natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These projects must contribute to achieve a certain number of objectives specified at the level of the OPŐs priority axis. 
Tieto projekty musia prispieť k dosiahnutiu určitého počtu cieľov konkretizovaných na úrovni prioritnej osi OP.
OPs can get funding from ERDF, CF and/or ESF. 
OP môže byť financovaný z EFRR, KF a/alebo ESF.
Programming period: The multiĐannual framework within which Structural Funds and Cohesion Fund expenditure is planned and implemented. 
Programové obdobie: Viacročný rámec, v rámci ktorého sa plánujú a vynakladajú výdavky zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu.
Public procurement: Public procurement is the process by which national, regional and local public authorities, or bodies governed by public law, purchase products, services and public works such as roads and buildings. 
Riadiaci orgán: Riadiaci orgán je vnútroštátny, regionálny alebo miestny orgán verejnej správy (alebo verejný či súkromný subjekt) určený členským štátom, aby riadil daný operačný program.
Shared management: A method of implementing the EU budget in which the Commission delegates implementation tasks to the Member States, while retaining final responsibility. 
Medzi jeho úlohy patrí výber projektov, ktoré sa majú financovať, monitorovanie vykonávania projektov a podávanie správ Komisii o finančných aspektoch a dosiahnutých výsledkoch.
Trans-European Transport Networks Transport (TEN-T): The Trans-European Transport Networks (TEN-T) are a planned set of road, rail, air and water transport networks in Europe. 
Transeurópske dopravné siete (TEN-T): Transeurópske dopravné siete (TEN-T) sú plánovaná skupina cestných, železničných, leteckých a vodných dopravných sietí v Európe.
It includes the Core Network and the Comprehensive Network, which are required to be completed by 2030 and 2050 respectively. 
Zahŕňa základnú sieť a komplexnú sieť, ktoré sa majú dokončiť do roku 2030 resp. do roku 2050.
8 EXECUTIVE SUMMARY I. Public-Private Partnership (PPP) projects harness both the public and the private sector to provide goods and services which are conventionally supplied by the public sector, while easing the stringent budgetary constraints placed on public expenditure. 
8 ZHRNUTIE I. Do projektov verejno-súkromného partnerstva (PPP) je zapojený verejný aj súkromný sektor, aby poskytovali tovar a služby, ktoré zvyčajne zabezpečuje verejný sektor, uvoľňujúc tak prísne rozpočtové obmedzenia kladené na verejné výdavky.
Since the 1990s, 1 749 PPPs worth a total of 336 billion euro have reached financial close in the EU. 
V EÚ bolo od 90-tych rokov finančne uzatvorených 1 749 PPP projektov v celkovej hodnote 336 mld. EUR.
Most PPPs have been implemented in the field of transport, which in 2016 accounted for one third of the entire yearŐs investment, ahead of healthcare and education. 
Väčšina PPP sa realizuje v oblasti dopravy, ktorá v roku 2016 predstavovala jednu tretinu celkových investícií v tomto roku, čo bolo viac než v zdravotníctve a vo vzdelávaní.
However, to date EU-funds have been little used for PPPs. 
Do dnešného dňa sa však fondy EÚ využívajú na PPP málo.
Although the CommissionŐs policy has been encouraging the use of PPPs for some years (e.g. the Europe 2020 strategy) as a potentially effective means of delivering projects, we identified that during the 2000-2014 period just 84 PPPs, with a total project cost of 29.2 billion euro, received 5.6 billion euro in funding from the EU. 
Hoci Komisia svojou politikou podporuje využívanie PPP už niekoľko rokov (napr. stratégia Európa 2020) ako potenciálne účinný spôsob realizovania projektov, zistili sme, že v období rokov 2000 – 2014 EÚ financovala len 84 PPP projektov sumou 5,6 mld. EUR, pričom celkové náklady na tieto projekty dosiahli výšku 29,2 mld. EUR.
Structural and Cohesion Fund grants were the main EU source of funding, followed by financial instruments - often in cooperation with the European Investment Bank (EIB). 
