natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, three (Bulgaria, Czechia and Italy (Puglia)) of the five Member States we visited in 2019 still did not base their operational programmes on a robust assessment of energy consumption nor quantify potential energy savings and corresponding investments needs. 
Avšak tri (Bulharsko, Česko a Taliansko (Apúlia)) z piatich členských štátov, ktoré sme kontrolovali v roku 2019, stále pri vypracúvaní operačných programov nevychádzajú z dôkladného posúdenia spotreby energie a nevyčísľujú potenciálne úspory energie a súvisiace investičné potreby.
In Lithuania the situation has improved as national authorities now quantify investment needs and potential energy savings. 
V Litve sa situácia zlepšila a vnútroštátne orgány teraz už vyčísľujú investičné potreby a potenciálne úspory energie.
Member States are aware of barriers to investment, which have not been addressed 29 Energy efficiency improvements generate significant reductions in energy bills but many energy efficiency investments in buildings do not happen due to market barriers14. 
Členské štáty sú si vedomé prekážok pre investície, ktoré sa zatiaľ neriešia 29 Zlepšenia energetickej efektívnosti vedú k značnému zníženiu poplatkov za energiu, no mnohé investície do energetickej efektívnosti budov sa nerealizujú z dôvodu trhových prekážok14.
These include lack of awareness and expertise on energy efficiency financing and benefits, high initial costs, regulatory barriers in multi-ownership buildings (often requiring unanimity for housing associations), and the split incentive or owner/tenant dilemma15. 
Patrí medzi ne nedostatočná informovanosť a odborné znalosti o financovaní energetickej efektívnosti, vysoké počiatočné náklady, regulačné prekážky v budovách s viacerými vlastníkmi (v bytových družstvách je často potrebný je jednomyseľný súhlas) a rozdielne pohnútky vlastníkov a nájomníkov15.
This refers to a situation where the building owner pays for the energy efficiency upgrades but is unable to recover savings from reduced energy use that accrue to the tenant. 
Ide o situáciu, keď vlastník budovy uhrádza náklady na dosiahnutie vyššej energetickej efektívnosti, nemôže však využívať ušetrené peniaze, ktoré z nižšej spotreby energie, plynú nájomníkovi.
As a result, the owner may have little incentive to invest in energy efficiency improvements. 
Vlastník preto nemá veľkú motiváciu investovať do zlepšení energetickej efektívnosti.
30 In Bulgaria, Czechia and Lithuania, managing authorities and project beneficiaries told us that difficulty in reaching agreement in multi-ownership buildings was a key obstacle to improving energy efficiency. 
30 V Bulharsku, Česku a Litve nám riadiace orgány a projektoví prijímatelia povedali, že ťažkosti v snahe dosiahnuť dohodu medzi viacerými vlastníkmi budov sú hlavnou prekážkou zlepšenia energetickej efektívnosti.
14 Commission (2017): “Good practice in energy efficiency” p. 
20 14 Komisia (2017): Good practice in energy efficiency, s.
15 JRC report (2014), “Overcoming the split incentive barrier in the building sector”. 
15 Správa Spoločného výskumného centra (2014), Overcoming the split incentive barrier in the building sector.
16 Italian Energy National Agency: ENEA (2017): “The Energy Performance Contracts”. 
16 Talianska národná energetická agentúra – ENEA (2017): The Energy Performance Contracts.
17 Commission (2017) “Eurostat Guidance note: the recording of energy performance contracts in government accounts”. 
17 Komisia (2017): Eurostat Guidance note: the recording of energy performance contracts in government accounts.
18 https://www.eib.org/attachments/pj/guide_to_statistical_treatment_of_epcs_en.pdf 19 
18 https://www.eib.org/attachments/pj/guide_to_statistical_treatment_of_epcs_en.pdf 21
34 The €4.6 billion of investments selected by Member States in energy efficiency renovation of residential buildings will be financed 72 % through grants and 28 % through financial instruments. 
