natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Annex IV shows the specific conditions for the second instalment. special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 47. the pfm programme began slowly, with insufficient effort on the georgian side to engage in reform. the delegation complained about the difficulty of constructive dialogue with their georgian counterparts. nevertheless, in december 2008 europeaid released part of the second instalment, paying 4 million euro out of a maximum of 5 million euro. this disbursement decision was based on two successive external reviews of the progress made: one concluding negatively (november 2008) and a subsequent one concluding positively on the basis of new evidence made available at the time (december 2008). the court noted that, given the very difficult situation in georgia as from august 2008, the commission considered the efforts in pfm reforms as sufficient to allow them to release. nevertheless, the court also observes that not all conditions set to release this instalment had been met. 
13/2010 – Začal sa nový nástroj európskeho susedstva a partnerstva úspešne uplatňovať na južnom kaukaze (v arménsku, azerbajdžane a Gruzínsku) a dosahuje výsledky? 47. program hospodárenia s verejnými financiami sa začal pomaly, pričom Gruzínsko nevynaložilo dostatočné úsilie pri vykonávaní reforiem. delegácia vyjadrila sťažnosť týkajúcu sa ťažkostí v súvislosti s nadviazaním dialógu s orgánmi Gruzínska. napriek tomu europeaid vyplatil v decembri 2008 časť druhej splátky a z maximálnej sumy vo výške 5 mil. eur vyplatil sumu 4 mil. eur. rozhodnutie o vyplatení finančných prostriedkov bolo založené na dvoch po sebe nasledujúcich externých preskúmaniach uskutočneného pokroku: pri prvom sa dospelo k negatívnemu záveru (november 2008) a pri nasledujúcom k pozitívnemu záveru na základe nových dôkazov, ktoré sa získali v tom čase (december 2008). dvor audítorov zaznamenal, že vzhľadom na veľmi zložitú situáciu v Gruzínsku v auguste 2008 komisia považovala úsilie v súvislosti s reformami hospodárenia s verejnými financiami za dostatočné na to, aby umožnila uvoľnenie prostriedkov. dvor audítorov si však tiež povšimol, že neboli splnené všetky podmienky na uvoľnenie tejto splátky.
48. to summarise, the pfm programme progressed very little during its first 12 months. however, the beginning of 2009 saw an encouraging change of attitude from the georgian side. for example, having shown hostility in 2008 towards the concept of internal audit, the government adopted an Internal audit strategy in 2009. their increased receptiveness towards pfm reform might be explained by changed basic conditions. after the twin shock of the august 2008 conflict with russia and the global recession, the georgian economy depended on outside aid, leading the government to pay more attention to inflows of eu budget support. 
48. celkovo vzaté, program hospodárenia s verejnými financiami napredoval počas prvých 12 mesiacov len veľmi pomaly. Začiatkom roku 2009 došlo na strane Gruzínska k povzbudzujúcej zmene postoja. napríklad po zaujatosti voči konceptu vnútorného auditu v roku 2008 prijala vláda v roku 2009 stratégiu vnútorného auditu. vyššiu mieru ich vnímavosti voči reforme hospodárenia s verejnými financiami je možné vysvetliť zmenou základných podmienok. po dvojnásobnom šoku z konfliktu s ruskom v auguste 2008 a z globálnej recesie záviselo hospodárstvo Gruzínska od vonkajšej pomoci, v dôsledku čoho sa vláda musela väčšmi zameriavať na príjmy z rozpočtovej podpory eú.
28 special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
28 osobitná správa č. 13/2010 – Začal sa nový nástroj európskeho susedstva a partnerstva úspešne uplatňovať na južnom kaukaze (v arménsku, azerbajdžane a Gruzínsku) a dosahuje výsledky?
51. to conclude up to the end of 2009, the enpI had not proven to be an appropriate instrument for economic rehabilitation and confidence building in the conflict region of abkhazia. 
51. Záverom, vzťahujúcim sa na obdobie do roku 2009, je že nástroj enpI sa v konfliktom postihnutom regióne abcházska ešte nepreukázal ako nástroj vhodný na hospodársku obnovu a budovanie dôvery.
52. In contrast to abkhazia, where the doors were still open for discussion, there has been no cooperation between south ossetia and georgia since the conflict, and all eu reconstruction projects under way have come to a standstill. there is no basis (such as political will or joint interest) for continuing with rehabilitation programmes. consequently the commission reallocated 6 million euro originally intended for the georgia/south ossetia conflict zone in the 2008 annual action programme to the needs of new ‘internally displaced persons’ in georgian government-controlled areas, especially to further housing support. 
