natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is generally seen as having three distinct dimensions which need to be fulfilled simultaneously and in a stable manner over time: (a) food availability at national and regional levels; (b) physical and economic access to food at household level; and (c) nutrition, i.e. food utilisation at individual level. 
Vo všeobecnosti sa rozlišujú tri rozličné aspekty, ktoré sa v danom čase musia plniť súbežne a vyvážene: a) dostupnosť potravín na národnej a regionálnej úrovni; b) fyzický a ekonomický prístup k potravinám na úrovni domácností; c) a výživa, t. j. využitie potravín na úrovni jednotlivcov.
PERSISTENT FOOD INSECURITY IN SUB-SAHARAN AFRICA 2. 
PRETRVÁVAJÚCA NEDOSTATOČNÁ POTRAVINOVÁ BEZPEČNOSŤ V SUBSAHARSKEJ AFRIKE 2.
Food security has long been, and still is, a global problem with an estimated 1 billion people in the world suffering from hunger2 (see Figure 1). 
Potravinová bezpečnosť bola dlhú dobu a stále je globálnym problémom a odhaduje sa, že jedna miliarda ľudí na svete trpí hladom2 (pozri graf 1).
This figure fell during the early 1990s and stood at just over 800 million around the mid-1990s. 
Tento počet klesol na začiatku 90. rokov a približne v polovici 90. rokov dosahoval mierne nad 800 miliónov.
Over the last decade, the total has been increasing again, especially following the sudden sharp increase in food prices all around the world in 2007 and 2008 and following the subsequent economic crisis of 2008–09. 
V poslednom desaťročí celkový počet hladujúcich znovu rastie, najmä po náhlom prudkom zvýšení cien potravín na celom svete v rokoch 2007 a 2008 a po následnej hospodárskej kríze v rokoch 2008 až 2009.
1 ‘Rome Declaration on World Food Security’ and ‘World Food Summit Plan of Action’, Food and Agriculture Organisation (FAO), 1996. 
1 Rímska deklarácia o svetovej potravinovej bezpečnosti a akčný plán svetového potravinového summitu. Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO), 1996.
2 Undernourishment or chronic hunger is the status of persons whose food intake regularly provides less than their minimum energy requirements. 
2 Podvyživenosť alebo chronický hlad je stav osôb, ktorých potravinový príjem je pravidelne nižší ako ich minimálne energetické potreby.
The average minimum energy requirement per person is about 1 800 kcal per day. 
Priemerná minimálna energetická potreba osoby je asi 1800 kcal za deň.
The exact requirement is determined by a person’s age, body size, pregnancy and lactation (Source: FAO, see www.fao.org/hunger/en). 
Presná potreba sa stanovuje na základe veku, váhy osoby, tehotenstva a laktácie (Zdroj: FAO, pozri www.fao.org/hunger/en).
Asia 2005 Millions 240 230 220 210 200 2004 Millions 600 2008 590 580 2003 570 560 2004 2003 2007 2006 2007 2008 Special Report No 1/2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa 
GRAF 1 POČET ĽUDÍ TRPIACICH HLADOM Afrika 2005 2006 00 Ázia 2005 v mil. 240 230 220 210 200 2008 v mil. 600 590 580 2003 570 560 2004 2004 2003 2007 2006 2007 2008 Zdroj: Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo. Osobitná správa č.
The problem is still particularly serious and persistent in south Asia and sub-Saharan Africa. 
Tento problém je stále veľmi vážny a pretrváva najmä v južnej Ázii a subsaharskej Afrike.
The largest number of people suffering from hunger live in south Asia, where some progress has, however, been made in particular during the 1990s. 
Najväčší počet ľudí trpiacich hladom žije v južnej Ázii, hoci tu došlo k istému pokroku najmä v 90. rokoch.
Scope for further progress is greatest in sub-Saharan Africa, where the number of people suffering from hunger is higher than in 1990, reaching 239 million in 2010, i.e. 30 % of the total population (see the map in Annex I). 
Priestor pre ďalší pokrok je najväčší v subsaharskej Afrike, kde je počet ľudí trpiacich hladom vyšší než v 90. rokoch a v roku 2010 dosahoval 239 miliónov, čo je 30 % celkového obyvateľstva (pozri mapu v prílohe I).
In September 2011, after two consecutive poor rainy seasons, the Horn of Africa suffered from the worst drought in 60 years, leading to a severe food crisis with pre-famine conditions in certain parts of Kenya and Somalia. 