34 Investície do renovácií obytných budov na zvýšenie energetickej efektívnosti vo výške 4,6 mld. EUR vybrané členskými štátmi budú zo 72 % financované z grantov a z 28 % prostredníctvom finančných nástrojov.
35 All five Member States we visited mentioned in their partnership agreements the intention to explore the use of financial instruments to support energy efficiency investments in buildings. 
35 Všetkých päť členských štátov, ktoré sme navštívili, vyjadrilo vo svojich partnerských dohodách zámer preskúmať možnosť využitia finančných nástrojov na podporu investícií do energetickej efektívnosti budov.
However, so far only Lithuania has used EU funds to put in place such an instrument for residential buildings (see Box 2). 
Zatiaľ však len Litva využila finančné prostriedky EÚ na zavedenie takéhoto nástroja pre obytné budovy (pozri rámček 2).
20 4 13 2 
22 Rámček 2 Osvedčený postup – Využívanie finančných nástrojov na zaistenie vyššej energetickej efektívnosti v budovách s viacerými bytmi v Litve Po pozitívnych skúsenostiach s používaním finančných nástrojov na takéto investície v období 2007 – 2013 zriadila Litva na obdobie 2014 – 2020 finančný nástroj poskytujúci bytovým družstvám zvýhodnené úvery vo výške 314 mil. EUR.
20 40 4 
Používajú sa na renováciu približne 4 000 budov s viacerými bytovými jednotkami, čo je cieľom národného programu energetickej renovácie obytných budov, ktorý sa začal vykonávať v roku 2004.
20 
Pôžičky sa poskytujú v priemere na obdobie 20 rokov a majú 3 % pevnú úrokovú sadzbu.
Loans are blended with a grant, from national funds, which ranged over time between 15 % up to 40 % of the loan amount. 
Pôžičky sa kombinujú s grantmi z vnútroštátnych fondov, ktoré sa v minulosti pohybovali v rozmedzí od 15 % do 40 % výšky pôžičky.
For low-income households, the grant covers 100 % of the investment. 
V prípade domácností s nízkym príjmov grant pokrýva 100 % investície.
36 The Commission recommended Member States to use EU Cohesion policy funding, especially when provided as grants, to support primarily deep renovation going beyond minimum energy performance requirements and resulting in significant energy savings (typically more than 60 %19). 
36 Komisia členským štátom odporučila využívať financovanie EÚ dostupné v rámci politiky súdržnosti, najmä keď sa poskytuje vo forme grantov, predovšetkým na podporu hĺbkovej obnovy, ktorá presahuje minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť a zaisťuje výrazné úspory energie (spravidla viac než 60 %19).
37 Table 2 provides an overview of the types of beneficiaries, forms of support and public aid rates used under the five operational programmes we examined: Table 2 – Type of beneficiaries, forms of support and public aid rates for the five operational programmes we examined Operational programme Type of beneficiaries Form of support Public aid rate Bulgaria Regions in Growth Private owners Grant 100 % Czechia Integrated Regional Private owners Grant 30 % or 40 % (depending on energy savings) Ireland Southern & Public and private owners Grant 100 % 19 See 2010 Energy Performance of Buildings Directive and COM(2013) 225 final “Financial support for energy efficiency in buildings”. 
37 V tabuľke 2 sa uvádza prehľad typov prijímateľov, foriem podpory a miera verejnej pomoci v piatich operačných programoch, ktoré sme preskúmali: 19 Pozri smernicu o energetickej hospodárnosti budov z roku 2010 a COM(2013) 225 final – Finančná podpora energetickej účinnosti budov.
22 Eastern Regional Italy (Puglia) Regional Public entities Grant 100 % (or 90 % for beneficiaries co-financing 10 % of the project) Lithuania Investment for growth and jobs Private owners Loans combined with grants 15 % - 40 % grant 100 % grant for low-income households Source: ECA based on data provided by visited managing authorities. 