52. na rozdiel od abcházska, kde sú stále otvorené možnosti na rokovania, medzi južným osetskom a Gruzínskom neexistovala od tohto konfliktu žiadna spolupráca a všetky prebiehajúce projekty obnovy eú zo strany eú sa pozastavili. neexistuje žiadny základ (napríklad politická vôľa alebo spoločný záu-jem), v rámci ktorého by bolo možné pokračovať v programoch obnovy. komisia následne prerozdelila 6 mil. eur, ktoré boli pôvodne určené pre konfliktnú oblasť Gruzínska/južného osetska v rámci ročného akčného programu na rok 2008, na potreby nových osôb vysídlených v rámci štátu v oblastiach kontrolovaných gruzínskou vládou, najmä na ďalšiu podporu bývania. je potrebné poznamenať, že vykonávanie podobných opatrení zahŕňalo riziko optimalizácie výdavkov (pozri prílohu V).
It should be noted that the implementation of similar measures involved risks relating to value for money (see Annex V). All countries: tWinning under enPi WAs still in the stArt-uP PhAse 53. the 2007 annual action programmes offer a twinning facility, allocating 14 million euro in total to the three countries22. the commission envisaged that the first twinning projects should start in 2008. however, it was only in june 2009 that the first twinning contract under the enpI was signed in georgia. 
Všetky krajiny: twinning V rámci enPi Bol ešte stále V Počiatočnej fáZe 53. ročné akčné programy na rok 2007 ponúkajú nástroj twinningu s vyčlenením celkovej sumy vo výške 14 miliónov eur pre tieto tri krajiny22. komisia predpokladala, že prvé twinningové projekty by sa mali začať v roku 2008. prvá zmluva o twinningu v rámci nástroja enpI však bola v Gruzínsku podpísaná až v júni 2009. v arménsku a azerbajdžane bolo v druhej polovici roka 2009 vypracovaných niekoľko zmlúv, ktoré však ešte neboli podpísané.
In armenia and azerbaijan, several contracts were under preparation in the second half of 2009 but not yet signed. thus, the start of the twinning tool under the enpI was de-layed23. 
Zavedenie nástroja twinningu v rámci enpI sa tak oneskorilo23.
54. a main reason lay in the reluctance of the countries to devote resources to build up the necessary management structure for twinning. potentially, the incentive for approximation through twinning is lowered by the lack of eu accession perspectives. 
54. hlavným dôvodom bolo zdráhanie krajín vyčleniť tieto zdroje na vybudovanie potrebnej štruktúry riadenia pre twinning. stimul pre aproximáciu prostredníctvom twinningu bol potenciálne oslabený neexistenciou perspektív pristúpenia k eú.
22 the taIeX instrument ( technical assistance Information exchange office), previously reserved for eu candidate countries, was also made available to neighbourhood countries. 
22 susedným krajinám sa sprístupnil aj nástroj taIeX (úrad pre výmenu informácií o technickej pomoci), ktorý bol predtým vyhradený pre kandidátske krajiny eú.
23 however, in azerbaijan, three tacis-financed twinning contracts started in 2008. 
23 v roku 2008 však v azerbajdžane vstúpili do platnosti tri zmluvy o twinningu financované z nástroja tacis.
30 special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
30 osobitná správa č. 13/2010 – Začal sa nový nástroj európskeho susedstva a partnerstva úspešne uplatňovať na južnom kaukaze (v arménsku, azerbajdžane a Gruzínsku) a dosahuje výsledky?
55. a programme administration office (pao) was required in each country to manage the twinning tool. the commission supported the establishment of these paos through successive tacis projects. however, at the end of these projects, the paos were not yet able to steer and direct the twinning tool independently. 
55. úrad poverený správou programu (pao) bol požiadaný, aby v každej krajine riadil nástroj twinningu. komisia podporila zriadenie úradov pao prostredníctvom následných projektov tacis. úrady poverené správou programu však na konci týchto projektov ešte neboli schopné nezávisle viesť a riadiť nástroj twinningu. namiesto budovania kapacít sa externí odborníci z projektov tacis snažili prevziať funkciu úradu pao.