V septembri 2011, po dvoch po sebe nasledujúcich neúrodných obdobiach dažďov, Somálsky polostrov trpí v dôsledku najhoršieho sucha za posledných 60 rokov, ktoré v niektorých častiach Kene a Somálska spôsobilo veľmi vážnu potravinovú krízu s podmienkami na hranici hlado-moru.
The combination of sharp rises in food prices, excessive livestock mortality, conflicts and restricted humanitarian access have deteriorated the food security situation of more than 12 million people and increased malnutrition and mortality rates among children. 
Kombinácia prudkých zvýšení cien potravín, nadmernej úmrtnosti dobytka, konfliktov a obmedzeného humanitárneho prístupu zhoršuje situáciu v súvislosti s potravinovou bezpečnosťou pre viac než 12 miliónov ľudí a spôsobuje zvýšenie podvýživy a úmrtnosti detí.
FIGURE 2 MALNUTRITION OF CHILDREN UNDER THE AGE OF FIVE IN SUB-SAHARAN AFRICA: PREVALENCE OF UNDERWEIGHT 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% 10 Source: ECA based on Food and Agriculture Organisation data. 
10 GRAF 2 PODVYŽIVENOSŤ DETÍ DO PIATICH ROKOV V SUBSAHARSKEJ AFRIKE: VÝSKYT PODVÁHY 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% Zdroj: Dvor audítorov na základe údajov Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo.
Special Report No 1/2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa Niger Burundi M ad ag asc ar Eritrea Chad Ethiopia Somalia Mali Djibouti Sudan Angola DR Congo Mauritania Sierra Leone Central African Republic Nigeria Guinea Burkina Faso Liberia Benin Rwanda United Republic of Tanzania Comoros Kenya Malawi Uganda Cameroon Côte d'Ivoire Gambia Lesotho Namibia Togo Equatorial Guinea G uinea-Bissau Mozambique Zambia Ghana Senegal Zimbabwe Congo Mauritius Botswana South Africa Gabon Cape Verde Sao Tome and Principe Swaziland 
Osobitná správa č. 1/2012 – Účinnosť rozvojovej pomoci Európskej únie v oblasti potravinovej bezpečnosti v subsaharskej Afrike Niger Burundi Madagaskar Eritrea Čad Etiópia Somálsko Mali Džibutsko Sudán Angola Konžská DR Mauritánia Sierra Leone Stredoafrická republika Nigéria Guinea Burkina Faso Libéria Benin Rwanda Tanzánia Komory Keňa Malawi Uganda Kamerun Pobrežie Slonoviny Gambia Lesotho Namíbia Togo Rovníková Guinea Guinea-Bissau Mozambik Zambia Ghana Senegal Zimbabwe Kongo Maurícius Botswana Južná Afrika Gabon Kapverdy Svätý Tomáš a Princov ostrov Svazijsko
Sub-Saharan Africa is in a situation of chronic malnutrition with persistently high rates, particularly for children (see Figure 23). 
Subsaharská Afrika je v situácii, keď chronická podvyživenosť neustále dosahuje vysoké miery, najmä medzi deťmi (pozri graf 23).
According to the Food and Agriculture Organisation’s (FAO) latest surveys, an average of 47 % of children under five years of age suffer from chronic malnutrition (stunting4), 30 % are underweight5, and acute protein energy malnutrition (wasting6) — associated with a high death rate — affects 9 % of children. 
Podľa posledných prieskumov Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) v priemere 47 % detí do päť rokov trpí chronickou podvýživou (zakrpa-tenie4), 30 % má podváhu5 a akútna podvýživa v dôsledku nedostatku bielkovín (chradnutie6) – s ktorou sa spája vysoká úmrtnosť – postihuje 9 % detí.
Adults also suffer from malnutrition, with an average of 12 % of women affected. 
Dospelí takisto trpia podvýživou, ktorá postihuje v priemere 12 % žien.
The most harmful effects of malnutrition occur during pregnancy and the first two years of life. 
Podvýživa má najškodlivejší vplyv počas tehotenstva a v prvých dvoch rokoch života.
Its impact on physical and cognitive development is irreversible and it is a main cause of mother and child death and of disease among children under five. 
Jej pôsobenie na fyzický a kognitívny vývoj je nezvratné a je hlavnou príčinou úmrtia matiek a detí a ochorení detí do päť rokov.
