natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission decided to mitigate the problem by: • Dividing the project into blocks and setting a longer implementation period going beyond 2020 with the intention, therefore, of using the budget for future Customs programmes; and • Securing additional resources for the IT capacity-building budget under the Customs 2020 programme. 
Komisia sa rozhodla problém zmierniť: • rozdelením projektu na bloky a stanovením dlhšieho obdobia realizácie, ktoré presahuje rok 2020, so zámerom použiť prostriedky z rozpočtu určeného na budúce programy Colníctvo, • zabezpečením dodatočných zdrojov do rozpočtu na budovanie kapacít v oblasti IT v rámci programu Colníctvo 2020.
These efforts were only partially successful. 
Tieto snahy boli len čiastočne úspešné.
The Commission’s forecasts for budgetary requirements for 2021-2025 are significantly higher than the ones for 2014-2020. 
Prognózy Komisie v súvislosti s rozpočtovými požiadavkami na obdobie 2021 – 2025 sú výrazne vyššie ako požiadavky na obdobie 2014 – 2020.
Figure 3 illustrates the estimated budget needs for IT systems until the end of the Customs 2020 programming period and the greater budgetary needs envisaged after 2020. 
V ilustrácii 3 sú vyjadrené odhadované rozpočtové potreby v súvislosti s informačnými systémami do konca obdobia programu Colníctvo 2020 a predpokladané vyššie rozpočtové potreby po roku 2020.
The Commission estimates that for the next Customs programme period, it will need approximately €100 – 115 million per year in order to keep all IT systems operational and to finish the remaining projects from the Multi-Annual Strategic Plan postponed beyond 2020. 19 
Komisia odhaduje, že v nasledujúcom období programu Colníctvo bude potrebovať približne 100 – 115 mil. EUR ročne na udržiavanie prevádzky všetkých informačných systémov a na dokončenie zostávajúcich projektov z viacročného strategického plánu, ktoré boli posunuté na obdobie po roku 2020. 18
Figure 3 – Estimated budget needs to implement the 2017 Multi-Annual Strategic Plan revision 20 120.0 100.0 80.0 60.0 40.0 20.0 0.0 Budget needed C2020 IT Budget Source: Commission’s working documents. 
Ilustrácia 3 – Odhadované rozpočtové potreby na vykonanie revidovaného viacročného strategického plánu z roku 2017 19 120,0 100,0 80,0 60,0 40,0 20,0 0,0 Potrebný rozpočet Rozpočet programu Colníctvo 2020 na IT Zdroj: Pracovné dokumenty Komisie.
Member States’ budget (national components) 30. 
Rozpočet členských štátov (národné komponenty) 30.
Our survey of Member States showed that for most of them (67 %) one of the main reasons leading to the late implementation of the UCC was insufficient budget allocated at national level. 
Z nášho zisťovania v členských štátoch vyplynulo, že jedným z hlavných dôvodov oneskoreného vykonávania Colného kódexu Únie bol pre väčšinu z nich (67 %) nedostatočný rozpočet pridelený na vnútroštátnej úrovni.
The Commission became aware that some Member States would not make sufficient funds available to customs administrations to enable them to comply with the Multi-Annual Strategic Plan immediately after the approval of the UCC Work Programme in 2014. 
Komisia zistila, že niektoré štáty neposkytnú colným správam dostatok financií, ktoré by im umožnili plniť viacročný strategický plán, hneď po schválení pracovného programu Colného kódexu Únie v roku 2014.
The Commission informed us that this was partially due to the international macroeconomic crisis starting in 2008. 
Komisia nás informovala, že čiastočným dôvodom bola medzinárodná makroekonomická kríza, ktorá začala v roku 2008.
In special report 19/2017, we had already highlighted that underfinancing of trans-European IT systems may delay the Union Customs Code implementation22. 
19/2017 sme poukázali na skutočnosť, že nedostatočné financovanie transeurópskych informačných systémov môže viesť k oneskoreniu vo vykonávaní Colného kódexu Únie22.
