natgillin/translations-raw huggingface dataset:
How we conducted our audit II We sought to determine whether the Commission had effectively negotiated the Partnership Agreements and Operational Programmes so that EU funding is more effectively targeted on the EU 2020 Strategy priorities, interventions are better justified in terms of investment needs and intended results, and conditions against which the performance of these programmes would be measured have been adequately set. 
Ako sme vykonali audit II Snažili sme sa zistiť, či Komisia účinne dohodla partnerské dohody a operačné programy tak, aby boli finančné prostriedky EÚ účinnejšie zamerané na priority stratégie Európa 2020, aby intervencie boli lepšie odôvodnené z hľadiska investičných potrieb a zamýšľaných výsledkov a aby boli primerane stanovené podmienky, podľa ktorých sa bude merať výkonnosť týchto programov.
Our audit covered the period from December 2013 to December 2015. 
Náš audit sa vzťahuje na obdobie od decembra 2013 do decembra 2015.
Our audit work included: — an analysis of the timeframe in which the negotiations took place and an assessment of the Commission’s internal procedures for negotiation; — in-depth analysis of Partnership Agreements and 14 Operational Programmes for five Member States - Spain, Ireland, Croatia, Poland and Romania. 
Naša audítorská práca zahŕňala: — analýzu časového rámca, v ktorom sa uskutočnili rokovania, a posúdenie interných postupov Komisie pri rokovaniach; — hĺbkovú analýzu partnerských dohôd a 14 operačných programov v piatich členských štátoch – Španielsko, Írsko, Chorvátsko, Poľsko a Rumunsko.
We also carried out a study visit to Denmark; — interviews with staff at the Commission and with officials in the Member States and their permanent representations in Brussels; — consultations with experts in the field of EU regional, structural and cohesion policies and performance budgeting. 
Taktiež sme vykonali študijnú návštevu Dánska; — rozhovory so zamestnancami Komisie a úradníkmi v členských štátoch a ich stálymi zastúpeniami v Bruseli; — konzultácie s odborníkmi v oblasti regionálnych a štrukturálnych politík a politiky súdržnosti EÚ a v oblasti tvorby rozpočtu.
Executive summary 11 What we found III The European Parliament and Council adopted the Cohesion policy legislative package just before the start of the 2014-2020 programme period. 
Zhrnutie 11 Čo sme zistili III Európsky parlament a Rada prijali legislatívny balík o politike súdržnosti tesne pred začiatkom programového obdobia 2014 – 2020.
To help mitigate the impact of the late adoption of the regulations, the Commission started informal negotiations with the Member States as early as 2012. 
S cieľom pomôcť zmierniť vplyv neskorého prijatia týchto nariadení Komisia začala neformálne rokovania s členskými štátmi už v roku 2012.
Despite difficulties, the Commission adopted Operational Programmes within the deadlines specified in the CPR and on average, the time taken to adopt an OP was comparable with the previous programme period. 
Napriek ťažkostiam Komisia prijala operačné programy v lehotách stanovených v NSU a čas na prijatie OP bol v priemere porovnateľný s predchádzajúcim programovým obdobím.
Nevertheless, by December 2014, only 64 % of the OPs under the Investment for growth and jobs goal had been adopted, which is mainly due to the delay in the adoption of the legislative package. 
Do decembra 2014 však bolo prijatých len 64 % OP v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti najmä z dôvodu oneskoreného prijatia legislatívneho balíka.
IV The negotiations between the Commission and the Member States were more demanding than in previous periods. 
IV Rokovania medzi Komisiou a členskými štátmi boli náročnejšie než v predchádzajúcich obdobiach.
The main reasons for this were additional requirements, such as ex-ante conditionalities or the requirement to set out a more explicit intervention logic, IT problems and the need for multiple rounds of approvals by the Commission. 
Hlavným dôvodom boli ďalšie požiadavky, ako sú ex ante kondicionality alebo požiadavky na explicitnejšie uvedenie intervenčnej logiky, problémy s IT a potreba, aby Komisia absolvovala viaceré kolá schválení.