56. the commission provided further technical assistance contracts involving private consultants to prepare terms of reference for twinning projects. thus the early experience of twinning involved substantial private sector input in a field where the knowledge should be the preserve of public bodies. 3 31 special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
56. komisia uzatvorila ďalšie zmluvy o technickej pomoci prostredníctvom zapojenia súkromných konzultantov, ktorých úlohou bolo vypracovať podklady na twinningové projekty. táto prvotná skúsenosť s twinningom zahŕňala významný prínos súkromného sektora v oblasti, v ktorej by znalosti mali byť výsadou štátnych orgánov. 3 31 osobitná správa č. 13/2010 – Začal sa nový nástroj európskeho susedstva a partnerstva úspešne uplatňovať na južnom kaukaze (v arménsku, azerbajdžane a Gruzínsku) a dosahuje výsledky?
32 hAs the commission AdequAtely exPloited the delivery tools AvAilAble under the euroPeAn neighbourhood And PArtnershiP instrument? 
32 Využila komisia Primeraným sPôsoBom nástroje PoskytoVania Pomoci dostuPné V rámci nástroja euróPskeho susedstVa a PartnerstVa?
57. the effectiveness of the assistance depends to a large extent on wise use of the different modes of delivery. the court examined whether the commission applied adequately the new tool of sector budget support and employed the various tools available appropriately. the commission vAried the WAy in Which it Provided finAnciAl AssistAnce 58. the new tool most strongly favoured by the commission is sector budget support. the commission, in line with current worldwide thinking amongst many donors, considers that support to government budgets offers greater potential for development than project-based assistance. through bringing in sector budget support and twinning, the commission managed a change from the technical assistance projects pre-dominating under tacis24. 
57. účinnosť pomoci závisí do veľkej miery od rozumného využívania rôznych spôsobov poskytovania pomoci. dvor audítorov preskúmal, či komisia primeraným spôsobom použila nový nástroj sektorovej rozpočtovej podpory a či vhodne uplatnila rôzne dostupné nástroje. komisia menila sPôsoB PoskytoVania finančnej Pomoci 58. nový nástroj, ktorý komisia najviac podporuje, je sektorová rozpočtová podpora. komisia sa v súlade so súčasnými názormi mnohých celosvetových darcov domnieva, že podpora štátneho rozpočtu predstavuje väčší potenciál na rozvoj ako pomoc založená na projektoch. komisia prostredníctvom zavedenia sektorovej rozpočtovej podpory a twinningu dosiahla prechod z projektov technickej pomoci, ktoré prevládali v rámci nástroja tacis24.
59. the use of sector budget support is also in line with the ‘european consensus on development’ of december 2005, which aims to channel 50 % of government-to-government assistance through country systems. however, while the primary objective of eu development cooperation is poverty reduction, its cooperation with the southern caucasus countries has the principal objective of bringing them closer to the eu. for example, in the country strategy paper for georgia, the commission underlined that the support for closer eu–georgia economic and social integration should constitute the main focus of assistance. 
59. využívanie sektorovej rozpočtovej podpory je takisto v súlade s európskym konsenzom o rozvoji z decembra 2005, ktorého cieľom je previesť 50 % medzivládnej pomoci prostredníctvom systému danej krajiny. keďže však hlavným cieľom rozvojovej spolupráce eú je zníženie chudoby, hlavným cieľom jej spolupráce s krajinami južného kaukazu je priblížiť ich k eú. komisia v dokumente o stratégii krajiny pre Gruzínsko napríklad zdôraznila, že podpora pre užšiu hospodársku a sociálnu integráciu medzi eú a Gruzínskom by mala predstavovať hlavné zmeranie pomoci. v súlade s dokumentom o stratégii krajiny by eú takýmto spôsobom mala zohrávať odlišnú úlohu ako ostatní darcovia, ktorí sa zameriavali na rozvoj.
24 mainly transfer of expertise and know-how, including training but also supplies and assistance to catalyse and support investments. special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
24 najmä prenos skúseností a know-how vrátane odborného vzdelávania, ale aj dodávok a pomoci zameraných na investície do urýchlenia a podpory projektov. osobitná správa č. 13/2010 – Začal sa nový nástroj európskeho susedstva a partnerstva úspešne uplatňovať na južnom kaukaze (v arménsku, azerbajdžane a Gruzínsku) a dosahuje výsledky?