Annexes II to IV give an overview of the food security situation in Ethiopia, Malawi and Rwanda, which were visited by the Court as part of its audit (see paragraph 16). 
Prílohy II až IV obsahujú prehľad situácie v oblasti potravinovej bezpečnosti v Etiópii, Malawi a Rwande, ktoré Dvor audítorov navštívil v rámci svojho auditu (pozri bod 16).
MAIN FACTORS OF FOOD INSECURITY 7. 
HLAVNÉ FAKTORY NEDOSTATOČNEJ POTRAVINOVEJ BEZPEČNOSTI 7.
Many factors, which are all causes of poverty and lack of development, contribute to food insecurity: (a) Low agricultural productivity: in sub-Saharan Africa, 70–80 % of the population is rural and lives on subsistence agriculture7. 
Mnohé faktory, z ktorých všetky zapríčiňujú chudobu a chýbajúci rozvoj, prispievajú k nedostatočnej potravinovej bezpečnosti: a) Nízka poľnohospodárska produktivita: 70 % až 80 % obyvateľstva subsaharskej Afriky je vidiecke a žije z poľnohospodárstva produkujúceho pre vlastné potreby7.
Productivity has been growing at no more than 1–2 % per year, a rate not even sufficient to keep up with an annual population growth rate of 2,2 %8. 
Rast produktivity nepresahuje 1 % až 2 % ročne a táto miera nepostačuje na udržanie kroku s ročným nárastom populácie vo výške 2,2 %8.
The small size of farm holdings, over-reliance on rain-fed agriculture and inadequate access to productive inputs (seeds, fertilisers, pesticides) are among the main reasons. (b) Low rate of investment and decreasing share of donor aid allocated to agriculture and rural development: developing countries allocate on average 5 % of their national budget to agriculture and rural development, i.e. much less than the 10 % target set in the Maputo Declaration (see paragraph 9)9. 
Malé poľnohospodárstva, prílišná odkázanosť na poľnohospodárstvo závislé od dažďa a nepostačujúci prístup k vstupom na podporu produkcie (osivá, hnojivá, pesticídy) patria medzi hlavné príčiny. b) Nízka miera investícií a klesajúci podiel darcovskej pomoci prideľovanej na poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka: rozvojové krajiny prideľujú na poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka priemerne 5 % prostriedkov zo svojich štátnych rozpočtov, čo je omnoho menej než cieľ stanovený vo vyhlásení z Maputa vo výške 10 %9 (pozri bod 9).
In sub-Saharan Africa, donors alike have neglected the sector with agriculture receiving only 8 % of sector-specific official development assistance in 2009, compared to 16 % in 1996 (see Figure 3). (c) Poor purchasing power: due to scarce employment and income-generating opportunities and the absence of social transfer mechanisms, the poor frequently lack the means to buy food. 
Aj poskytovatelia pomoci zanedbávali odvetvie poľnohospodárstva v subsaharskej Afrike, do ktorého v roku 2009 plynulo len 8 % celkovej odvetvovej oficiálnej rozvojovej pomoci v porovnaní so 16 % v roku 1996 (pozri graf 3). c) Slabá kúpna sila: v dôsledku nedostatku pracovných príležitostí a možností vytvárania príjmov a chýbajúcich mechanizmov sociálneho transferu, nemajú chudobní prostriedky na kúpu potravín.
4 Stunting: height by age is a measure of linear growth and as such an indicator of long-term effects of undernutrition not affected by seasonal changes. 
4 Zakrpatenie: výška podľa veku je meradlom lineárneho rastu a ako taká je ukazovateľom dlhodobých účinkov podvýživy bez vplyvov sezónnych zmien.
5 Underweight: weight by age combines information from stunting and wasting. 
5 Podváha: hmotnosť podľa veku zlučuje informácie týkajúce sa zakrpatenia a chradnutia.
Children can be underweight because they are stunted, wasted or both. 
Deti môžu byť podvyživené v dôsledku zakrpatenia, chradnutia alebo oboch.
6 Wasting: height by weight is an indication of the current nutritional status of a child and reflects recent nutritional intake and/or episode of illness. 
6 Chradnutie: výška vo vzťahu k hmotnosti je ukazovateľom súčasného výživového stavu dieťaťa a odráža nedávny nutričný príjem a/alebo chorobu.
