natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Before the 2008‐2009 crisis, the EU’s economic governance framework (the body of rules governing Member States’ economic policies) focused on the sustainability of fiscal policies. 
Pred krízou v rokoch 2008 – 2009 bol rámec správy hospodárskych záležitostí EÚ (súbor pravidiel, ktorými sa riadia hospodárske politiky členských štátov) zameraný na udržateľnosť fiškálnych politík.
It was essentially limited to keeping public deficit and debt under control. 
V zásade sa obmedzoval na udržiavanie verejného deficitu a verejného dlhu pod kontrolou.
EU governance for non‐fiscal policies was limited to the Treaty provisions on soft coordination of economic policies1. 
Správa EÚ týkajúca sa nefiškálnych politík bola obmedzená na ustanovenia Zmluvy o EU o hospodárskych politikách1.
The crisis and its aftermath showed that the framework had not detected or prevented the build‐up of macroeconomic imbalances. 
Kríza a následný vývoj ukázali, že tento rámec nedokázal odhaliť nárast makroekonomických nerovnováh, ani mu predísť.
In several Member States, large capital inflows and unsustainable private sector credit expansion had resulted in a deterioration in external balances and competitiveness, over‐investment in certain areas of the economy and excessive debt accumulation in the private sector. 
V niekoľkých členských štátoch viedol veľký prílev kapitálu a neudržateľná expanzia úverov v súkromnom sektore k zhoršeniu platobných bilancií a konkurencieschopnosti, k nadmernému investovaniu v určitých oblastiach ekonomiky a hromadeniu nadmerného dlhu v súkromnom sektore.
Ahead of the crisis, moreover, an unsustainable economic boom distorted the assessment of the underlying fiscal position, often making the situation appear better than it actually was. 
Neudržateľný hospodársky rozmach pred krízou navyše deformoval posudzovanie východiskovej fiškálnej situácie, ktorá sa tak často javila lepšia, ako v skutočnosti bola.
When the imbalances eventually triggered a painful adjustment, this spilled over to other Member States, thus jeopardising the financial stability and economic performance of the entire EU. 
Keď nerovnováhy nakoniec viedli k bolestivým úpravám, preniesli sa aj do iných členských štátov a ohrozili finančnú stabilitu a hospodársku výkonnosť celej EÚ.
With the aim of preventing similar developments in the future and supporting policies for reducing imbalances stemming from the pre‐crisis boom, a new mechanism known as the Macroeconomic Imbalance Procedure (MIP) was introduced in 2011 as part of that year’s legislative ‘six‐pack’2. 
V roku 2011 bol v rámci balíka šiestich legislatívnych aktov2 z tohto roku prijatý nový mechanizmus nazývaný postup pri makroekonomickej nerovnováhe (PMN) v snahe predísť podobnému vývoju v budúcnosti a podporiť politiky na zníženie nerovnováh prameniacich z obdobia rozmachu pre krízou.
1 2 10 Articles 121 and 148 of the TFEU. 
1 2 10 Články 121 a 148 ZFEÚ.
A set of five EU regulations and a directive which entered into force on 13 December 2011. 
Súbor piatich nariadení EÚ a usmernenie, ktoré nadobudlo účinnosť 13. decembra 2011.
Three regulations concern enhanced budgetary and fiscal surveillance, while the directive seeks to harmonise fiscal frameworks in the Member States. 
Tri nariadenia sa týkajú sprísneného rozpočtového a fiškálneho dohľadu, zatiaľ čo smernica usiluje o harmonizáciu fiškálnych rámcov v členských štátoch.
The last two regulations concern procedures for the MIP and the enforcement of corrective actions. 
Posledné dve nariadenia sa týkajú postupov pri makroekonomickej nerovnováhe a presadzovania nápravných opatrení.
The main legal basis for the MIP is Regulation (EU) No 1176/2011 on the prevention and correction of macroeconomic imbalances (referred to in this report as ‘the MIP Regulation’)3. 
Hlavným právnym základom pre postup pri makroekonomickej nerovnováhe je nariadenie (EÚ) č. 1176/2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (ďalej v tejto správe nazývané „nariadenie o PMN“)3.