Tabuľka 2 – Typ prijímateľov, formy podpory a miera verejnej pomoci v piatich preskúmaných operačných programoch 23 Operačný program Typ prijímateľov Forma podpory Miera verejnej pomoci Bulharsko Rastúce regióny Súkromní vlastníci Grant 100 % Česko Integrovaný regionálny Súkromní vlastníci Grant 30 % alebo 40 % (v závislosti od úspor energie) Írsko Južný a východný regionálny Verejní a súkromní vlastníci Grant 100 % Taliansko (Apúlia) Regionálny Verejné subjekty Grant 100 % (alebo 90 % u prijímateľov spolufinancujúcich 10 % projektu) Litva Investície pre rast a zamestnanosť Súkromní vlastníci Pôžičky v kombinácii s grantmi 15 % – 40 % grant 100 % grant pre domácnosti s nízkym príjmom Zdroj: EDA, na základe údajov poskytnutých navštívenými riadiacimi orgánmi.
38 The use of different rates of public aid in Lithuania is a good practice to increase the leverage of private funding and reduce the risk of deadweight. 
38 Používanie rôznych mier pomoci v Litve je dobrý postup na zvýšenie pákového efektu na prilákanie súkromného financovania a zníženie rizika mŕtvej váhy.
Through this modulation, higher grant aid rates are provided for projects involving greater energy savings, the installation of individual meters, and for low-income households (which helps to address energy poverty). 
Prostredníctvom tejto modulácie sa vyššia miera pomoci poskytuje na projekty, ktoré zabezpečia väčšie úspory energie a ktoré si vyžadujú inštaláciu individuálnych meračov, ako aj pre domácnosti s nízkym príjmom (čo pomáha riešiť energetickú chudobu).
39 In Czechia only one quarter of beneficiaries submitted projects eligible for the 40 % public aid rate, which required at least 40 % energy savings and a “B” energy rating after works. 
39 V Česku len štvrtina prijímateľov predložila návrhy projektov oprávnené na získanie verejnej pomoci na úrovni 40 %, čo si vyžadovalo aspoň 40 % úspory energie a klasifikáciu energetickej efektívnosti „B“ po vykonaní prác.
Three quarters of beneficiaries submitted projects eligible for the lower (30 %) public aid rate, which required only 20 % energy savings. 
Tri štvrtiny prijímateľov predložili návrhy projektov oprávnené na získanie nižšej miery verejnej pomoci (30 %), ktorá si vyžadovala len 20 % úspory energie.
Beneficiaries perceived the incremental benefit of the higher aid rate as insufficient to offset for the higher costs of the deeper renovation projects. 
Prijímatelia vnímali pridaný prínos vyššej miery pomoci ako nedostatočný na to, aby vykompenzoval vyššie náklady na projekty realizácie hlbšej obnovy.
40 Bulgaria, Ireland and Italy (Puglia) did not modulate the public aid rate to stimulate deeper renovations or to take into account the extent or complexity of the investments, but only – in case of Italy (Puglia) – the willingness of public entities to finance 10 % of the investment. 
40 Bulharsko, Írsko a Taliansko (Apúlia) nepoužili moduláciu miery verejnej pomoci na stimulovanie hlbšej obnovy budov alebo na zohľadnenie rozsahu a komplexnosti investícií, ale len (v prípade Talianska (Apúlia)) na zohľadnenie ochoty verejných subjektov financovať 10 % investície.
Ireland explained this is because one of the two EU co-funded schemes targets elderly and vulnerable people at risk of energy poverty. 
Írsko vysvetlilo, že dôvodom je to, že jeden z dvoch systémov spolufinancovaných z prostriedkov EÚ je zameraný na staršie a zraniteľné osoby ohrozené energetickou chudobou.
41 The lack of aid modulation implies financing with very high public aid rate even simple upgrades (e.g. lighting upgrades, boiler replacements) with quick payback times and modest unit costs. 
41 Chýbajúca modulácia znamená, že aj jednoduchá modernizácia (napr. zlepšenia osvetlenia, výmena kotla) s rýchlou návratnosťou a relatívne nízkymi jednotkovými nákladmi bude financovaná s pomocou veľmi vysokej miery verejnej podpory.
Box 3 provides examples of two operational programmes targeting “low-hanging fruit” energy efficiency upgrades. 
