná z EFRR vo Vroclavskom technologic‐ kom parku.
Architect: Anna Kościuk. 
Architekt: Anna Kościuk.
Our activities 19 • Is the ERDF effective in funding projects that directly promote biodiversity under the EU biodiversity strategy to 2020? 
Naše činnosti 19 • Je EFRR účinný pri financovaní projektov, ktoré priamo podporujú biodiverzitu v súlade so stratégiou EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020?
(12/2014) — examined whether Member States took advan‐ tage of the available ERDF funding for directly promoting biodiversity, and assessed whether the co‐financed projects were effective in halting biodiversity loss. 
(12/2014) – v správe sa posudzovalo, či členské štáty využili dostupné financovanie z EFRR na priamu podporu biodiverzity a či boli spolufinancované projekty účinné v snahe zabrá‐ niť jej strate.
The audit found that the Member States’ take‐up of the ERDF financing for projects was less than for other areas of ERDF spending. 
Pri audite sa zistilo, že členské štáty využívajú financovanie z EFRR na projekty v menšej miere v iných oblastiach.
If the ERDF is to continue to be helpful for delivering the EU strategy for halting biodiversity loss by 2020, the Commission should provide the Member States with more support for implementing specific pro‐ tection and management plans for habitats and species. 
Ak má byť EFRR naďalej uži‐ točným nástrojom v snahe zabezpečiť stratégiu EÚ na zastavenie straty biodiverzity do roku 2020, Komisia by mala poskytnúť členským štátom väč‐ šiu podporu pri vykonávaní špecifických plánov ochrany a riadenia pre biotopy a druhy.
But the assessment of their effectiveness was undermined, as most Member States had neither results indicators nor monitoring systems to as‐ sess the development of habitats and species. 
Hodnotenie ich účinnosti však oslabuje skutočnosť, že väčšina členských štátov nezavied‐ la ukazovatele výsledkov ani systémy monitoro‐ vania na posúdenie rozvoja biotopov a druhov.
Protecting biodiversity is a key priority for the EU. 
Ochrana biodiverzity je pre EÚ kľúčovou prioritou.
Following the failure to achieve the previous target of halting biodiversity loss in Europe by 2010, the Council endorsed a new strategy up to 2020. €2.8 billion was allocated in the 2007–13 program‐ ming period to the direct promotion of biodiversity and nature protection under the ERDF. • Has ERDF support to SMEs in the area of e‐commerce been effective? 
Potom, ako zlyhala predchádzajúca snaha o zastavenie straty biodiverzity v Európe do roku 2010, Rada schválila novú stratégiu do roku 2020. Na priamu podporu biodiverzity a ochrany prírody v rámci EFRR v programovom období 2007 – 2013 bola pridelená suma vo výške 2,8 mld. EUR. • Bola podpora v oblasti elektronického obcho­ du poskytnutá malým a stredným podnikom z EFRR účinná?
(20/2014) — assessed whether the operational programmes were a good basis for efficiently supporting e‐commerce measures for SMEs, whether the managing authorities selected and monitored e‐commerce projects properly and whether the e‐commerce projects co‐financed by the ERDF were successfully implemented and provided measurable benefits. 
(20/2014) – v správe sa posudzo‐ valo, či boli operačné programy dobrým zákla‐ dom pre efektívne poskytovanie podpory malým a stredným podnikom (MSP) v oblasti elektronic‐ kého obchodu, či riadiace orgány vybrali vhodné projekty v oblasti elektronického obchodu a či ich náležite monitorovali, a tiež či sa projekty v ob‐ lasti elektronického obchodu spolufinancované z EFRR úspešne vykonávali a zabezpečili merateľ‐ né prínosy.
The audit found that support from the ERDF to SMEs in the field of e‐commerce — buying and selling goods on the Internet — contributed to an increased availability of business services online. 
Pri audite sa zistilo, že podpora v oblasti elektro‐ nického obchodu – nákup a predaj tovaru cez internet – poskytnutá MSP z EFRR prispela k zvý‐ šeniu dostupnosti podnikateľských služieb online.
But shortcomings in monitoring made it impossible to assess the extent to which the ERDF support contributed to the achievement of national and EU information technology goals. 
Nedostatky v monitorovaní však znemožnili posú‐ diť, do akej miery podpora prispela k dosiahnutiu cieľov členských štátov a EÚ v oblasti informač‐ ných technológií.