Granty zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu boli hlavným zdrojom financovania zo strany EÚ, po nich nasledovali finančné nástroje – často v spolupráci s Európskou investičnou bankou (EIB).
We examined 12 EU co-financed PPPs in France, Greece, Ireland and Spain in the fields of road transport and Information and Communication Technology (ICT). 
Preskúmali sme 12 PPP projektov spolufinancovaných EÚ vo Francúzsku, v Grécku, Írsku a Španielsku v oblasti cestnej dopravy a informačných a komunikačných technológií (IKT).
The visited Member States accounted for around 70 % of the total project cost (29.2 billion euro) of EU-supported PPPs. 
Kontrolované členské štáty predstavovali približne 70 % celkových projektových nákladov (29,2 mld. EUR) na PPP podporené EÚ.
We assessed whether the audited projects were able to exploit the benefits PPPs are expected to deliver, whether they were based on sound analyses and suitable approaches and whether the overall institutional and legal frameworks within the visited Member States were adequate for the successful implementation of PPPs. 
Posúdili sme, či kontrolované projekty umožnili využiť prínosy, ktorých dosiahnutie sa od PPP projektov očakáva, či boli založené na dôkladnej analýze a vhodných prístupoch a či celkový inštitucionálny a právny rámec v navštívených členských štátoch bol primeraný pre úspešnú realizáciu PPP projektov.
Overall, we found that: - PPPs allowed public authorities to procure large-scale infrastructures through a single procedure, but they increased the risk of insufficient competition and thus putting contracting authorities in a weaker negotiating position. - Procuring PPPs typically requires negotiating on aspects that are usually not part of traditional procurement and therefore takes up more time than traditional projects. 
Celkovo sme zistili, že: – PPP projekty umožnili verejným orgánom obstarať veľké infraštruktúry prostredníctvom jedného postupu, ale zvýšili riziko nedostatočnej konkurencie, a tak dostali verejných obstarávateľov do slabšej rokovacej pozície. – Obstaranie PPP projektov si obyčajne vyžaduje rokovania o aspektoch, ktoré zvyčajne nie sú súčasťou tradičného verejného obstarávania, a preto trvá dlhšie než tradičné projekty.
One third of the 12 audited projects were, with their procurement duration of 5-6.5 years, affected by considerable delays. 9 
Jedna tretina z 12 kontrolovaných projektov bola pri priemernom trvaní obstarávania 5 – 6,5 roka ovplyvnená značnými oneskoreniami. 9
10 - Similarly to traditional projects, also the majority of the audited PPPs were subject to considerable inefficiencies in the form of delays during construction and major cost increases. 
10 – Podobne ako tradičné projekty aj väčšina kontrolovaných PPP projektov mala značné nedostatky v podobe oneskorenia výstavby a veľkých nárastov nákladov.
Overall, seven out of the nine completed projects (with aggregate projects costs of 7.8 billion euro) faced delays ranging from two to 52 months. 
Celkovo sedem z deviatich dokončených projektov (s kumulatívnou výškou projektových nákladov 7,8 mld. EUR) čelilo oneskoreniam od dvoch do 52 mesiacov.
Moreover, an additional amount of almost 1.5 billion euro in public funds was necessary to complete the five motorways we audited in Greece and Spain, around 30 % of which was provided by the EU (corresponding to 422 million euro). 
Okrem toho dodatočné verejné financie vo výške takmer 1,5 mld. EUR bolo potrebné na dokončenie piatich diaľnic kontrolovaných v Grécku a Španielsku, z ktorých približne 30 % poskytla EÚ (čo zodpovedá 422 mil. EUR).
We consider this amount to have been spent ineffectively in terms of achieving the potential benefits. - More importantly, in Greece (which is by far the largest recipient of EU contributions with 59 % of the total EU-amount or 3.3 billion euro), the cost per km of three assessed motorways had increased by up to 69 %, while at the same time the project scopes were reduced by up to 55 %. 