Moreover, there were quality issues with the initial drafts of programming documents submitted by Member States. 
Okrem toho sa vyskytli aj problémy s kvalitou prvotných návrhov programových dokumentov predložených členskými štátmi.
V Partnership Agreements have proven to be an effective instrument for ring-fencing ESI funding for thematic objectives and investment priorities and supporting the focus on the objectives of the Europe 2020 strategy for growth and jobs. 
V Partnerské dohody sa osvedčili ako účinný nástroj na účelové viazanie prostriedkov EŠIF na tematické ciele a investičné priority a na podporu zamerania na ciele stratégie Európa 2020 pre zamestnanosť a rast.
The achievement of the strategic results established for the programme period will require a substantial contribution from the national budgets beyond ESIF spending, but also additional regulatory measures and structural reforms. 
Na dosiahnutie strategických výsledkov stanovených na programové obdobie bude okrem výdavkov z EŠIF potrebný významný príspevok z vnútroštátnych rozpočtov, ale aj ďalšie regulačné opatrenia a štrukturálne reformy.
This illustrates that the Commission makes increasing use of the programming of ESI funds to influence overall economic governance in the Member States. 
To je názornou ukážkou toho, že Komisia čoraz viac využíva programovanie finančných prostriedkov EŠIF na ovplyvňovanie celkovej správy hospodárskych záležitostí v členských štátoch.
VI For most of the 2014-2020 Operational Programmes examined, the Commission and Member States have been successful in developing programmes with a more robust intervention logic, i.e. setting out the interventions aims (specific objectives/results) and how these are expected to be achieved (required funding, actions to be undertaken and expected outputs). 
VI Vo väčšine skúmaných operačných programov na obdobie rokov 2014 – 2020 sa Komisii a členským štátom podarilo úspešne vypracovať programy s dôkladnejšou intervenčnou logikou, t. j. stanovením zamerania intervencie (konkrétne ciele/výsledky) a ako sa majú dosiahnuť (potrebné finančné prostriedky, opatrenia, ktoré sa majú prijať, a očakávané výstupy).
Executive summary 12 VII We found that the way the Operational Programmes are structured resulted in a significant increase in the number of performance indicators for outputs and results that need to be monitored. 
Zhrnutie 12 VII Zistili sme, že spôsob, akým sú operačné programy štruktúrované, priniesol výrazné zvýšenie počtu ukazovateľov výkonnosti pre výstupy a výsledky, ktoré je potrebné monitorovať.
The fund-specific regulations have introduced different requirements for collecting and reporting performance data on outputs and results and for the financial monitoring of investments. 
Nariadeniami o konkrétnych fondoch sa zaviedli odlišné požiadavky na zhromažďovanie a vykazovanie údajov o výkonnosti zameraných na výstupy a výsledky a na finančné monitorovanie investícií.
There is no common definition of ‘output’ and ‘result’ and no harmonised approach between the different funds as to the use of common indicators (which need to be reported to the Commission). 
Neexistuje spoločné vymedzenie „výstupu“ a „výsledku“ ani harmonizovaný prístup k používaniu spoločných ukazovateľov pre jednotlivé fondy (ktoré je potrebné vykazovať Komisii).
Moreover, Member States have the option of defining additional programme-specific output indicators and splitting indicators between regions. 
Okrem toho členské štáty majú možnosť stanoviť si ďalšie ukazovatele výstupov jednotlivých programov, a to dokonca podľa regiónov.
VIII Our analysis showed that thousands of performance indicators were created by Member States and the common indicators are significantly outnumbered by programme-specific indicators. 
VIII Z našej analýzy vyplynulo, že členské štáty vytvorili tisíce ukazovateľov výkonnosti a že programovo špecifických ukazovateľov je oveľa viac než spoločných ukazovateľov.
This high number of indicators will result in an additional administrative burden, while it remains to be seen what use will be made by Member States of this data. 