Weak selection procedures by Member States mean that many projects are unlikely to provide value for money. 
Slabé výberové postupy člen‐ ských štátov spôsobili, že pri mnohých projektoch nie je pravdepodobné, že za vynaložené finančné prostriedky zabezpečia optimálnu hodnotu.
Managers of the programmes focused more on using the money (outputs) than on achieving results. 
Projektoví manažéri sa zameriavali skôr na vyna‐ kladanie finančných prostriedkov (výstupy) než na dosiahnutie výsledkov.
The Commission encourages e‐commerce through its digital agenda for Europe. €3 billion of EU money was budgeted between 2007 and 2013 from the ERDF to help small businesses make better use of ICT. 
Komisia podporuje elektronický obchod prostredníctvom Digitálnej agendy pre Európu. Z rozpočtu EÚ sa na pomoc pri lepšom využívaní informačných a komunikačných technológií malými podnikmi vynaložili 3 mld. EUR.
ECA video of special report 20/2014, ‘Has ERDF support to SMEs in the area of e‐commerce been effective?’ — EUauditorsECA on Youtube. 
Video EDA o osobitnej správe (20/2014) „Bola podpora v oblasti elek‐ tronického obchodu poskytnutá malým a stredným podnikom z EFRR účinná?“ – EUauditorsECA na Youtube.
Our activities 20 A performance audit in focus: EU‐funded airport infrastructures: poor value for money (21/2014) Closed part of over‐dimensioned terminal at Fuerteventura airport Air traffic in Europe has been on the rise for years and it is estimated that it will almost double by 2030. 
Naše činnosti 20 Zamerané na audit výkonnosti: Letiskové infraštruktúry financované z prostriedkov EÚ: nedostatočná hodnota za vynaložené peniaze (21/2014) Uzavretá časť predimenzovaného terminálu na Fuerteventure. Letecká doprava v Európe už roky narastá a odhaduje sa, že do roku 2030 sa takmer zdvojnásobí.
Although EU air transport policy has aimed at overcoming capacity problems by building additional infrastructure, making better use of existing facilities, optimising airport ser‐ vices and integrating other modes of transport, Europe will not be able to meet a large part of this demand due to a shortage of runway and ground infrastructure. 
Hoci sa EÚ prostredníctvom leteckej dopravnej politiky usiluje prekonať kapacitné problémy vybudovaním dodatočnej infraštruktúry, lepším využitím už existujúcich priesto‐ rov, optimalizáciou letiskových služieb a integrovaním ostatných spôsobov dopravy, Európa nebude vedieť zvládať veľkú časť dopytu, pretože nebude mať dosta‐ točnú kapacitu dráh a pozemných infraštruktúr.
There are more than 500 commercial airports in Europe, directly and indirectly employing a million people and — together with airlines — contributing more than €140 bil‐ lion to the European economy. 
V Európe je vyše 500 komerčných letísk, ktoré priamo či nepriamo zamestnávajú vyše milióna ľudí, a – spolu s leteckými spoločnosťami – prispievajú do európskej ekonomiky vyše 140 mld. EUR.
Airport‐related infrastruc‐ ture projects are an important area of spending from the EU budget: the EU allocated some €4.5 billion to such projects over the 2000–13 programme periods, with more than €2.8 billion coming from cohesion policy funds. 
Projekty týkajúce sa letiskovej infraštruktúry sú dôležitou oblasťou výdavkov z rozpočtu EÚ: EÚ pridelila v programových obdobiach 2000 – 2013 na tieto projekty približne 4,5 mld. EUR, z ktorých vyše 2,8 mld. EUR pochádzali z fondov politiky súdržnosti.
The ECA undertook a performance audit of this support to examine whether there was a proven need for the in‐ vestments, whether the constructions were completed on time and on budget and whether the new or upgrad‐ ed infrastructure was fully used. 
EDA uskutočnil audit výkonnosti týkajúci sa tejto podpory s cieľom preskúmať, či v súvislosti s týmito investí‐ ciami existuje preukázaná potreba, či boli stavby dokončené včas a v rámci rozpočtových prostriedkov a či sa novovybudované alebo zmodernizované infraštruktúry využívali v plnej miere.
We assessed whether the investments resulted in higher passenger numbers and improved customer service, and whether the funded airports were financially viable. 