The Commission continued to call upon Member States to make national resources available and investigated other options for resolving the problem of insufficient budgets in 22 See paragraphs 33 to 38 of special report 19/2017. Millions of euro / Year 
Komisia členské štáty opakovane vyzývala, aby sprístupnili vnútroštátne zdroje a hľadala ďalšie možnosti, ako vyriešiť problém nepostačujúcich rozpočtov v členských štátoch, napríklad uľahčením ich vzájomnej spolupráce (pozri rámček 1).
Box 1 – Collaborative development of national components by a group of Member States The Commission promoted the option for Member States to collaborate on developing national components together, rather than each Member State working on its own. 
20 Rámček 1 – Vývoj národných komponentov v spolupráci skupiny členských štátov Komisia presadzovala možnosť, aby členské štáty vyvíjali národné komponenty vo vzájomnej spolupráci, namiesto toho, aby každý štát pracoval samostatne.
In the area of taxation, DG TAXUD has had positive experience with such collaborative IT development. 
GR TAXUD má pozitívne skúsenosti so spoluprácou pri vývoji informačných technológií v oblasti daňového systému.
In 2017, Estonia prepared a project for setting up a new expert team composed of several Member States’ representatives to develop the national components of the customs IT systems together. 
Estónsko pripravilo v roku 2017 projekt na zriadenie nového tímu odborníkov, zloženého zo zástupcov niekoľkých členských štátov, s cieľom spoločne vyvinúť národné komponenty colných informačných systémov.
Such an expert team would, for example, prepare common procurement procedures to achieve economies of scale. 
Tento tím odborníkov by napríklad stanovil spoločné postupy verejného obstarávania, aby sa tak dosiahli úspory z rozsahu.
The project was approved by the Commission and will receive financing from the Customs 2020 Work Programme for 2018. 
Komisia tento projekt schválila a bude naň pridelené financovanie v rámci programu Colníctvo 2020 na základe pracovného programu na rok 2018.
15 Member States expressed their interest in participating in this kind of action. 
15 členských štátov vyjadrilo záujem zapojiť sa takéhoto druhu opatrení.
At the time of the audit, the expert team had not yet started the work, therefore it was not possible to fully assess the results of this initiative. 
V čase auditu ešte tím odborníkov nezačal svoju činnosť, preto nebolo možné plne posúdiť výsledky tejto iniciatívy.
Member States keep 20 % of the funds collected from customs duties as collection costs and the remaining 80 % goes to the EU budget as revenue. 
Členské štáty si z vybraného cla ponechávajú 20 % ako náklady spojené s výberom a zostávajúcich 80 % ide do rozpočtu EÚ ako príjem.
The retention rate for collection costs would be enough23 to contribute to covering expenditure incurred by Member States for implementing customs IT systems. 
Miera prostriedkov, ktoré si členské štáty ponechávajú ako náklady na výber, by postačovala23 na príspevok na pokrytie výdavkov, ktoré im vzniknú pri realizácii colných informačných systémov.
We noted, however, that no Member States indicated that they had done so. 
Zaznamenali sme však, že žiadny členský štát neuviedol, že by tieto prostriedky takto využil.
Instead, they used funds from the national budget and EU structural funds to finance the customs IT systems development. 
vývoj colných informačných systémov financovali zo štátnych rozpočtov a štrukturálnych fondov EÚ.
Lengthy decision-making process due to the multi-layered governance structure involving the Commission and Member States 33. 
Zdĺhavý rozhodovací proces vyplývajúci z viacvrstvovej štruktúry riadenia, ktorá zahŕňa Komisiu a členské štáty 33.
The development of the customs IT systems requires the involvement, close coordination and agreement of a large number of players at several levels in the Commission and Member States (see paragraph 11). 
Vývoj colných informačných systémov si vyžaduje zapojenie veľkého počtu aktérov na rôznych úrovniach Komisie a členských štátov, úzku koordináciu a dohodu medzi nimi (pozri bod 11).