The MIP applies to all EU Member States (except those receiving financial assistance from the EU under economic adjustment programmes) and has been applied since 2012 as part of the annual cycle of coordination and surveillance of economic policies. 
PMN sa vzťahuje na všetky členské štáty EÚ (s výnimkou tých, ktoré dostávajú finančnú podporu z EÚ v rámci programov makroekonomických úprav) a uplatňuje sa od roku 2012 ako súčasť ročného cyklu koordinácie hospodárskych politík a dohľadu nad nimi.
Specifically, the MIP targets the detection, prevention and correction of ‘imbalances’ and ‘excessive imbalances’. 
Konkrétne sa PMN zameriava na zisťovanie „nerovnováh“ a „nadmerných nerovnováh“ a ich prevenciu a nápravu.
These terms are defined in Article 2 of the MIP Regulation: (a) “’imbalances’ means any trend giving rise to macroeconomic developments which are adversely affecting, or have the potential adversely to affect, the proper functioning of the economy of a Member State or of the economic and monetary union, or of the Union as a whole; (b) ‘excessive imbalances’ means severe imbalances, including imbalances that jeopardise or risk jeopardising the proper functioning of the economic and monetary union.” 7. 
Tieto pojmy sú vymedzené v článku 2 nariadenia o PMN: a) „‚nerovnováhy‘ znamenajú akýkoľvek trend vedúci k vzniku makroekonomického vývoja, ktorý nepriaznivo ovplyvňuje alebo by mohol nepriaznivo ovplyvniť riadne fungovanie hospodárstva členského štátu alebo hospodárskej a menovej únie, alebo Únie ako celku; b) ‚nadmerné nerovnováhy‘ znamenajú vážne nerovnováhy vrátane nerovnováh, ktoré ohrozujú riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie alebo predstavujú takéto riziko.“ 7.
Article 4(3) of the MIP Regulation then defines the nature of imbalances: (a) “internal imbalances, including those that can arise from public and private indebtedness; financial and asset market developments, including housing; the evolution of private sector credit flow; and the evolution of unemployment; (b) external imbalances, including those that can arise from the evolution of current account and net investment positions of Member States; real effective exchange rates; export market shares; changes in price and cost developments; and non‐price competitiveness, taking into account the different components of productivity.” 
V článku 4 ods. 3 sa v nariadení o PMN ďalej definuje povaha nerovnováh: a) „vnútorných nerovnováh vrátane tých, ktoré môžu vzniknúť v dôsledku verejného i súkromného zadlženia, vývoja na finančnom trhu a na trhu s aktívami vrátane bývania, vývoja úverových tokov v súkromnom sektore a vývoja nezamestnanosti; b) vonkajších nerovnováh vrátane tých, ktoré môžu vzniknúť v dôsledku vývoja stavov bežného účtu a čistých investícií členských štátov, reálnych efektívnych výmenných kurzov, podielov na vývoznom trhu, zmien vo vývoji cien a nákladov a necenovej konkurencieschopnosti, s prihliadnutím k rôznym zložkám produktivity.“ 3 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č.
3 11 Regulation (EU) No 1176/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 November 2011 on the prevention and correction of macroeconomic imbalances (OJ L 306, 23.11.2011, p. 
1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v.
The MIP Regulation thus provides for the dual objective of tackling imbalances affecting individual Member State economies, while also addressing the spill‐over4 effects on other Member States of the euro area and the EU. 
Nariadenie o PMN tak plní dvojaký cieľ, a to riešiť nerovnováhy, ktoré majú dosah na hospodárstva jednotlivých členských štátov,4 a zároveň zamerať sa na účinky presahovania do iných členských štátov eurozóny a EÚ.
The MIP is embedded in the European Semester, which is the framework introduced in 2010 for the broad coordination of economic policies across the EU. 
PMN je zakotvený v európskom semestri, čo je rámec zavedený v roku 2010 na širšiu koordináciu hospodárskych politík v EÚ.