Hodnotili sme, či sa vďaka týmto investíciám zvýšil počet cestujúcich a zlepšili služby zákazníkom a či boli financované letiská sebestačné.
Our auditors carried out their work between May 2013 and October 2014, focusing on 20 EU‐funded airports in Estonia, Greece, Italy, Poland and Spain. 
Naši audítori vykonávali prácu od mája 2013 do októbra 2014, pričom sa zamerali na 20 letísk financova‐ ných z prostriedkov EÚ v Estónsku, Grécku, Taliansku, Poľsku a Španielsku.
Between them they received more than €600 million of EU money from 2000 to 2013. 
Tieto letiská získali spolu v období 2000 až 2013 financovanie EÚ vo výške prekračujúcej 600 mil. EUR.
The team reviewed the relevant legislation, air transport planning documents of the five Member States and publications of the main industry associations. 
Audítorský tím preskúmal príslušné právne predpisy, plánovacie dokumenty týkajúce sa leteckej dopravy vo vybraných piatich členských štátoch a publiká‐ cie najvýznamnejších priemyselných združení.
Most importantly, they travelled to the 20 airports to assess and obtain direct evidence on the outputs, use, results and impacts of the EU funding and the financial situation of the airports. 
Najdôležitejšou časťou auditu bola kontrola 20 letísk na mieste, ktorej cieľom bolo získať a vyhodnotiť priame dôkazy o výstupoch, využívaní, výsledkoch a dosahu financovania EÚ a finančnej situácii letísk.
We concluded that the EU‐funded investments in airports had produced poor value for money. 
Dospeli sme k záveru, že investície do letísk financované EÚ nezabezpečili dostatočnú hodnotu za vynaložené peniaze.
Too many air‐ ports, which were often in close proximity to each other, received funding for similar infrastructure and in many cases such infrastructure proved to be oversized. 
Financoval sa príliš veľký počet letísk, ktoré sa často nachádzali blízko seba a v mnohých prípadoch boli infraštruktúry predimenzované.
Only half of the audited airports succeeded in increasing their passenger numbers. 
Len polovici letísk, v ktorých sa uskutočnil audit, sa podarilo zvýšiť počet cestujúcich.
Improvements in customer service or regional socioeconomic benefits, such as the cre‐ ation of additional jobs, were either not measured or not supported by evidence. 
Zlepšenia služieb zákazníkom ani sociálno‐ekonomický prínos pre regióny, napríklad vytvorenie dodatočných pracovných miest, sa buď nezisťovali alebo neboli doložené dôkazmi.
We also found that seven of the airports were not financially self‐sustainable and will struggle to remain in operation without more public money. 
Zistili sme tiež, že sedem letísk nebolo finančne sebestačných a bez ďalších verejných financií bude pre ne zložité ostať v prevádzke.
For most of the airports audited, our team found lengthy delays in construction and in the delivery of infrastructure. 
Pri väčšine kontrolovaných letísk náš tím zistil dlhé oneskorenia pri výstavbe a dodaní infraštruktúry.
Almost half of the airports experienced cost overruns, which meant that the Member States had to spend almost €100 million more from their national budgets than initially envisaged. 
Takmer v polovici kontrolovaných letísk došlo k prekročeniu nákladov, čo znamenalo, že členské štáty museli zo svojich štátnych rozpočtov vynaložiť o takmer 100 mil. EUR viac, ako pôvodne plánovali.
Our activities 21 Funding was not well coordinated by the Member States, as most countries had no strategic long‐term airport development plan. 
Naše činnosti 21 Členské štáty nekoordinovali financovanie dobre, keďže väčšina krajín nemala dlhodobý strategický plán rozvoja letísk.
This situation prevents it from having a complete picture of all EU investments in airports and limits its possibilities for monitoring and ensur‐ ing that policies are properly designed and implemented. 
Táto situácia jej bráni získať celkový obraz o všet‐ kých investíciách EÚ do letísk a obmedzuje jej možnosti na monitorovanie a zabezpečenie riadneho navrhnutia a vykonávania politík.
Based on these findings, we recommended that starting with the 2014–20 programme period, the Commission should ensure that Member States only allocate EU funding to airport infrastructure in those airports which are financially viable and for which investment needs have been properly assessed and demonstrated. 