Vysoký počet ukazovateľov povedie k ďalšiemu zvýšeniu administratívneho zaťaženia, pričom je ešte otázne, ako budú členské štáty schopné tieto údaje využiť.
Given the differences in approach, in particular for the programme-specific indicators, we also question whether a meaningful aggregation of performance data will be possible. 
Vzhľadom na rozdiely v prístupe, najmä pokiaľ ide o programovo špecifické ukazovatele, existujú takisto pochybnosti, či bude vôbec možné vytvoriť zmysluplný súhrn údajov o výkonnosti.
On the positive side, more and better performance data on outputs could pave the way for a more performance-based budget in post-2020. 
Pozitívom je, že väčšie množstvo a vyššia kvalita údajov o výkonnosti zameraných na výstupy by mohli vydláždiť cestu lepšiemu rozpočtu založenému na výkonnosti po roku 2020.
What we recommend IX The Member States should: — provide the Commission with the financial information necessary to effectively monitor compliance with the thematic concentration requirements (including the derogations set out in the ERDF regulation). — discontinue the use of unnecessary programme-specific indicators in case of programme modifications. — ensure that the data that is relevant to establish the effects of the ERDF interventions is collected. 
Čo odporúčame IX Členské štáty by mali: — poskytnúť Komisii finančné informácie potrebné na účinné monitorovanie zhody s požiadavkami tematického zamerania (vrátane výnimiek stanovených v nariadení o EFRR); — pri zmenách programov prestať používať nepotrebné programovo špecifické ukazovatele; — zabezpečiť zhromažďovanie údajov relevantných na určenie účinkov intervencií prostredníctvom EFRR.
X The Commission should: — ensure that its Cohesion policy legislative proposals for the post-2020 period are presented in time to complete the negotiations between the European Parliament and the Council before the start of the programme period. — ensure that the ring-fencing of ESI funding to the thematic objectives is respected by the Member States. — define a common terminology for ‘output’ and ‘result’ and propose it for inclusion in the Financial Regulation and ensure that the proposals for the sectoral regulations follow these definitions for the post-2020 periods. 
X Komisia by mala: — zabezpečiť predloženie svojich legislatívnych návrhov o politike súdržnosti na obdobie po roku 2020 tak, aby bol čas na dokončenie rokovaní Európskeho parlamentu s Radou pred začatím programového obdobia; — zabezpečiť, aby členské štáty rešpektovali účelové viazanie prostriedkov EŠIF na tematické ciele; — vymedziť spoločnú terminológiu pojmov „výstup“ a „výsledok“ a navrhnúť jej začlenenie do nariadenia o rozpočtových pravidlách a zabezpečiť, aby sa v odvetvových nariadeniach na obdobie po roku 2020 dodržiavalo vymedzenie týchto pojmov;
Executive summary 13 — carry out an analysis of the 2014-2020 programme-specific and common indicators for outputs and results to identify those which are most relevant and best suited to determining the impact of EU interventions. — disseminate ‘good practices’ by Member States for evaluations which can best determine the impact of EU interventions and assist the Member States in updating their evaluation plans which include such ‘good practice evaluations’. — use the data collected via the annual implementation reports and the results of ad-hoc and ex-post evaluations for comparative analysis of performance and, where appropriate, to promote benchmarking and allow for policy learning during 2014-2020 period and — apply the concept of a performance budget, which links each increment in resources to an increment in outputs or other results, to the funding of cohesion policy interventions for the post-2020 period, where appropriate. 
Zhrnutie 13 — vykonať analýzu programovo špecifických a spoločných ukazovateľov na obdobie rokov 2014 – 2020 z hľadiska výstupov a výsledkov, identifikovať tie z nich, ktoré majú najväčší význam a sú najvhodnejšie na určovanie vplyvu intervencií EÚ; — šíriť osvedčené postupy členských štátov pre hodnotenia, ako možno najlepšie zistiť vplyv intervencií EÚ a pomôcť členským štátom aktualizovať ich plány hodnotenia podľa týchto osvedčených postupov hodnotenia; — využiť údaje zhromaždené prostredníctvom výročných správ o vykonávaní a výsledkov ad hoc a následných hodnotení na komparatívnu analýzu výkonnosti a prípadne podporovať referenčné porovnávanie a vzdelávanie v oblasti politík počas obdobia rokov 2014 – 2020; — a pri financovaní intervencií v období po roku 2020 uplatniť koncept rozpočtu založeného na výkonnosti, v ktorom je každé zvýšenie objemu prostriedkov prepojené so zvýšením objemu výstupov alebo iných výsledkov.