23 in itself, decision-making is further complicated by the specific national features of customs operations, and by differences between the Member States regarding their progress and capacities in customs IT. 
Okrem zložitosti samotného vývoja IT rozhodovanie ďalej komplikujú špecifické národné charakteristiky colných operácií a rozdiely medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o ich pokrok a kapacity v oblasti colných informačných systémov.
The Commission, in its coordinating role, has already experienced this governance structure in the context of the implementation of the existing customs systems, most importantly the first generation of the transit system (the New Computerized Transit System). 
Komisia v rámci svojej koordinačnej úlohy už získala skúsenosti s touto štruktúrou riadenia, a to v kontexte používania súčasných colných systémov, predovšetkým prvej generácie tranzitného systému (nový počítačový tranzitný systém).
This demonstrated that seeking an agreement on all aspects of project implementation is a challenging and time-consuming task24. 
Ukázalo sa pri tom, že snaha o dohodu vo všetkých aspektoch realizácie projektov je zložitá a časovo náročná úloha24.
Given the complexity of customs IT projects, the Commission applied a set of detailed milestones for each project to facilitate operational planning and monitoring. 
Vzhľadom na komplexnosť projektov v oblasti colných informačných systémov Komisia použila pri každom projekte súbor podrobných čiastkových cieľov, aby tým uľahčila operačné plánovanie a monitorovanie.
These milestones are divided according to the main project phases, and refer to approval of the related documents or actions by the Member States represented in the governance bodies25. 
Tieto čiastkové ciele sú rozdelené podľa hlavných projektových fáz a odkazujú na schválenie súvisiacich dokumentov alebo opatrení členskými štátmi, ktoré sú zastúpené v riadiacich orgánoch25.
We looked at the application of these milestones in our sample of five projects (see paragraph 23). 
Uplatňovanie týchto čiastkových cieľov sme analyzovali na našej vzorke piatich projektov (pozri bod 23).
Despite this, in 2016 the Commission’s official strategic The time needed for the development of the New Computerized Transit System - 12 years - was taken into account when estimating the time needed to develop the new systems in the Iteration 1 Global Estimation Study Document for the IT Master Plan. 
Vo všetkých prípadoch sa dohoda Komisie s členskými štátmi V prvej verzii štúdie celkového odhadu na účely hlavného plánu v oblasti IT sa pri odhade času potrebného na vývoj nových systémov vychádzalo z času, ktorý bol potrebný na vývoj nového počítačového tranzitného systému – 12 rokov.
Customs Policy Group (CPG) and Electronic Customs Coordination Group (ECCG). 
Skupina pre colnú politiku a koordinačná skupina pre elektronické colníctvo.
22 24 25 26 
21 24 25
23 planning documents and reports continued to indicate that all UCC IT systems and several other non-UCC Multi-Annual Strategic Plan projects would be delivered by 2020 (see Box 2). 
Napriek tomu sa v roku 2016 v oficiálnych strategických plánovacích dokumentoch a správach Komisie naďalej uvádzalo, že všetky informačné systémy podľa Colného kódexu Únie a niekoľko ďalších projektov z viacročného strategického plánu, ktoré neboli zahrnuté do Colného kódexu Únie, budú dodané do roku 2020 (pozri rámček 2).
Box 2 – Commission’s reporting (until 2016) indicated that IT systems would be delivered by 2020 The Commission did not mention the risk of failure to deliver the UCC IT systems by 2020 in any of the Customs 2020 progress reports for the years 2014, 2015 and 2016 (see paragraph 46). 
Rámček 2 – V správach Komisie sa (do roku 2016) uvádzalo, že informačné systémy budú dodané do roku 2020 Komisia nespomenula riziko, že by informačné systémy stanovené v Colnom kódexe Únie neboli dodané do roku 2020, v žiadnej správe o pokroku programu Colníctvo 2020 za roky 2014, 2015 či 2016 (pozri bod 46).
In the 2016 e-Customs progress report (published in July 2017), the Commission recognised that several projects had been delayed. 