Na základe týchto zistení sme odporučili, aby Komisia od programového obdobia 2014 – 2020 zabezpečila, aby členské štáty prideľovali finančné prostriedky EÚ na letiskové infraštruktúry len tým letiskám, ktoré sú finančne životaschopné a v prípade ktorých sa riadne posúdili a preukázali investičné potreby.
We also recommended that Member States have coherent regional, national and supranational plans for airport devel‐ opment to avoid overcapacity, duplication and uncoordinated investments in airport infrastructure. 
Ďalej sme odporučili, aby členské štáty zostavili koherentné regionálne, národné a nadnárodné plány rozvoja letísk, aby sa predišlo nad‐ mernej kapacite, duplicite a nekoordinovaným investíciám do letiskových infraštruktúr.
The Commission responded with an assurance that lessons have been learned. As a result it has put into action a radically different approach in the relevant legislation for the 2014–20 programme period. 
Komisia reagovala uistením, že sa poučila, a v dôsledku toho zaviedla v príslušnej legislatíve na programové obdobie 2014 – 2020 radikálne odlišný prístup.
The report was presented to the European Parliament, which fully endorsed the ECA’s conclusions and recommendations. 
Správa bola predložená Európskemu parlamentu, ktorý sa plne postavil za závery a odporúčania Dvora audítorov.
The publication of the report was met with a high level of media interest. 
Uverejnenie tejto správy sa stretlo s veľkým záujmom zo strany médií.
The media coverage was largest in Spain, but also included headlines in major international newspapers, television coverage and in social media. 
Pozornosť médií bola najväčšia v Špa‐ nielsku, no objavili sa aj titulky v medzinárodných novinách, televízne spravodajstvo i zmienky na sociálnych sieťach.
From left to right: Afonso de Castro Malheiro, Jasmine Mitterbuchner, Patrick Weldon, Mircea Radulescu, Pietro Puricella, Joël Costantzer, George Pufan (ECA Member responsible for the report), Fernando Pascual Gil, Luc T’Joen, Tomasz Plebanowicz, Lorenzo Pirelli, Efstratios Varetidis, Jelena Magermane, Erki Must. 
Zľava doprava: Afonso de Castro Malheiro, Jasmine Mitterbuchner, Patrick Weldon, Mircea Radulescu, Pietro Puricella, Joël Costantzer, George Pufan (člen EDA zodpovedný za túto správu), Fernando Pascual Gil, Luc T‘Joen, Tomasz Plebanowicz, Lorenzo Pirelli, Efstratios Varetidis, Jelena Magermane, Erki Must.
Our activities 22 Sustainable growth: natural resources The EU has extensive policy responsibility for agriculture and rural development, fisheries and the environment. 
Naše činnosti 22 Udržateľný rast: prírodné zdroje EÚ má rozsiahlu politickú zodpovednosť v oblasti poľnohospodárstva a rozvoja vidieka, rybného hospodár‐ stva a životného prostredia.
Planned expenditure for 2014–20 — at current prices — is €420 billion, representing 39 % of the total EU budget. 
Výdavky naplánované na obdobie 2014 – 2020 dosahujú – pri súčasných cenách – 420 mld. EUR, čo zodpovedá 39 % celkového rozpočtu EÚ.
Three quarters of the spending involves direct payments to farmers and support for agricultural markets through the European Agricultural Guarantee Fund (EAGF) — the ‘first pillar’ of the common agricultural policy (CAP). 
Tri štvrtiny výdavkov predstavujú priame platby poľnohospodárom a podpora poľnohospodárskych trhov prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) – „prvého piliera“ spoločnej poľno‐ hospodárskej politiky (SPP).
A further fifth of spending goes to EU support for rural development, which is financed from the Europe‐ an Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD), the ‘second pillar’ of the CAP. 
Ďalšia pätina výdavkov ide na podporu rozvoja vidieka, ktorá sa financuje z Európ‐ skeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), „druhého piliera“ SPP.
Agriculture and rural devel‐ opment are under shared management by the Commission and Member States. 
Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka patria pod zdieľané hospodárenie Komisie a členských štátov.
During 2014, the ECA produced the following special reports in this area. • Integration of EU water policy objectives with the CAP: a partial success (4/2014) — assessed whether the objectives of EU water policy had been successfully integrated into the CAP. 