In addition to the MIP, the European Semester comprises measures implementing the Stability and Growth Pact (SGP), and structural policies aimed at boosting long‐term growth in the context of the Europe 2020 strategy by meeting targets, the broad economic policy guidelines and guidelines for employment policies. 
Európsky semester zahŕňa okrem PMN aj opatrenia na vykonávanie Paktu stability a rastu (PSR) a štrukturálne politiky zamerané na oživenie dlhodobého rastu v kontexte stratégie Európa 2020 pomocou splnených cieľov, hlavné usmernenia hospodárskej politiky a usmernenia politík zamestnanosti.
The annual European Semester process culminates in the Commission’s proposal to the Council of country‐specific recommendations (CSRs) in all of these areas. 
Proces európskeho semestra každoročne vrcholí návrhom odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktorý k všetkým týmto oblastiam predkladá Komisia Rade.
Following their approval by the Council, Member States are expected to implement the recommendations. 
Po schválení odporúčaní Radou sa od členských štátov očakáva, že ich zrealizujú.
Broadly speaking, the distinction between the MIP and SGP is this: the MIP is concerned with macroeconomic imbalances in general, while the SGP stops at fiscal sustainability. 
Vo všeobecnosti je rozdiel medzi postupom pri makroekonomickej nerovnováhe a Paktom stability a rastu takýto: PMN sa týka makroekonomických nerovnováh vo všeobecnosti, zatiaľ čo PSR končí pri fiškálnej udržateľnosti.
Moreover, once a Member State has satisfied the debt and deficit requirements, the SGP ceases to provide guidance on fiscal policy. 
Navyše keď členský štát splní požiadavky týkajúce sa dlhu a deficitu, PSR už neposkytuje usmernenia k fiškálnej politike.
For its part, the MIP Regulation envisages that policy responses to imbalances identified under the MIP may include fiscal and wage policy measures5. 
V nariadení o PMN sa zas predpokladá, že medzi politické reakcie na nerovnováhy zistené v rámci PMN môžu patriť opatrenia v oblasti fiškálnej a mzdovej politiky5.
The two policy instruments are similar in that they give the Commission an enforcement role and therefore have both a preventive and a corrective element. 
Dva politické nástroje sú podobné v tom, že Komisii umožňujú presadzovať plnenie podmienok, a majú tak preventívnu aj nápravnú časť.
However, the Commission does not have a similar enforcement role in the implementation of the Europe 2020 strategy. 
V plnení stratégie Európa 2020 však Komisia podobnú úlohu nemá.
The annual MIP process of identifying imbalances, assessing their severity and initiating corrections breaks down into stages. 
Ročný proces spojený s PMN, keď sa zisťujú nerovnováhy, posudzuje ich závažnosť a iniciuje nápravné opatrenia, má niekoľko fáz.
The process outlined in the MIP Regulation is For a definition of spill‐over, see Footnote 30. 
4 5 12 Definíciu presahovania pozri v poznámke pod čiarou 30.
Recital 20 to the MIP Regulation. 
Odôvodnenie 20 k nariadeniu o PMN.
Stage one: The Alert Mechanism Report 12. 
Prvá fáza: Správa o mechanizme varovania 12.
The first stage in the process is the publication of an Alert Mechanism Report (AMR). 
Prvou fázou tohto procesu je uverejnenie správy o mechanizme varovania (SMV).
The main purpose of this is to identify Member States that the Commission considers at risk of being affected by imbalances and which therefore require further analysis in the form of an in‐depth review (IDR: see stage two). 
Hlavným účelom tejto správy je určiť členské štáty, o ktorých sa Komisia domnieva, že by mohli byť postihnuté nerovnováhami, a pri ktorých je teda potrebná ďalšia analýza vo forme hĺbkového preskúmania (hĺbkové preskúmanie pozri v druhej fáze).
The AMR uses a scoreboard of indicators chosen to highlight internal and external imbalances (see Annex III)6. 
V správe o mechanizme varovania sa využíva hodnotiaca tabuľka ukazovateľov, ktorá vyzdvihuje vnútorné a vonkajšie nerovnováhy (pozri prílohu III)6.