Zastávame názor, že táto suma bola vynaložená neúčinne z hľadiska dosiahnutia potenciálnych prínosov. – Čo je však dôležitejšie, v Grécku (ktoré je zďaleka najväčším príjemcom príspevkov EÚ s 59 % podielom na celkovej výške EÚ alebo 3,3 mld. EUR) sa náklady na km troch posudzovaných diaľnic zvýšili až o 69 %, pričom sa rozsah týchto projektov súčasne znížil až o 55 %.
This was mainly due to the financial crisis and to poorly prepared projects by the public partner, resulting in premature and insufficiently effective contracts with private concessionaires. - The large scope, the high cost and the long duration of typical infrastructure PPPs require particular diligence. 
Bolo to spôsobené najmä finančnou krízou a zle pripravenými projektmi verejným partnerom, čo viedlo k predčasným a nedostatočne účinným zmluvám so súkromnými koncesionármi. – Veľký rozsah, vysoké náklady a dlhé trvanie typickej infraštruktúry PPP si vyžadujú osobitné úsilie.
However, we found that prior analyses were based on over-optimistic scenarios regarding future demand and use of the planned infrastructure, resulting in project rates of use of up to 69 % (ICT) and 35 % (motorways) below forecasts. This does not take into account the pending risk of the heavily underused motorways in Greece after their completion. - On a positive note, nine completed audited projects have shown good levels of service and maintenance and have the potential to keep these levels for the remaining project duration. - For most of the audited projects, the PPP option was chosen without any prior comparative analysis of alternative options, such as Public Sector Comparator, thus failing to demonstrate that it was the one maximising value-for-money and protecting the public interest by ensuring a level playing field between PPPs and a traditional procurement. 
Zistili sme však, že predbežné analýzy boli založené na nadmerne optimistických scenároch, pokiaľ ide o budúci dopyt a využívanie plánovanej infraštruktúry, čo viedlo k mieram využívania projektov, ktoré boli o 69 % (IKT) a 35 % (diaľnice) nižšie než prognózy, nezohľadňujúc pretrvávajúce riziko veľmi málo využívaných diaľnic v Grécku po ich dokončení. – Pozitívne je, že deväť dokončených projektoch, ktoré sme kontrolovali, preukázalo dobrú úroveň služieb a údržby a majú potenciál udržať si túto úroveň aj po zvyšok trvania projektov. – Pri väčšine kontrolovaných projektov bola možnosť PPP zvolená bez predchádzajúcej komparatívnej analýzy alternatívnych možností, napr. porovnávací nástroj verejného sektora, takže sa nepreukázalo, že táto voľba predstavovala maximálnu hodnotu za vynaložené prostriedky a najviac ochraňovala verejný záujem tým, že zabezpečila rovnaké podmienky pre PPP a tradičné obstarávanie.
11 - The risk allocation between public and private partners was often inappropriate, incoherent and ineffective, while high remuneration rates (up to 14 %) on the private partnerŐs risk capital did not always reflect the risks borne. 
– Rozdelenie rizík medzi verejného a súkromného partnera bolo často neprimerané, nejednotné a neúčinné, zatiaľ čo vysoké miery zhodnotenia (do 14 %) rizikového kapitálu súkromného partnera nezodpovedali vždy znášaným rizikám.
In addition, most of the six audited ICT projects were not easily compatible with long contract durations since they were subject to rapid technology changes. IV. 
Okrem toho, väčšina zo šiestich kontrolovaných projektov IKT nebola ľahko kompatibilná s dlhým trvaním zmlúv, pretože podliehali rýchlym zmenám technológií.
Implementing successful PPP projects requires considerable administrative capability that can be ensured only through suitable institutional and legal frameworks and long-lasting experience in the implementation of PPP projects. 
IV. možno zabezpečiť len prostredníctvom vhodného inštitucionálneho a právneho rámca a dlhodobými skúsenosťami s realizáciou PPP projektov.
We found that these are currently available only in a limited number of EU Member States. 
Zistili sme, že takéto kapacity má v súčasnosti len niekoľko členských štátov EÚ.