V rámčeku 3 sa uvádzajú príklady dvoch operačných programov zameraných na nenáročné zlepšenia energetickej efektívnosti. 24
23 Box 3 Examples of operational programmes targeting “low-hanging fruit” energy efficiency upgrades In Ireland, the “Better Energy Warmer Homes Scheme” financed with a 100 % public aid rate projects involving mainly simple upgrades (dry lining, attic insulation, lagging jackets for hot water tanks and cavity wall insulation). 
25 Rámček 3 Príklady operačných programov zameraných na nenáročné zlepšenia energetickej efektívnosti V Írsku sa v rámci programu Better Energy Warmer Homes Scheme (Lepšia energia, teplejšie domovy) pokrylo verejnou podporou 100 % nákladov na projekty, ktoré pozostávali z jednoduchých modernizačných úprav (suchá omietka, tepelná izolácia podkrovia, tepelná izolácia zásobníkov horúcej vody a izolácia dutej steny).
Upgrades of this kind are relatively cheap (the average cost of projects funded in the 2014-2017 period was €3 161) and generally have quick payback times. 
Úpravy tohto typu sú pomerne lacné (priemerné náklady na projekty financované v období 2014 – 2017 predstavovali 3 161 EUR) a návratnosť je spravidla rýchla.
However, the energy rating of most of the supported households did not improve after the project (see paragraph 85), confirming that the investments did not yield much in terms of energy savings. 
Klasifikácia energetickej efektívnosti väčšiny domácnosti, ktoré získali podporu, sa však po projekte nezlepšila (pozri bod 85), čo potvrdzuje, že investície nezabezpečili výrazné úspory energie.
In Italy, the 2007-2013 interregional operational programme for energy – that we examined to follow-up our special report 21/2012 – supported energy efficiency projects in Campania, Calabria, Puglia and Sicily. 
V Taliansku sa v rámci medziregionálneho operačného programu v oblasti energetiky na obdobie 2007 – 2013, ktorý sme preskúmali v nadväznosti na našu osobitnú správu č. 21/2012, poskytla podpora na projekty energetickej efektívnosti v Kampánii, Kalábrii, Apúlii a na Sicílii.
Its 2014 and 2015 calls for projects financed with 100 % aid rate only pre-selected simple upgrades, typically purchasing and installing LED bulbs and heat pumps. 
V rámci výziev v rokoch 2014 a 2015 sa 100 % miera podpory použila len na financovanie vopred vybraných jednoduchých úprav, ktoré sa spravidla týkali nákupu a inštalácie LED žiaroviek alebo tepelných čerpadiel.
This choice allowed authorities to spend quickly the remaining budget before the closing date of 31 December 2015. 
To orgánom umožnilo rýchlo využiť zostávajúci rozpočet pred konečným termínom 31. decembra 2015.
It also led to, on average, a rapid payback time of investments. 
V priemere to tiež zabezpečilo rýchlu návratnosť investícií.
However, the choice also entailed a high risk of deadweight, i.e. of funding business-as-usual upgrades that would have happened even in the absence of EU funding. © Shutterstock / By Marko Mitrovicv. 
Toto rozhodnutie však so sebou prinášalo aj veľké riziko mŕtvej váhy, t. j. možnosti, že sa budú financovať bežné úpravy, ktoré by sa vykonali aj bez finančných prostriedkov EÚ. © Shutterstock/Marko Mitrovicv.
42 These “low-hanging fruit” upgrades may result in the “lock-in effect”, which refers to the fact that once some basic energy efficiency measures have been implemented, it becomes less cost-effective to fit more comprehensive measures in 
42 Tieto nenáročné úpravy môžu viesť k efektu zablokovania, čo je stav, keď bude po vykonaní niektorých základných opatrení energetickej efektívnosti z hľadiska nákladov menej účinné realizovať komplexnejšie opatrenia20.
This can reduce the potential that the building stock has to play in saving energy in the medium and long-term, since the number of renovations that a household can carry out is usually limited to one or maximum two. 