However, Article 3(2) of the MIP Regulation makes it clear that the decision to launch an IDR should not flow “from a mechanical reading of the scoreboard”. 
Z článku 3 ods. 2 nariadenia o PMN jasne vyplýva, že rozhodnutie začať hĺbkové preskúmanie by sa nemalo prijímať na základe „mechanického čítania hodnotiacej tabuľky“.
13 Figure 1 – Simple flowchart of the Macroeconomic Imbalance Procedure If Member States are assessed as having macroeconomic imbalances. Stage 1 AMR Source: ECA. 
Ilustrácia 1 – Jednoduchý vývojový diagram zobrazujúci postup pri makroekonomickej nerovnováhe 13 Fáza 1 Správa o mechanizme varovania Zdroj: EDA.
6 Stage 2 Country report with IDR Stage 3 : Preventive action MIP‐CSRs Stage 3 : Corrective action Excessive imbalance procedure If Member States are assessed at risk of being affected by imbalances and require further analysis If Member States are assessed as having excessive macroeconomic imbalances. 
Druhá fáza: Hĺbkové preskúmania Fáza 2 Správa o krajine s hĺbkovým preskúmaním Fáza 3: preventívna časť Odporúčania PMN pre jednotlivé krajiny Fáza 3: nápravná časť Postup pri nadmernej nerovnováhe Ak sa dospeje k záveru, že v členských štátoch existujú makroekonomické nerovnováhy Ak sa dospeje k záveru, že členské štáty by mohli byť postihnuté nerovnováhami a že je potrebná ďalšia analýza Ak sa dospeje k záveru, že v členských štátoch existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy 13.
The Commission also takes account of 28 auxiliary indicators as a source of complementary information (http://ec.europa.eu/eurostat/cache/Imbalance_Scoreboard/MIPs_AUX_EN_banner.html). Stage two: In‐depth reviews 13. 
Hĺbkové preskúmania spočívajú v podrobnej analýze okolností špecifických pre jednotlivé štáty s využitím širokej škály analytických nástrojov (ako sú opatrenia obchodných väzieb a expozícií medzi členskými štátmi), kvalitatívnych informácií špecifických pre jednotlivé krajiny (ako je špecializácia výrobkov a mechanizmy mzdového vyjednávania) 6 Komisia tiež zohľadňuje 28 pomocných ukazovateľov ako zdroj doplňujúcich informácií (http://ec.europa.eu/eurostat/cache/Imbalance_Scoreboard/MIPs_AUX_EN_banner.html).
The Commission gathers information in the course of visits to the Member States. 
Komisia tieto informácie zhromažďuje v priebehu návštev v členských štátoch.
It is also obliged to consider any other information that the Member States have communicated as relevant. 
Je tiež povinná zvážiť akékoľvek ďalšie informácie, ktoré členské štáty predložili Komisii, ako relevantné.
Finally, the Commission must take account of the Member States’ policy intentions and any previous recommendations from the Council or the European Systemic Risk Board. 
Komisia musí napokon zohľadniť zámery politiky členských štátov a všetky predchádzajúce odporúčania Rady alebo Európskeho výboru pre systémové riziká.
The MIP Regulation specifically requires IDRs to evaluate whether the Member State in question is affected by imbalances and, if so, whether these are excessive. 
V nariadení o PMN sa konkrétne požaduje, aby sa pri hĺbkových preskúmaniach hodnotilo, či dotknutý členský štát postihli nerovnováhy a ak áno, či ide o nadmerné nerovnováhy.
The spill‐over effects of national economic policies must also be considered. 
Zvážiť sa musia tiež účinky presahovania vyplývajúce z vnútroštátnych hospodárskych politík.
If the Commission identifies no imbalances, the MIP process ends for that Member State in that year. 
Ak Komisia nezistí žiadne nerovnováhy, proces spojený s PMN v tomto členskom štáte končí v danom roku.
If imbalances are identified, depending on their severity the Commission will place the Member State in either the preventive or the corrective arm of the MIP. 
Ak zistí nerovnováhy, v závislosti od ich závažnosti Komisia uplatní pre daný členský štát buď preventívnu alebo nápravnú časť PMN.