V. Combining EU funding with PPPs entails additional requirements and uncertainties. 
V. Kombinovanie financovania EÚ s PPP predstavuje dodatočné požiadavky a neistoty.
Moreover, the possibility of recording PPP projects as off-balance-sheet items is an important consideration for the choice of the PPP option, but the practice also risks undermining value-for-money and transparency. 
Okrem toho, možnosť zaznamenávať PPP projekty ako podsúvahové položky je dôležitým faktorom pri výbere možnosti PPP, ale v praxi tiež predstavuje riziko zníženia hodnoty za vynaložené prostriedky a transparentnosti.
We therefore recommend the following: (a) not to promote a more intensive and widespread use of PPPs until the issues identified are addressed and the following recommendations successfully implemented; (b) to mitigate the financial impact of delays and re-negotiations on the cost of PPPs borne by the public partner; (c) to base the selection of the PPP option on sound comparative analyses on the best procurement option; (d) to establish clear PPP policies and strategies; (e) to improve the EU framework for better PPP project effectiveness. 
Odporúčame preto nasledovné: a) nepresadzovať intenzívnejšie a rozsiahlejšie využívanie PPP projektov, kým sa nevyriešia zistené problémy a úspešne nevykonajú nasledujúce odporúčania; b) zmierniť finančný dosah oneskorení a prerokúvaní nákladov na PPP projekty, ktoré nesie verejný partner; c) zakladať výber možnosti PPP na dôkladnej komparatívnej analýze najlepšieho spôsobu obstarávania; d) stanoviť jasné politiky a stratégie pre PPP; e) zlepšiť rámec EÚ pre lepšiu účinnosť PPP projektov.
INTRODUCTION What is a PPP? 
ÚVOD Čo je PPP?
The Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD) defines Public-Private Partnerships (PPPs) as Ňlong term contractual arrangements between the government and a private partner whereby the latter delivers and funds public services using a capital asset, sharing the associated risksÓ3. 
Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) definuje verejno-súkromné partnerstvá (PPP) ako „dlhodobé zmluvné dojednania medzi verejným a súkromným partnerom, ktorý poskytuje a financuje verejné služby využijúc pri tom svoje aktíva a zdieľajúc súvisiace riziká”3.
This broad definition shows that PPPs can be designed to achieve a wide array of objectives in various sectors, such as transport, social housing and healthcare, and can be structured under different approaches. 
Z tejto širokej definície vyplýva, že PPP možno navrhnúť tak, aby dosiahli široké spektrum cieľov v rôznych sektoroch, napr. v doprave, sociálnom bývaní a zdravotnej starostlivosti, a môžu byť štruktúrované na základe rôznych prístupov.
PPPs are not different in nature and outcomes from traditionally procured projects, but they exhibit some differences as far as project and contract management are concerned. 
PPP sa z hľadiska charakteru a výsledkov nelíšia od tradične obstarávaných projektov, ale preukazujú určité rozdiely, pokiaľ ide o riadenie projektov a zmlúv.
The main difference between PPPs and traditional projects is the risk-sharing between the public and private partner. 
Hlavným rozdielom medzi PPP a tradičnými projektmi je zdieľanie rizík medzi verejným a súkromným partnerom.
In principle, risks in a PPP project should be allocated to the party which is best suited to manage them, the aim being to attain the optimum balance between risk shifting and compensation for the risk-bearing party. 
V zásade by riziká pri PPP projekte mali byť na tej strane, ktorá ich dokáže najlepšie riadiť, aby sa tak dosiahla optimálna rovnováha medzi prenášaním rizík a kompenzáciou pre stranu, ktorá tieto riziká nesie.
The private partner is often responsible for risks, associated with the design, construction, financing, operation and maintenance of the infrastructure, while the public partner usually takes on regulatory and political risks. 
Súkromný partner často zodpovedá za riziká súvisiace s návrhom, výstavbou, financovaním, prevádzkou a údržbou infraštruktúry, zatiaľ čo verejný partner zvyčajne preberá regulačné a politické riziká.
The most common form of PPP is the ŇDesign-Build-Finance-Maintain-OperateÓ (DBFMO) contract4. 