In this context, the Commission should make use of data on the actual unit costs determined during the 2014-2020 period. 
V tejto súvislosti by Komisia mala využiť údaje o skutočných jednotkových nákladoch zistené v období rokov 2014 – 2020.
Introduction 14 Cohesion policy is the EU’s main investment policy 01 The European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF) and the Cohesion Fund (CF) are the funding mechanisms which deliver the EU Cohesion policy. 
Úvod 14 Politika súdržnosti je hlavnou investičnou politikou EÚ 01 Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), Európsky sociálny fond (ESF) a Kohézny fond (KF) sú mechanizmy financovania, prostredníctvom ktorých sa realizuje politika súdržnosti EÚ.
Together with the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and the European Maritime and Fisheries Fund (EMFF), these funds constitute the European Structural and Investment (ESI) funds. 
Spolu s Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európskym námorným a rybárskym fondom (ENRF) tieto fondy tvoria európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF).
02 Cohesion policy is the EU’s main investment policy supporting job creation, business competitiveness, economic growth, sustainable development and improvement of citizens’ quality of life. 
02 Politika súdržnosti je hlavnou investičnou politikou EÚ v oblasti podpory vytvárania pracovných miest, konkurencieschopnosti podnikov, hospodárskeho rastu, trvalo udržateľného rozvoja a zvyšovania kvality života občanov.
The total allocation from the EU budget to the ERDF, ESF and CF in the 2014-2020 programme period is 349.4 billion euro, up from 346.5 billion euro in the 2007-2013 programme period1 (see Figure 1). 
Celková suma rozpočtových prostriedkov EÚ na EFRR, ESF a KF v programovom období 2014 – 2020 je 349,4 mld. EUR, v programovom období 2007 – 2013 to bolo 346,5 mld. EUR1 (pozri obrázok 1).
EU funding under ERDF, ESF and CF in the 2007-2013 and 2014-2020 programme period including ETC and YEI 1 ECA calculation made on basis of the Commissions data on the adopted OPs for the programme periods 2007-2013 and 2014-2020, Infoview, June 2016. 
Finančné prostriedky EÚ v rámci EFRR, ESF a KF v programovom období 2007 – 2013 a 2014 – 2020 vrátane EÚS a YEI 1 Výpočet ECA na základe údajov Komisie o prijatých OP za programové obdobia 2007 – 2013 a 2014 – 2020, Infoview, jún 2016.
200 150 100 50 0 CF ESF ERDF 70 77 200 63 90 196 2007-2013 2014-2020 Source: ECA, on the basis of the Commission’s data from Infoview, June 2016. 
200 150 100 50 0 KF ESF EFRR 70 77 200 63 90 196 2007 – 2013 2014 – 2020 Zdroj: ECA na základe údajov Komisie z databázy Infoview, jún 2016.
Allocation in billion euro Figure 1 
Pridelené rozpočtové prostriedky v mld.EUR Obrázok 1
Introduction 15 03 Poland (76.8 billion euro), Italy (31.1 billion euro) and Spain (27.0 billion euro) are the Member States with the highest allocation of EU funding for ERDF, ESF and CF during the 2014-2020 programme period (see Figure 2). 
Úvod 15 03 Členskými štátmi s najvyššou pridelenou sumou rozpočtových prostriedkov EÚ v rámci EFRR, ESF a KF v programovom období 2014 – 2020 sú Poľsko (76,8 mld. EUR), Taliansko (31,1 mld. EUR) a Španielsko (27,0 mld. EUR) (pozri obrázok 2).