Since 2015, IDRs have become part of the Commission’s annual European Semester country reports. These include wide‐ranging analytical assessments of the main structural issues affecting a Member State in areas such as taxation and expenditure, employment, public administration and the business environment, as well of the progress the Member State has made in the implementation of the CSRs and towards the Europe 2020 targets. 
Od roku 2015 sú hĺbkové preskúmania súčasťou každoročných správ Komisie o jednotlivých krajinách v rámci európskeho semestra, ktoré obsahujú rozsiahle hodnotenia hlavných štrukturálnych otázok, ktoré majú dosah na členský štát v oblastiach, ako je zdaňovanie a výdavky, zamestnanosť, verejná správa a podnikateľské prostredie, ako aj o pokroku členského štátu pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny a smerom k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020.
Stage three: Prevention and correction The preventive action 17. 
Tretia fáza: Prevencia a náprava Preventívne opatrenia 17.
If the Commission considers that a Member State has macroeconomic imbalances, it must inform the Council and the European Parliament. 
Ak Komisia dospeje k záveru, že v členskom štáte existujú makroekonomické nerovnováhy, musí o tom informovať Radu a Európsky parlament.
Acting on a proposal from the Commission, the Council may then address CSRs to the Member State to correct imbalances and prevent them from becoming ‘excessive’(referred to in this report as ‘the MIP‐CSRs’). 14 
Rada potom na návrh Komisie môže vydať odporúčania pre jednotlivé krajiny s cieľom napraviť nerovnováhy a predísť tomu, aby sa stali „nadmernými“ (v tejto správe ďalej len „odporúčania PMN pre jednotlivé krajiny“).
The CSRs are adopted in July and must be reviewed and, where appropriate, adjusted annually. 
Odporúčania pre jednotlivé krajiny sa prijímajú v júli a musia sa každoročne preskúmať a v prípade potreby upraviť.
To this end, there is a systematic and public assessment of progress in the implementation of CSRs published in an annex to the corresponding country report in February. 
Na tento účel existuje systematické a verejné posúdenie pokroku pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny uverejnené v prílohe k príslušnej správe o krajine vo februári.
To monitor the implementation of MIP‐CSRs, the Commission is required to maintain permanent dialogue with the Member State authorities and the social partners and carry out information visits, usually once a year. 
plnenie odporúčaní PMN pre jednotlivé krajiny, musí udržiavať trvalý dialóg s orgánmi členských štátov a sociálnymi partnermi a vykonávať informačné návštevy, spravidla jedenkrát ročne.
The corrective action: the excessive imbalance procedure 18. 
Nápravné opatrenia: postup pri nadmernej nerovnováhe 18.
If the Commission considers the imbalances excessive, it is again required, by Article 7 of the MIP Regulation, to inform the European Parliament and the Council. 
Ak Komisia považuje nerovnováhy za nadmerné, opäť o tom musí v súlade s článkom 7 nariadenia o PMN informovať Európsky parlament a Radu.
Acting on a Commission proposal, the Council may then decide to activate an ‘excessive imbalance procedure’ (EIP), exposing the Member State to stricter requirements and monitoring, and ultimately, in the case of euro‐area Member States, to the possibility of financial sanctions7. 
Rada potom na návrh Komisie môže rozhodnúť aktivovať „postup pri nadmernej nerovnováhe“ (EIP), keď je členský štát vystavený prísnejším požiadavkám a monitorovaniu a v konečnom dôsledku v prípade členských štátov eurozóny tiež možnosti finančných sankcií7.
AUDIT SCOPE, OBJECTIVES AND APPROACH Audit scope and objectives 19. 
ROZSAH, CIELE AUDITU A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP Rozsah a ciele auditu 19.
The main audit question was “Is the MIP soundly based and adequately implemented?” 
Hlavná audítorská otázka bola „Je PMN riadne odôvodnený a je primerane vykonávaný?“.
Therefore, in this audit we assessed the effectiveness of the Commission’s implementation of the MIP during the period from 2012 to 20178 as well as, where relevant, certain elements of the procedure’s design. 