33 shift to sector budget suPPort WAs insufficiently PrePAred, Affecting PerformAnce 60. several factors show that the commission did not sufficiently prepare the shift to sector budget support, undermining its implementation (see problems described in paragraphs 39, 43 and 47): (a) conclusions on the pre-conditions for effective use of sector budget support were not sufficiently documented (see paragraphs 61 and 62); (b) it was wrongly assumed that the partner countries would have a good understanding of the new sector budget support tool from earlier experience with similar types of measure (see paragraph 63); (c) locally the commission lacked expertise in the mechanisms of sector budget support. the delegations had to rely extensively on the work of external experts for the technical aspects of implementation modes (e.g. designing the matrices of conditions or interpreting whether conditions were satisfactorily met). 
33 Prechod na sektoroVÚ roZPočtoVÚ PodPoru neBol dostatočne PriPraVený, čo oVPlyVnilo Výkonnosť 60. Z niekoľkých faktorov vyplynulo, že komisia nedostatočne pripravila prechod na sektorovú rozpočtovú podporu, čím zmarila jej implementáciu (pozri problémy opísané v bodoch 39, 43 a 47): a) závery o predbežných podmienkach na účinné využívanie sektorovej rozpočtovej podpory neboli dostatočne doložené (pozri body 61 a 62); a) nesprávne sa predpokladalo, že partnerské krajiny budú mať pochopenie pre nový nástroj sektorovej rozpočtovej podpory na základe predchádzajúcich skúseností s podobným typom opatrení (pozri bod 63); a) z lokálneho hľadiska komisii chýbali skúsenosti s mechanizmami sektorovej rozpočtovej podpory. delegácie sa v prípade technických aspektov režimov implementácie museli do veľkej miery spoliehať na prácu externých odborníkov (napr. návrh podmienok alebo stanovenie, či boli tieto podmienky uspokojivo splnené).
61. according to its own guidelines, before embarking on a sector support programme, the commission should examine the situation in seven ‘key assessment areas’ (see Box 5). the commission carried out such assessments but did not arrive at clearly documented conclusions. the assessments also tended to give substantial weight to what the beneficiary countries promised to do in the future. this weakness was particularly prevalent in assessing the existence of effective systems for monitoring and sector coordination. for example in georgia, the commission recognised the weak performance monitoring system in place but concluded only ‘that the full introduction of the medium-term expenditure framework envisages that reliable and relevant performance indicators will be introduced’. special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
61. komisia by v súlade so svojimi vlastnými usmerneniami a predtým, ako investuje do programu sektorovej podpory, mala preskúmať situáciu v siedmich „kľúčových oblastiach hodnotenia“ (pozri rámček 5). komisia vykonala takéto hodnotenia, no nedospela k jasne doloženým záverom. v hodnoteniach sa často kládol zásadný dôraz na to, čo prijímajúce krajiny prisľúbili uskutočniť v budúcnosti. tento nedostatok prevládal najmä pri hodnotení existencie účinných systémov monitorovania a koordinácie sektora. napríklad v Gruzínsku komisia zistila nedostatočné fungovanie zavedeného systému monitorovania, dospela však len k záveru, že plné zavedenie rámca strednodobých výdavkov predpokladá zavedenie spoľahlivých a relevantných ukazovateľov výkonnosti. osobitná správa č. 13/2010 – Začal sa nový nástroj európskeho susedstva a partnerstva úspešne uplatňovať na južnom kaukaze (v arménsku, azerbajdžane a Gruzínsku) a dosahuje výsledky?
62. furthermore, the court found no evidence that the commission, before opting for sector budget support, assessed the alternatives for implementing a sector support programme, namely pool funding and ec project procedures25. 63. 
62. dvor audítorov ďalej nenašiel žiadny dôkaz, že komisia, skôr ako sa rozhodla pre sektorovú rozpočtovú podporu, vyhodnotila alternatívy alebo vykonávanie programu sektorovej podpory, konkrétne financovania zo spoločného fondu a postupy projektov es25.
In its planning documents the commission expressed confidence that the budget support mechanism would be well understood by the beneficiary countries as they already had experience of similar measures. however, in practice the countries had learnt few lessons from these earlier experiences. although the food security programmes in the countries had provided budget support for many years, they were too specific to serve as a useful guide for the introduction of sector budget support envisaged under the enpI. for instance, food security programmes did not focus on reform of a single sector, did not involve the same ministries and tended to provide budget support in fixed as opposed to variable tranches. 