V správe o pokroku elektronického colníctva za rok 2016 (uverejnenej v júli 2017) Komisia uznala, že niekoľko projektov mešká.
However, taking into account the progress made in 2016, it stated that timely implementation of the projects was still feasible. 
Vzhľadom na pokrok, ktorý sa vykonal v roku 2016, však uviedla, že ešte stále je možné zrealizovať projekty načas.
Similar information was presented in the e-Customs progress reports for the years 2014 and 2015. 
Podobné informácie obsahovali aj správy o pokroku elektronického colníctva za roky 2014 a 2015.
When the Commission identified issues related to the availability of resources and potential delays in implementing the UCC Work Programme in June 2014, it did not change the deadlines in the UCC Work Programme or in the Multi-Annual Strategic Plan. 
Keď Komisia v júni 2014 zistila problémy s dostupnosťou zdrojov a potenciálne oneskorenia pri plnení pracovného programu Colného kódexu Únie, nezmenila konečné V dvoch prípadoch (Surveillance 3 a systém registrovaných vývozcov) sa oneskorenie dalo dohnať a zachovať pôvodný (viacročný strategický plán z roku 2014) termín na dodanie systémov.
Instead, it created a new internal resource-based operational plan and proposed to manage it in parallel. 
Namiesto toho vypracovala nový operačný plán založený na interných zdrojoch a navrhla uplatňovať ho súbežne.
This resulted in the Multi-Annual Strategic Plan / UCC Work Programme being used externally and the operational plan, which depicted reality, mainly being used internally. 
Výsledkom bolo, že viacročný strategický plán/pracovný program Colného kódexu Únie sa používal externe a operačný plán, v ktorom bol opísaný reálny stav, sa uplatňoval hlavne interne.
From 2015 onwards, the internal operational plan indicated longer deadlines than those in the Multi-Annual Strategic Plan / UCC Work Programme, and included projects to be implemented after the 2020 UCC deadline. 
Od roku 2015 sa v internom operačnom pláne uvádzali dlhšie lehoty ako boli lehoty vo viacročnom strategickom pláne/v pracovnom programe Colného kódexu Únie a operačný plán obsahoval projekty s dátumom realizácie prekračujúcim konečný termín v roku 2020 stanovený v Colnom kódexe Únie.
The two planning tools co-existed in customs IT development until 2017 when they were reconciled following a review (“reality check”) performed by the Commission. 
Tieto dva plánovacie nástroje pre vývoj IT existovali súčasne do roku 2017, keď boli zosúladené na základe preskúmania Komisie (tzv. posúdenie reálnej situácie).
The outcome of this review exercise was the 2017 Multi-Annual Strategic Plan revision, which moved the deadlines for deployment of several IT systems beyond the UCC’s legally binding 2020 deadline. 
Výsledkom tohto preskúmania bola revízia viacročného strategického plánu v roku 2017, v ktorom sa termíny zavedenia niekoľkých informačných systémov do prevádzky posunuli na obdobie po roku 2020, teda obdobie po uplynutí právne záväzného termínu stanoveného v Colnom kódexe únie.
As a result, the Commission was obliged to prepare an update of the UCC Work Programme and to propose an amendment to the UCC Regulation (see paragraph 21). 
Komisia preto musela aktualizovať pracovný program Colného kódexu Únie a navrhnúť zmenu nariadenia o Colnom kódexe Únie (pozri bod 21).
The existence of the two planning tools shows that the Commission was aware of the delays. 
Existencia dvoch plánovacích nástrojov poukazuje na skutočnosť, že Komisia o oneskoreniach vedela.
The decision not to include this information in its official reporting prevented the stakeholders (such as the European Parliament, other EU institutions not represented in the governance structure of Customs 2020 as well as interested companies and citizens) from being fully informed of the risk of delays in real time. 
Rozhodnutie neuviesť túto informáciu v oficiálnych správach spôsobilo, že zainteresované strany (napr. Európsky parlament, ostatné inštitúcie EÚ, ktoré nie sú zastúpené v štruktúre riadenia programu Colníctvo 2020, ako aj zainteresované spoločnosti a občania) neboli v reálnom čase plne informované o riziku oneskorení.