Tým sa môže znížiť potenciál fondu budov dosiahnuť úspory energie v strednodobom a dlhodobom horizonte, pretože domácnosť môže zvyčajne vykonať jednu alebo maximálne dve renovácie.
The need for public aid, especially in the form of grants with a 100 % aid rate, is thus less appropriate for simple upgrades than for deeper renovations. 
Potreba verejnej pomoci, najmä vo forme grantov so 100 % mierou podpory, je preto menej vhodná v prípade jednoduchých úprav ako pri hlbšej obnove.
Since simple upgrades with quick payback times are usually financially viable, they should have been financed without public support, or using financial instruments. 
Keďže jednoduché úpravy s rýchlou návratnosťou sú zvyčajne rentabilné, mali by sa financovať bez verejnej podpory alebo s pomocou finančných nástrojov.
Project selection not sufficiently driven by cost-effectiveness rationale 43 Cost-effectiveness should be a major determinant of public spending decisions, especially when it concerns energy efficiency projects: comparing the costs and benefits of the investments allows choosing the ones offering greater energy savings and other benefits per euro invested, in accordance with the principles of economy, efficiency and effectiveness set out in Article 33 of the Financial Regulation21. 
Výber projektov nie je dostatočne založený na princípoch nákladovej účinnosti 43 Nákladová účinnosť by mala byť hlavným rozhodujúcim faktorom v rozhodnutiach o verejných výdavkoch, najmä keď ide o projekty energetickej efektívnosti: porovnanie nákladov a prínosov investícií umožňuje vybrať tie, ktoré za každé investované euro ponúkajú väčšie úspory energie a iné prínosy v súlade so zásadami hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti stanovenými v článku 33 nariadenia o rozpočtových pravidlách21.
The Impact Assessment for the proposed Energy Efficiency Directive argued that the objective of saving 20 % of the EU’s projected energy consumption by 2020 could be achieved by introducing cost-effective measures. 
V posúdení vplyvu navrhovanej smernice o energetickej efektívnosti sa uvádza, že cieľ znížiť predpokladanú spotrebu energie v EÚ do roku 2020 o 20 % by bolo možné dosiahnuť realizáciou nákladovo účinných opatrení.
Member States should put in place measures to stimulate cost-effective, deep renovation of buildings22. 
Členské štáty by mali zaviesť opatrenia na stimulovanie nákladovo účinnej hĺbkovej obnovy budov22.
44 The Commission gave guidance to Member States to apply selection criteria that prioritise more cost-effective projects23. 
44 Komisia poskytla členským štátom usmernenie, aby uplatňovali výberové kritériá, ktoré uprednostnia nákladovo účinnejšie projekty23.
This should be done by: (a) requiring projects to be based on an energy audit and/or energy performance certificate. 
To by sa malo dosiahnuť: a) požiadavkou, aby boli projekty založené na energetickom audite a/alebo energetickom certifikáte.
These should identify and quantify cost-effective energy savings opportunities and allow monitoring and verifying the project’s actual energy savings; (b) setting minimum and/or maximum thresholds for key parameters, such as the quantity of energy to be saved, the minimum energy rating the building should 20 See Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding”, p. 
Tie by mali identifikovať a vyčísliť nákladovo účinné možnosti úspor energie a umožniť monitorovanie a overovanie skutočných úspor energie dosiahnutých vďaka projektu; 20 Pozri dokument Komisie (2014), Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding, s.
21 Financial Regulation EU/EURATOM 2018/1046 of 18 July 2018. 
21 Nariadenie o rozpočtových pravidlách (EÚ/Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018.
22 Article 4 of Energy Efficiency Directive 2012/27/EU. 
22 Článok 4 smernice 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti.
23 Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding”. 
23 Komisia (2014), Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding.
These thresholds should minimise the risk of funding very simple measures likely to happen anyway (e.g. lighting replacements, which get typically repaid very quickly) as well as investments too costly for the energy savings they generate (e.g. with payback times longer than the useful life of the materials used). 