V roku 2014 vypracoval EDA tieto osobitné správy týka‐ júce sa tejto oblasti: • Integrácia cieľov politiky EÚ v oblasti vodné­ ho hospodárstva do SPP: čiastočný úspech (4/2014) – v správe sa hodnotilo, či boli ciele EÚ v oblasti vodného hospodárstva úspešne začlene‐ né do spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP).
The audit found that the EU has been only par‐ tially successful in integrating water policy goals into the CAP. 
Pri audite sa zistilo, že EÚ bola len čiastočne úspešná pri integrácii cieľov v oblasti vodného hospodárstva do SPP.
There are weaknesses in the two integration instruments (cross‐compliance and rural development) and delays and weaknesses in the implementation of the water framework directive. 
Poukázalo sa na nedostatky dvoch integračných nástrojov (krížové plnenie a rozvoj vidieka), ako aj na oneskorenia a nedo‐ statky vo vykonávaní rámcovej smernice o vode.
The CAP instruments have to date had a positive impact in supporting the policy objectives to improve water quantity and quality. 
Nástroje SPP mali doteraz pozitívny vplyv na pod‐ poru cieľov politiky, ktorými je zlepšiť kvantitu a kvalitu vody.
However, these instruments are limited relative to the policy ambitions set for the CAP. 
Tieto nástroje sú však vzhľadom na ambície vymedzené pre SPP limitované.
For example, neither of these two instruments allows for the full implementation of the ‘polluter pays’ princi‐ ple when spending CAP funds. 
Ani jeden z týchto dvoch nástrojov napríklad neu‐ možňuje úplné uplatňovanie zásady „znečisťova‐ teľ platí“ pri vynakladaní finančných prostriedkov v rámci SPP.
Furthermore there is insufficient knowledge, at the level of the EU institutions and in the Member States, about the pressures placed on water by agricultural activi‐ ties and how those pressures are evolving. 
Na úrovni inštitúcií EÚ a v členských štátoch navyše nie je dostatok informácií o záťaži poľnohospodárskych činností na vodu ani o jej vývoji.
Protecting the quality of Europe’s water resources is a priority for the EU. 
Ochrana kvality vodných zdrojov Európy je pre EÚ prioritou.
Agriculture, as one of the main users and polluters of water, has a major role to play in sustainable management of this resource. 
Poľnohospodárstvo, jeden z hlavných spotrebiteľov a znečisťovateľov vody, zohráva kľúčovú úlohu v udržateľnom hospodárení s týmto zdrojom.
The CAP represents just under 40 % of the EU budget (over €50 billion for 2014), and through it the EU seeks to influence agricultural practices affecting water. 
SPP predstavuje takmer 40 % rozpočtu EÚ (vyše 50 mld. EUR na rok 2014) a EÚ sa prostredníctvom SPP snaží ovplyvniť poľnohospodárske postupy, ktoré majú dosah na vodu.
Our activities 23 • Has the Commission effectively managed the integration of coupled support into the Single Payment Scheme? 
Naše činnosti 23 • Riadila Komisia začlenenie viazanej podpory do režimu jednotnej platby účinne?
(8/2014) — assessed how well the Commission managed the integration of EU support coupled to specific quantities of agri‐ cultural production (e.g. land cultivated or num‐ ber of animals) into the Single Payment Scheme (SPS) after the 2008 health check of the CAP. 
(8/2014) – v správe sa posudzovalo, nakoľko dobre riadila Komisia začlenenie podpory EÚ viazanej na kon‐ krétne množstvá poľnohospodárskej výroby (napr. obhospodarovaná pôda alebo počet zvie‐ rat) do režimu jednotnej platby (SPS) po kontrole zdravotného stavu SPP v roku 2008.
The audit found that the Commission, in the period 2010–12, did not adequately supervise Member States for the calculation of farmers’ pay‐ ment entitlements to EU farm support under the SPS. 
Pri audite sa zistilo, že Komisia v období 2010 – 2012 nedohliadala primerane nad členskými štátmi pri výpočte platobných nárokov na podpo‐ ru EÚ pre poľnohospodárske podniky v rámci SPS.
Although Member States had, for their most part, correctly used the reference data of farmers, there were significant weaknesses in the correct application of the calculation rules and princi‐ ples. 
Hoci členské štáty väčšinou používali správne referenčné údaje o poľnohospodároch, zistili sa významné nedostatky v správnom uplatňovaní pravidiel a zásad výpočtu.