The initial development approach selected was not the most cost efficient 41. 
Pôvodne zvolený prístup k vývoju nebol z hľadiska nákladov najefektívnejší 41.
When the Customs 2020 programme was designed, the Commission carried out a study to determine the deadlines for implementing the IT systems and the budget required for the Union components (see paragraph 26). The development approach selected was mostly decentralised. 
Pri koncipovaní programu Colníctvo 2020 Komisia vypracovala štúdiu, na základe ktorej by mohla stanoviť konečné termíny pre zavedenie informačných systémov, ako aj rozpočet potrebný na vytvorenie komponentov Únie (pozri bod 26).
This was despite the fact that centralised implementation was the most cost efficient option (see Box 3). 
Zvolený prístup k vývoju bol zväčša decentralizovaný. a to aj napriek skutočnosti, že centralizovaná realizácia by bola z hľadiska nákladov najefektívnejšou možnosťou (pozri rámček 3).
24 Box 3 – Centralised development approach rejected by Member States In its Impact Assessment the Commission presented four scenarios for the Customs 2020 programme, which differed essentially in the degree of centralised development by the Commission or decentralised development by each individual Member State. 
24 Rámček 3 – Členské štáty odmietli centralizovaný prístup k vývoju Komisia vo svojom posúdení vplyvu prezentovala štyri scenáre v súvislosti s programom Colníctvo 2020, ktoré sa v podstate líšili v tom, do akej miery by sa mal vývoj centralizovať na úrovni Komisie alebo decentralizovať v každom jednotlivom členskom štáte.
The option with the most centralised implementation of IT systems involved shared common development of full core clearance process implementation and of its trader interface. 
Možnosť najcentralizovanejšieho vytvárania informačných systémov zahŕňala spoločný vývoj celého hlavného procesu colného konania a rozhrania systému pre obchodníkov.
This centralised solution required a higher budget for the Customs 2020 programme (estimated at around €200 million more, as compared with the option selected). 
Toto centralizované riešenie si vyžadovalo väčší rozpočet pre program Colníctvo 2020 (odhadom približne o 200 mil. EUR viac ako zvolená možnosť).
However, it also offered significant economies of scale (one euro invested centrally could generate a saving of four euros for Member States). 
Ponúkalo však aj značné úspory z rozsahu (každé euro investované centrálne by členským štátom mohlo ušetriť štyri eurá).
This scenario was not selected because Member States considered that a decentralised solution could more appropriately meet specific national requirements and mitigate the risk of project failure. 
Tento scenár nebol vybraný, pretože členské štáty sa domnievali, že decentralizované riešenie by mohlo lepšie vyhovovať špecifickým vnútroštátnym požiadavkám a zmierniť riziko zlyhania projektu.
Later, during the individual project scope discussions, Member States requested that the EU develops certain components of IT systems at central level. 
Členské štáty neskôr pri diskusiách o rozsahu jednotlivých projektov požiadali, aby EÚ vytvorila určité komponenty informačných systémov na centrálnej úrovni.
This led to a more cost efficient solution because of economies of scale, but required more resources from the Customs 2020 programme which were unplanned (see paragraph 27). 
Vďaka úsporám z rozsahu bolo toto riešenie nákladovo efektívnejšie, no vyžadovalo si vyššie zdroje z programu Colníctvo 2020, s čím sa pôvodne nepočítalo (pozri bod 27).
The Customs 2020 programme objectives and reporting arrangements are not suitable for monitoring the IT systems’ implementation 43. 
Ciele programu Colníctvo 2020 a mechanizmy podávania správ nie sú vhodné na monitorovanie vytvárania informačných systémov 43.
The specific and operational objectives for IT implementation in the Customs 2020 programme are too general to be used for monitoring and reporting (e.g. “computerization” or “to develop, improve, operate and support the European Information Systems for customs”). 