Tieto prahy majú minimalizovať riziko, že sa budú financovať veľmi jednoduché opatrenia, ktoré by sa realizovali v každom prípade (napr. výmena osvetlenia, ktorá má zvyčajne rýchlu návratnosť), ako aj investície, ktoré sú vzhľadom na úspory, ktoré sa nimi dosiahnu, príliš nákladné (napr. s dobou návratnosti, ktorá je dlhšia ako životnosť použitých materiálov).
Figure 8 provides a categorization of energy efficiency investments, showing that more complex and ambitious renovations usually entail greater costs and payback times; (c) assess the relative costs and benefits of projects, including co-benefits and externalities (e.g. health, social cohesion, urban rehabilitation, growth and jobs, reduction of air pollution and climate change, savings in public budget ...) energy efficiency investments should generate, and prioritise projects that contribute in the most cost-effective way to the policy objectives. 
Ilustrácia 8 obsahuje kategorizáciu investícií do energetickej efektívnosti a vyplýva z nej, že s komplexnejšími a ambicióznejšími renováciami sa zvyčajne spájajú väčšie náklady a dlhšia doba návratnosti; c) posúdením pomerných nákladov a prínosov projektu vrátane súvisiacich prínosov a externalít (napr. zdravie, sociálna súdržnosť, mestská obnova, rast a zamestnanosť, zníženie znečistenia ovzdušia a zmeny klímy, úspory vo verejnom rozpočte atď.), ktoré by sa prostredníctvom investícií do energetickej efektívnosti mali dosiahnuť, a uprednostnením projektov, ktoré k plneniu cieľov politiky prispievajú nákladovo najúčinnejším spôsobom.
Figure 8 – Categorization of energy efficiency investments Energy savings Nearly zero energy buildings Deep renovation Standard renovation Single measures/low hanging fruits 25 Integrated renovation concepts, building envelope and installation + Renewables +O&M Integrated renovation concepts, buildings envelope and installation + O&M Combination of simple individual measures + O&M Single measures + Operation & Maintenance (O&M) Source: European Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding”, p. 
Ilustrácia 8 – Kategorizácia investícií do energetickej efektívnosti Úspory energie Budova s takmer nulovou spotrebou energie Hĺbková obnova Štandardná renovácia Jednorazové opatrenia/nenár očné opatrenia 28 Koncepcie integrovanej renovácie, obalové konštrukcie budovy a inštalácia + obnoviteľné zdroje energie + prevádzka a údržba Koncepcie integrovanej renovácie, obalové konštrukcie budovy a inštalácia + prevádzka a údržba Kombinácia jednoduchých jednotlivých opatrení + prevádzka a údržba Jednorazové opatrenia + prevádzka a údržba Zdroj: Európska komisia (2014), Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding, s.
Energy audits and performance certificates form a good basis for evaluating investments 45 All five Member States we visited required projects to be based on an energy audit, an energy performance certificate or, at least, an energy assessment (in Ireland, this did not result in issuing a certificate stating the household’s pre-works energy class). 
Energetické audity a energetické certifikáty sú dobrým základom pre hodnotenie investícií 45 Všetkých päť členských štátov, ktoré sme navštívili, požadovalo, aby boli projekty založené na energetickom audite, energetickom certifikáte alebo aspoň na energetickom posúdení (v Írsku to neviedlo k vydaniu certifikátu o triede energetickej efektívnosti domácnosti pred vykonaním prác).
This represents a clear improvement, compared to the findings of our special report 21/2012, where we reported that in Czechia, Italy and Lithuania energy audits were not yet a common practice. 
Ide o jasné zlepšenie oproti zisteniam v našej osobitnej správe č. 21/2012, v ktorej sme informovali, že v Česku, Taliansku a Litve energetické audity ešte neboli bežnou praxou.
At the time we concluded that energy audits were not always obligatory or of good quality25 and we recommended that energy audits should be used as the primary selection requirements. 
V tom čase sme dospeli k záveru, že energetické audity neboli vždy povinné alebo kvalitné25, a odporučili sme, aby boli energetické audity primárnou požiadavkou pri výbere projektov.