7 Source: World Bank and FAO. 
7 Zdroj: Svetová banka a FAO.
8 Source: United Nations Population Fund. 
8 Zdroj: Populačný fond OSN.
9 Some countries do achieve or exceed this target, such as Malawi and Ethiopia. 
9 Niektoré krajiny tento cieľ dosahujú alebo ho prekračujú, napríklad Malawi a Etiópia.
(d) Inadequate storage, processing and distribution infrastructure: these factors hinder physical access to food at household level. (e) Insufficient food intake and inappropriate dietary practices: such factors contribute to malnutrition. They are linked to a lack of education about proper nutrition or insufficient diversity of food sources, inadequate healthcare, inadequate access to drinking water and sanitation facilities, or illiteracy among women. (f) Factors which are largely beyond the control of individual developing countries: (i) victims of natural or man-made disasters are often forced to leave their homes and farms and are faced with the threat not just of hunger but of outright starvation; (ii) the links between the financial markets and speculation within agricultural futures markets, as well as the development of bio-fuels contribute to the unavailability of food and to price increases. 
1/2012 – Účinnosť rozvojovej pomoci Európskej únie v oblasti potravinovej bezpečnosti v subsaharskej Afrike d) Nepostačujúca infraštruktúra pre skladovanie, spracovanie a distribúciu: tieto faktory sú prekážkou fyzickému prístupu domácností k potravinám. e) Nedostatočný príjem potravín a nevhodné stravovacie návyky: takéto faktory prispievajú k podvýžive a súvisia s chýbajúcim vzdelaním o správnej výžive alebo nepostačujúcou rôznorodosťou potravinových zdrojov, nedostatočnou zdravotnou starostlivosťou, nedostatočným prístupom k pitnej vode a hygienickým zariadeniam alebo s negramotnosťou žien. f) Faktory, ktoré jednotlivé rozvojové krajiny väčšinou nevedia ovplyvniť: i) obete prírodných alebo človekom spôsobených katastrof sú často nútené opustiť svoje domovy a poľnohospodárstva a čelia nielen hrozbe hladu, ale priamo hladovaniu; ii) súvislosti medzi finančnými trhmi a špekuláciami na termíno-vanom trhu s poľnohospodárskym tovarom, ako aj vývoj biopalív prispievajú k nedostupnosti potravín a zvyšovaniu cien.
They also involve large-scale acquisition of arable land in sub-Saharan Africa by foreign companies and gov-ernments10, which do not necessarily guarantee that African national interests are respected. 
Zahŕňajú tiež kúpu veľkých plôch ornej pôdy v subsaharskej Afrike zahraničnými spoločnosťami a vládami10, čo automaticky nezaručuje rešpektovanie národných záujmov afrických krajín.
10 According to the FAO, between 2004 and early 2009, at least 2,5 million hectares were transferred from local users to foreign investors in five African countries alone (Ethiopia, Ghana, Madagascar, Mali and Sudan). 
10 Podľa FAO bolo od roku 2004 do začiatku roku 2009 len v piatich afrických krajinách (Etiópia, Ghana, Madagaskar, Mali a Sudán) prevedených z miestnych používateľov na zahraničných investorov aspoň 2,5 milióna hektárov.
12 FIGURE 3 ANNUAL OFFICIAL DEVELOPMENT ASSISTANCE (ODA) COMMITMENTS IN SUB-SAHARAN AFRICA: OVERALL TRENDS AND SHARE ALLOCATED TO AGRICULTURE 18% 16 % 14% two-year moving average (right scale) 12 % 10 % 8% 6% 4% 2% 0%0 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 million US dollars 3 500 3 000 2 500 2 000 1 500 1 000 500 Agriculture ODA commitments in constant US dollars - % of ODA allocated to agriculture (left scale) Source: Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD). 
12 GRAF 3 ZÁVÄZKY V RÁMCI OFICIÁLNEJ ROZVOJOVEJ POMOCI (ODA) V SUBSAHARSKEJ AFRIKE V JEDNOTLIVÝCH ROKOCH: CELKOVÉ TRENDY A PODIEL POMOCI PRIDELENEJ DO POĽNOHOSPODÁRSTVA 18% 16 % 14% USD – dvojročný kĺzavý priemer (stupnica vpravo) 12 % 10 % 8% 6% 4% 2% 0%0 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 mil. USD 3 500 3 000 2 500 2 000 1 500 1 000 500 Záväzky v súvislosti s ORP v oblasti poľnohospodárstva v konštantných % ORP pridelenej na oblasť poľnohospodárstva (stupnica vľavo) Zdroj: Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD). Osobitná správa č.