Osobitné a operatívne ciele pre vývoj informačných systémov vymedzené v programe Colníctvo 2020 sú príliš všeobecné na to, aby sa dali využiť na monitorovanie a podávanie správ (napr. „využívanie výpočtovej techniky“ alebo „vyvíjať, skvalitňovať, prevádzkovať a podporovať európske informačné systémy pre colníctvo“).
In addition, because the specific IT systems to be developed were not set among the above objectives of the Customs 2020 programme, they are not appropriately monitored in the existing reports. 
Konkrétne informačné systémy, ktoré treba vyvinúť, navyše neboli uvedené medzi spomenutými cieľmi v programe Colníctvo 2020, a súčasné správy sa preto ich monitorovaniu primerane nevenujú.
The Performance Measurement Framework (PMF) developed to assess the Customs 2020 programme prescribes four indicators for the implementation of new IT systems: 1. number of IT projects in the “research” phase; 2. number of IT projects in the “development” phase; 3. number of new IT systems in the “operation” phase; and 4. ratio of IT projects with “green” status. 
Rámec merania výkonnosti vytvorený na posúdenie programu Colníctvo 2020 obsahuje štyri ukazovatele týkajúce sa realizácie nových informačných systémov: 1. počet IT projektov vo fáze „výskumu“; 2. počet IT projektov vo fáze „vývoja“; 3. počet nových IT projektov vo fáze „prevádzky“; 4. podiel IT projektov so „zeleným“ statusom.
We found that the first three indicators do not have a target and the target set for the fourth indicator was only that 50 % of the IT projects should be in line with requirements (status “green”). 
Zistili sme, že pre prvé tri ukazovatele neboli stanovené cieľové hodnoty, a cieľovou hodnotou pre štvrtý ukazovateľ bolo len to, aby 50 % IT projektov bolo v súlade s požiadavkami (t. j. malo „zelený“ status).
This target was not meaningful because a project can receive a “green” status simply as a consequence of a Multi-Annual Strategic Plan revision, without any actual progress in the implementation of the IT system. 
Tento cieľ nie je užitočný, pretože projekt môže mať „zelený“ status len vďaka revízii viacročného strategického plánu, bez toho, aby sa vôbec dosiahol nejaký pokrok pri vytváraní príslušného informačného systému.
Therefore, the four indicators developed to assess IT implementation do not enable delays to be detected and reported. 
Týmito štyrmi ukazovateľmi vytvorenými na posúdenie realizácie informačných systémov sa preto nedajú odhaliť a vykázať oneskorenia.
The Commission publishes annual progress reports on the implementation of the Customs 2020 programme. 
Komisia uverejňuje každoročne správy o pokroku vykonávania programu Colníctvo 2020.
In the three Customs 2020 progress reports published by the time of the audit (2014, 2015 and 2016), the information on the implementation of the IT systems is limited. 
Informácie o realizácii informačných systémov v troch správach o pokroku programu Colníctvo 2020, uverejnených do začiatku nášho auditu (za roky 2014, 2015 a 2016), sú obmedzené.
All three reports state that new developments are largely taking place in line with the planning. 
Vo všetkých troch správach sa uvádza, že nový vývoj zväčša napreduje podľa plánu.
The e-Customs progress reports for the three above years contain more detailed information on the level of deployment of the IT systems, but do not provide information on the risk of not meeting the planned deadlines. 
Správy o pokroku v súvislosti s elektronickým colníctvom za tri uvedené roky obsahujú podrobnejšie informácie o miere zavádzania informačných systémov do prevádzky, nehovorí sa v nich však o riziku nesplnenia naplánovaných termínov.
Given the delays in developing 25 26 and deploying new IT systems, the Customs 2020 progress reports did not provide a balanced and comprehensive view27 of the programme implementation. 
Vzhľadom na oneskorenia vo vývoji a v zavádzaní nových informačných systémov do prevádzky správy o pokroku programu Colníctvo 2020 neposkytujú vyvážený a komplexný pohľad27 na vykonávanie programu.