V tomto audite sme posudzovali účinnosť vykonávania PMN zo strany Komisie v období od roku 2012 do roku 20178 a v relevantných prípadoch tiež niektoré prvky návrhu tohto postupu.
We examined the MIP in detail for a sample of four Member States (Bulgaria, Spain, France and Slovenia), covering other Member States, where appropriate, to a lesser degree9. 
Podrobne sme preskúmali PMN na vzorke štyroch členských štátov (Bulharsko, Španielsko, Francúzsko a Slovinsko) a na ostatné členské štáty sme sa v prípade potreby zamerali v menšej miere9.
7 8 9 15 See Regulation (EU) No 1174/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 November 2011 on enforcement measures to correct excessive macroeconomic imbalances in the euro area (OJ L 306, 23.11.2011, p. 
1174/2011 zo 16. novembra 2011 o opatreniach na presadzovanie vykonávania nápravy nadmernej makroekonomickej nerovnováhy v rámci eurozóny (Ú. v.
Our analysis ended with the publication of IDRs in February 2017 so did not cover the 2017 CSRs. 
Naša analýza skončila uverejnením hĺbkových preskúmaní vo februári 2017, takže v nej nie sú zahrnuté odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2017.
See Annex IV for an explanation of our sampling methodology. 
Pozri vysvetlenie našej metodiky výberu vzorky v prílohe IV.
20. More specifically, we examined: (a) the effectiveness of the implementation of the procedure based on the evolution of Member States’ classification of imbalances and the reasons underlying the low implementation of MIP‐CSRs; (b) the process of classifying macroeconomic imbalances in Member States; (c) the Commission’s use of analytical tools and economic analysis to identify and assess imbalances, and the evolving presentation of the results; (d) the appropriateness of the scoreboard and the AMR as a whole in the MIP. 
a) účinnosť vykonávania postupu založeného na vývoji klasifikácie nerovnováh členských štátov a dôvodov, ktoré viedli k nízkemu plneniu odporúčaní PMN pre jednotlivé krajiny, b) proces klasifikácie makroekonomických nerovnováh v členských štátoch, c) využitie analytických nástrojov a ekonomickej analýzy Komisiou na identifikáciu a hodnotenie nerovnováh a vyvíjajúcu prezentáciu výsledkov. d) vhodnosť hodnotiacej tabuľky a správy o mechanizme varovania ako celku v rámci PMN.
We did not assess the appropriateness of the thresholds set for scoreboard indicators or the quality of the statistical data underlying them. 
Neposudzovali sme primeranosť prahových hodnôt stanovených pre ukazovatele hodnotiacej tabuľky ani kvalitu štatistických údajov, z ktorých vychádzajú.
Nor did we examine the procedure for evaluating progress in the implementation of MIP‐CSRs10. 
Neskúmali sme ani postup pri hodnotení pokroku plnenia odporúčaní PMN pre jednotlivé krajiny10.
Our audit criteria came from: (a) regulatory requirements (in particular the MIP Regulation); (b) the Commission’s internal rules and procedures (e.g. instructions and guidelines); (c) documents issued by a number of EU institutions and other international organisations (in particular the IMF and the OECD) or resulting from research to identify best practice. 
Naše audítorské kritériá vychádzajú z: a) požiadaviek právnych predpisov (najmä nariadenia o PMN), b) vnútorných pravidiel a postupov Komisie (napr. inštrukcií a pokynov), c) dokumentov vydaných viacerými inštitúciami EÚ a ďalšími medzinárodnými organizáciami (najmä MMF a OECD) alebo vypracovaných na základe výskumu na zistenie osvedčených postupov.
This audit report is the second in a series that was planned to ensure substantial coverage of the EU’s economic governance framework. 
Táto audítorská správa je druhou v sérii správ, ktoré boli naplánované na zaistenie významného pokrytia rámca správy hospodárskych záležitostí EÚ.
The first report in the series, on the excessive deficit procedure (EDP)11, was published in 2016. 
Prvá správa z tejto série správ sa týkala postupu pri nadmernom deficite (PND)11 a bola uverejnená v roku 2016.