Special Report No 1/2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa Agriculture share of sector specific ODA (%) 
1/2012 – Účinnosť rozvojovej pomoci Európskej únie v oblasti potravinovej bezpečnosti v subsaharskej Afrike Podiel poľnohospodárstva na odvetvovej ORP (%)
13 INTERNATIONAL AND EU AGENDAS ON FOOD SECURITY 8. 
13 MEDZINÁRODNÉ AGENDY A AGENDY EÚ TÝKAJÚCE SA POTRAVINOVEJ BEZPEČNOSTI 8.
In November 1996, the World Food Summit in Rome adopted a Declaration and Plan of Action on World Food Security. 
V novembri 1996 bola na Svetovom potravinovom summite v Ríme prijatá deklarácia a akčný plán o svetovej potravinovej bezpečnosti.
It pledged an ongoing effort to eradicate hunger in all countries with the target of reducing by half the number of undernourished people by no later than 2015. 
Účastníci sa zaviazali pokračovať v úsilí odstraňovať chudobu vo všetkých krajinách a za cieľ si stanovili znížiť počet ľudí trpiacich podvýživou o polovicu najneskôr do roku 2015.
The central place which food security occupies in the development cooperation agenda has been recognised in Millennium Development Goal 1 (MDG1) adopted in September 2000 by the General Assembly of the United Nations11. 
V rámci miléniového rozvojového cieľa 1 (MRC1) prijatého valným zhromaždením Organizácie spojených národov v septembri 2000 bola priznaná ústredná úloha potravinovej bezpečnosti v agende rozvojovej spolupráce11.
At the Second Ordinary Assembly of the African Union in July 2003, African Heads of State and Government endorsed the Maputo Declaration on Agriculture and Food Security in Africa. 
Na druhom riadnom zasadnutí Africkej únie v júli 2003 hlavy štátov a vlád afrických krajín schválili vyhlásenie z Maputa o poľnohospodárstve a potravinovej bezpečnosti v Afrike.
They committed themselves to strengthening the development of agriculture and related value added activities, rural development and food security at national and regional levels and pledged to allocate 10 % of their national budget to agriculture by 2008. 
Zaviazali sa posilňovať rozvoj poľnohospodárstva a súvisiacich činností s pridanou hodnotou, rozvoj vidieka a potravinovú bezpečnosť na národnej a regionálnej úrovni a prisľúbili do roku 2008 prideliť 10 % svojich štátnych rozpočtov na poľnohospodárstvo.
The Comprehensive Africa Agriculture Development Programme (CAADP) aims to eliminate hunger and reduce poverty through agriculture and sets an agricultural annual growth target of 6 %. 
Komplexný program rozvoja afrického poľnohospodárstva (CAADP) má za úlohu odstraňovať hlad a znižovať chudobu pomocou poľnohospodárstva a stanovuje sa v ňom cieľ ročného rastu vo výške 6 %.
The European Consensus on Development of December 200512 (hereafter ‘the European Consensus’) selects agriculture, rural development and food security as one of the areas on which EU development aid will concentrate. 
V rámci Európskeho konsenzu o rozvoji z decembra 200512 (ďalej len„eu-rópsky konsenzus“) boli poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a potravinová bezpečnosť zvolené za oblasti, na ktoré sa bude sústreďovať rozvojová pomoc EÚ.
In relation to agriculture, the focus is on access to resources (land, water, finance), competitiveness on regional and international markets and risk management, as well as global agricultural research. 
V prípade poľnohospodárstva je stredobodom záujmu prístup k zdrojom (pôda, voda, finančné prostriedky), konkurencieschopnosť na regionálnom a medzinárodnom trhu a riadenie rizika, ako aj globálny poľnohospodársky výskum.
Concerning food security, the focus is on prevention, safety nets, improving access to resources, the quality of nutrition and capacity development. 
V oblasti potravinovej bezpečnosti sa záujem sústreďuje v prevencii, záchranných sieťach, zlepšovaní prístupu k zdrojom, kvalite výživy a rozvoji kapacít.
In March 2010, the Commission issued a communication to the Council and the European Parliament on an EU policy framework to assist developing countries in addressing food security challenges13. 