EU funding under ERDF, ESF and CF in the 2014-2020 programme period per Member State (in billion euro) AT BE BG CY CZ DE DK EE ES FI FR GR HR HU IE IT LT LU LV MT NL PL PT RO SE SI SK UK Source: ECA, on the basis of the Commission’s data from Infoview, June 2016. 
Finančné prostriedky EÚ v rámci EFRR, ESF a KF v programovom období 2014 – 2020 podľa členských štátov (mld. EUR) AT BE BG CY CZ DE DK EE ES FI FR GR HR HU IE IT LT LU LV MT NL PL PT RO SE SI SK UK Zdroj: ECA na základe údajov Komisie z databázy Infoview, jún 2016.
0 20 30 40 50 60 70 80 Figure 2 10 
0 20 30 40 50 60 70 80 Obrázok 2 10
Introduction 16 Regulatory provisions contributing to greater focus on performance in Cohesion policy during the 2014-2020 period 04 Programming funds is a crucial first step in the implementation of programmes, since it determines to a large extent to which areas the EU and national funds will be allocated over the programme period. 
Úvod 16 Ustanovenia právnych predpisov prispievajúce k väčšiemu zameraniu na výkonnosť politiky súdržnosti v období rokov 2014 – 2020 04 Programovanie finančných prostriedkov je dôležitým prvým krokom v realizácii programov, keďže do veľkej miery určuje, na ktoré oblasti sa v danom programovom období budú prideľovať finančné prostriedky EÚ aj vnútroštátne finančné prostriedky.
05 A number of new regulatory provisions have been introduced for the 2014-2020 programme period which aim to respond to these expectations, such as: — a concentration of Cohesion spending on thematic objectives and investment priorities derived from the Europe 2020 strategy; — a more structured use of intervention logic during the programming exercise, starting with the identification of investment needs and the specification of the intended long-term results; — a more consistent and comprehensive use of performance indicators to measure progress towards reaching these results; — the reintroduction of a mandatory performance reserve (previously mandatory during the 2000-2006 period and voluntary in 2007-2013 period2) of EU funding which is to be un-blocked only if the indicators reach specific pre-defined milestones; and — the ex-ante conditionalities which require a Member State to fulfil certain conditions (among others linked to the transposition and effective implementation of EU legislation and to existence of policy/strategic frameworks) in the areas of ESI funds’ investments. 
05 S cieľom reagovať na tieto očakávania bolo na programové obdobie 2014 – 2020 zavedených viacero nových regulačných ustanovení, ako sú: — sústredenie výdavkov v rámci politiky súdržnosti na tematické ciele a investičné priority odvodené zo stratégie Európa 2020, — štruktúrovanejšie využívanie intervenčnej logiky počas tvorby programov, začínajúc od identifikácie investičných potrieb až po špecifikovanie zamýšľaných dlhodobých výsledkov, — jednotnejšie a ucelenejšie využívanie ukazovateľov výkonnosti na meranie pokroku smerom k dosiahnutiu týchto výsledkov, — znovuzavedenie povinnej výkonnostnej rezervy (predtým bola povinná v období rokov 2000 – 2006 a v období rokov 2007 – 2013 bola dobrovoľná2) finančných prostriedkov EÚ, ktorá sa odblokuje len v prípade, že ukazovatele dosiahnu určité vopred stanovené čiastkové ciele, a — ex ante kondicionality, ktoré si vyžadujú, aby členský štát splnil určité podmienky (prepojené okrem iného s transpozíciou a účinným vykonávaním právnych predpisov EÚ a existenciou politických/strategických rámcov) v oblastiach investícií z EŠIF.
It should be noted that Member States can receive co-financing from ESI Funds before the ex-ante conditionalities are fulfilled. 
Je potrebné poznamenať, že členské štáty môžu dostať spolufinancovanie z EŠIF ešte pred splnením ex ante kondicionalít.
The Commission may decide to suspend part or all interim payments if ex-ante conditionalities are not fulfilled. 