63. komisia vo svojich dokumentoch o plánovaní vyjadrila dôveru, že prijímajúce krajiny správne pochopia mechanizmus rozpočtovej podpory, pretože s podobnými opatreniami už mali skúsenosti. krajiny sa však v praxi z týchto predchádzajúcich skúseností príliš nepoučili. hoci programy potravinovej bezpečnosti v týchto krajinách poskytovali rozpočtovú podporu počas mnohých rokov, boli príliš špecifické, aby mohli slúžiť ako užitočné usmernenie na zavedenia sektorovej rozpočtovej podpory naplánovanej v rámci nástroja enpI. programy potravinovej bezpečnosti sa napríklad nezameriavali na reformu jedného sektora, nezahŕňali rovnaké ministerstvá a poskytovali rozpočtovú podporu skôr vo fixných ako vo variabilných splátkach.
25 europeaidguidelineson support to sector programmes (july 2007). 
25 usmerneniaúradueuropeaid o podpore sektorových programov (júl 2007).
34 box 5 seven key Assessment AreAs for sector suPPort ProgrAmmes (1) the stability of the macro-economic framework (2) the credibility and relevance of a programme to improve public finance management systems (3) the coherence and consistency of the sector policy and overall strategic framework (4) the credibility, comprehensiveness and transparency of the annual sector budgets, including a medium-term strategic budgeting perspective (5) the existence and effectiveness of a government-led system of sector and donor coordination (6) the existence and effectiveness of a performance monitoring system (7) the existence and effectiveness of a programme to strengthen institutional capacities. Source: europeaid guidelines on support to sector programmes (july 2007). special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
34 rámček 5 sedem kľÚčoVých oBlastí hodnotenia Pre Programy sektoroVej PodPory (1) stabilita makroekonomického rámca (2) vierohodnosť a relevantnosť programu na zlepšenie systémov hospodárenia s verejnými financiami (3) súdržnosť a konzistentnosť sektorovej politiky a celkový strategický rámec (4) vierohodnosť, komplexnosť a transparentnosť ročných sektorových rozpočtov vrátane strednodobej perspektívy strategického rozpočtovania (5) existencia a účinnosť vládou riadeného systému koordinácie sektora a darcovstva (6) existencia a účinnosť výkonnosti systému monitorovania (7) existencia a účinnosť programu na posilnenie inštitucionálnych kapacít. Zdroj: usmernenia europeaid o podpore sektorových programov (júl 2007). osobitná správa č. 13/2010 – Začal sa nový nástroj európskeho susedstva a partnerstva úspešne uplatňovať na južnom kaukaze (v arménsku, azerbajdžane a Gruzínsku) a dosahuje výsledky?
35 use of delivery tools hAs not been selective enough 64. essentially the 2007 annual action programmes offer only two main tools: sector budget support and twinning (72 %26 and 22 % respectively of the total budget allocation of all three countries). traditional support through technical assistance projects only played a role in the rehabilitation of conflict zones in georgia (6 %). this emphasis on sector budget support and twinning within the annual action programmes has its limitations: (a) direct financial assistance to civil society and the private sector is only possible in specific programmes such as the instrument for the promotion of democracy and human rights27 but hardly under the enpI annual action programme; at the same time the visibility of the eu assistance is less evident through the predominant use of sector budget support; (b) rapid, flexible and tailor-made solutions to specific problems are very difficult to fit into the framework of sector budget support and twinning (see paragraph 65). 
35 VyužíVanie nástrojoV PoskytoVania Pomoci neBolo dostatočne selektíVne 64. ročné akčné programy na rok 2007 v podstate ponúkli len dva hlavné nástroje: sektorovú rozpočtovú podporu a twinning (72 %26 a 22 % z celkového vyčleneného rozpočtu všetkých troch krajín). tradičná podpora prostredníctvom projektov technickej pomoci zohrala úlohu len v rámci obnovy konfliktných oblastí v Gruzínsku (6 %). tento dôraz na sektorovú rozpočtovú podporu a twinning v rámci ročných akčných programov má svoje obmedzenia: a) priama finančná podpora občianskej spoločnosti a súkromného sektora je možná len v rámci špecifických programov ako nástroj na podporu demokracie a ľudských práv27, ale sotva v rámci ročného akčného programu enpI; viditeľnosť pomoci eú je zároveň menej evidentná pri prevažnom využívaní sektorovej rozpočtovej podpory; b) rýchle, pružné a cielené riešenia na konkrétne problémy sa len veľmi ťažko prispôsobujú rámcu sektorovej rozpočtovej podpory a twinningu (pozri bod 65).