V marci 2010 Komisia vydala oznámenie Rade a Európskemu parlamentu o politickom rámci EÚ na pomoc rozvojovým krajinám pri riešení výziev v oblasti potravinovej bezpečnosti13.
In view of the uneven and insufficient progress towards achieving food security and MDG1, it aims to set a comprehensive approach for the EU and its Member States in the fight against world hunger and malnutrition. 
Vzhľadom na nerovnomerný a nedostatočný pokrok pri dosahovaní potravinovej bezpečnosti a MRC1 sa v oznámení stanovuje komplexný prístup pre EÚ a jej členské štáty v boji proti hladu a podvyživenosti vo svete.
It aims for: (a) accelerated agricultural growth, with a focus on ecologically efficient agricultural intensification for smallholder farmers, and in particular women; 11 MDG1 sets as indicators for monitoring progress the prevalence of underweight children under five years of age and the proportion of the population below a minimum level of dietary energy consumption. 
Prístup má za cieľ: a) urýchlený rast poľnohospodárstva so zameraním na ekologicky efektívnu poľnohospodársku intenzifikáciu pre malých poľnohospodárov, najmä ženy; 11 V rámci MRC1 sa ako ukazovatele na monitorovanie pokroku stanovili výskyt podváhy u detí do piatich rokov a pomer obyvateľstva pod minimálnou úrovňou energetického potravinového príjmu.
Food security also plays an important role in relation to MDG4 (Reduce the mortality rate for the under fives by two thirds between 1990 and 2015) and MDG5 (Reduce the maternal mortality rate by three quarters between 1990 and 2015). 
Potravinová bezpečnosť zohráva dôležitú úlohu aj vo vzťahu k MRC4 (Znížiť úmrtnosť detí do piatich rokov o dve tretiny v rokoch 1990 až 2015) a MRC5 (Znížiť úmrtnosť matiek o tri štvrtiny v rokoch 1990 až 2015).
12 Joint statement by the Council and the representatives of the governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the Commission on European Union Development Policy: ‘The European Consensus’ (OJ C 46, 24.2.2006, p. 
12 Spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov na zasadnutí Rady, Európskeho parlamentu a Komisie o politike rozvoja Európskej únie:„Európsky konsenzus“ (Ú. v.
13 COM(2010) 127 final of 31 March 2010. 
13 KOM(2010)127 v konečnom znení z 31. marca 2010.
(b) improved access to food through employment and income-earning activities; (c) the formulation of nutrition policies and strategies and the setting-up of coordination mechanisms between agriculture, health, education and social protection sectors; and (d) improved crisis prevention and management, in particular by establishing close links between humanitarian and development actors and effective national or regional early-warning systems. 
b) lepší prístup k potravinám prostredníctvom zamestnania a činností prinášajúcich zisk; c) formuláciu politík a stratégií v oblasti výživy a zriadenie koordinačných mechanizmov medzi odvetviami poľnohospodárstva, zdravotníctva, vzdelávania a sociálnej ochrany; d) zlepšenú prevenciu a riadenie kríz, najmä úzkym prepájaním humanitárnych a rozvojových subjektov a zriadením účinných národných a regionálnych systémov včasného varovania.
In sub-Saharan Africa, the Commission has used four main instruments since 1996 to fund interventions in the area of food security (see Figure 4): FIGURE 4 OVERVIEW OF MAIN EU FUNDING SOURCES FOR FOOD SECURITY IN SUB-SAHARAN AFRICA (COMMITMENT PERIODS) 1996– 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 14 9th EDF 10th EDF Food Facility 2008–10 Food Security Budget Line FSBL 1996–06 Food Security Thematic Programme FSTP 2007–13 Source: European Court of Auditors. 
Komisia od roku 1996 využíva na financovanie intervenčných opatrení v oblasti potravinovej bezpečnosti v subsaharskej Afrike štyri hlavné nástroje (pozri schému 4): SCHÉMA 4 PREHĽAD HLAVNÝCH ZDROJOV FINANCOVANIA EÚ POTRAVINOVEJ BEZPEČNOSTI V SUBSAHARSKEJ AFRIKE (OBDOBIA TRVANIA ZÁVÄZKOV) 14 9. ERF 10. ERF Potravinový nástroj 2008 – 2010 Rozpočtový riadok na potravinovú bezpečnosť RRPB 1996 – 2006 Tematický program potravinovej bezpečnosti TPPB 2007 – 2013 1996 ...