Komisia môže rozhodnúť o pozastavení časti alebo všetkých priebežných platieb, ak nie sú ex ante kondicionality splnené.
06 Annex I compares each of these key provisions for the 2014-2020 programme period with corresponding provisions in the 2000-2006 and 2007-2013 periods. 
06 V prílohe I sa nachádza porovnanie týchto hlavných ustanovení na programové obdobie 2014 – 2020 so zodpovedajúcimi ustanoveniami v obdobiach rokov 2000 – 2006 a 2007 – 2013.
The aspects related to the setting of ex-ante conditionalities, the specification of performance indicators and the arrangements concerning the performance reserve will be addressed in a second report (see paragraph 28). 
Aspekty súvisiace so stanovením ex ante kondicionalít, špecifikovaním ukazovateľov výkonnosti a úpravami týkajúcimi sa výkonnostnej rezervy budú predmetom druhej správy (pozri bod 28).
2 Articles 23 and 50 of Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999 (OJ L 210, 31.7.2006, p. 
2 Články 23 a 50 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č.
25). Introduction 17 Adoption of the 2014-2020 legal framework for Preparation of the Commission’s legislative proposal 07 In 2010, the European Council adopted the Europe 2020 Strategy which aims to help Europe to emerge stronger from the crisis as well as to prepare the EU economy for the next decade. 
Úvod 17 Prijatie právneho rámca politiky súdržnosti 3 SEC(2011) 1141 final zo 6. októbra 2011, Posúdenie vplyvu. na obdobie rokov 2014 – 2020 – hlavné kroky Príprava legislatívneho návrhu Komisie 07 V roku 2010 Európska rada prijala stratégiu Európa 2020, ktorej cieľom je pomôcť Európe získať po kríze silnejšie postavenie a zároveň pripraviť hospodárstvo EÚ na ďalšie desaťročie.
The Strategy identified key priorities for growth and headline targets to be met by 2020 (see Annex II). 
V stratégii sa určili kľúčové priority v oblasti rastu a hlavné ciele, ktoré sa majú splniť do roku 2020 (pozri prílohu II).
08 During 2010, the Commission carried out Impact Assessments for its legislative proposal of the Common Provisions Regulation (CPR) which sets out the general common provisions for all ESI funds3. 
08 V priebehu roka 2010 Komisia vykonala posúdenia vplyvu svojho legislatívneho návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach (NSU), ktorým sa stanovujú všeobecné spoločné ustanovenia o všetkých EŠIF3.
It was published in October 2011 and recommended the use of ex-ante conditionalities, performance review, performance reserve and a strengthened macro-fiscal conditionality. 
Výsledky uverejnila v októbri 2011 a odporučila v nich uplatniť ex ante kondicionality, preskúmanie výkonnosti, výkonnostnú rezervu a posilnenú makrofiškálnu podmienenosť.
They were sent to the competent national authorities in autumn 2012 before being presented by high-level Commission officials. 
Na jeseň 2012 ich zaslala príslušným vnútroštátnym orgánom ešte pred ich prezentovaním vysokými úradníkmi Komisie.
They contained the Commission’s analysis of the main challenges faced by each Member State, along with the progress made with respect to the attainment of the Europe 2020 targets, and the Commission’s view on the most relevant priorities for funding. 
Obsahovali analýzu Komisie zameranú na hlavné výzvy pre jednotlivé členské štáty spolu s pokrokom v súvislosti s dosahovaním cieľov stratégie Európa 2020, ako aj názor Komisie, ktoré priority sú z hľadiska financovania najrelevantnejšie.
The position papers also contained references to the Country-Specific Recommendations (CSRs) and the European Semester. 
Pozičné dokumenty takisto obsahovali odkazy na odporúčania pre jednotlivé krajiny a na európsky semester.
Subsequently, these staff working papers provided the basis for the Commission’s negotiations with the Member States. 
Následne tieto pracovné dokumenty poslúžili ako základ pri rokovaniach Komisie s členskými štátmi.