Najbežnejšou formou PPP projektov je zmluva „Design-Build-Finance-Maintain-Operate” (DBFMO) t. j. navrhnúť – vybudovať – financovať – uviesť do prevádzky4.
Here, the private partner is entrusted with all project phases from design to construction, operation and maintenance of the infrastructure, including fundraising. 
V tomto prípade je súkromný partner poverený všetkými fázami projektu od návrhu až po výstavbu, prevádzku a údržbu infraštruktúry, a to aj vrátane získania financovania.
This long-term perspective is known as the Ňwhole life approachÓ. 
Táto dlhodobá perspektíva je tiež známa ako „celoživotný prístup”.
Figure 1 provides a graphical representation of the different phases of a DBFMO PPP, which are shown as responsibilities of, respectively, the public and the private partner. 
Na ilustrácii 1 sa nachádza grafické znázornenie rôznych fáz PPP projektu typu DBFMO, zobrazujúc zodpovednosti verejného a súkromného partnera.
The public partner starts to pay the private party for the use of the service, once the construction OECD, ŇPrinciples of Public Governance of Public-Private PartnershipsÓ, 2012. 
Verejný partner začne platiť OECD, „Zásady správy vecí verejných vo verejno-súkromných partnerstvách”, 2012.
The three main PPP categories are: (a) concessions, where, typically, final users of the service pay the private partner directly, with no (or reduced) remuneration from the public sector; (b) joint-ventures, or institutional PPPs, where both the public and private sector become shareholders in a third company; (c) contractual PPPs, where the relationship between the parties is governed by a contract. 
Tri hlavné kategórie PPP projektov sú: a) koncesie, pri ktorých zvyčajne koneční užívatelia služieb platia súkromnému partnerovi priamo bez odmeny (alebo so zníženou odmenou) od verejného sektoru; b) spoločné podniky alebo inštitucionálne PPP, pri ktorých sa verejný aj súkromný sektor stávajú akcionármi v tretej spoločnosti; c) zmluvné PPP, pri ktorých sa vzťah medzi stranami riadi zmluvou.
The level of instalments usually varies according to the availability of the infrastructure (availability-based PPP) or to the extent to which the infrastructure is used (demand-based PPP) to ensure that the required quality standards are met over the life-time of the project. 
Výška splátok zvyčajne závisí od dostupnosti infraštruktúry (PPP založené na dostupnosti) alebo od toho, do akej miery sa infraštruktúra využíva (PPP založené na dopyte), aby sa zabezpečilo dosahovanie požadovaných štandardov kvality počas celého trvania projektu.
Figure 1 - Scheme of a typical DBFMO availability-based5 PPP Government starts procurement for both construction and operation of the infrastructure Transfer of the infrastructure to the public sector START Availability payments over the remaining contract life to private partner No availability = no payments AVAILABILITY PAYMENTS OPERATION AND MAINTENANCE (30 years) OPERATIONAND MAINTENANCE (30 years) Operation and maintenance by the private partner END DESIGN The chosen private partner designs a solution and secures funding CONSTRUCTION Construction by the private partner of the i nf ra s truc ture Source: European Court of Auditors. 
Ilustrácia 1 – Schéma typického DBFMO PPP projektu založeného na dostupnosti5 13 Verejný sektor začína s obstarávaním výstavby a prevádzky infraštruktúry Prevod infraštruktúry na verejný sektor Platby za dostupnosť súkromnému partnerovi po zvyšok trvania zmluvy Nedostupnosť = žiadne platby PLATBY ZA DOSTUPNOSŤ PREVÁDZKA A ÚDRŽBA (30 rokov) PREVÁDZKA A ÚDRŽBA (30 ROKOV) Prevádzka a údržba súkromným partnerom ZAČIATOK KONIEC NÁVRH Vybraný súkromný partner navrhuje riešenie a zabezpečuje financovanie VÝSTAVBA Výstavba infraštruktúry súkromným partnerom Zdroj: Európsky dvor audítorov.
5 PPPs under which the public partner pays the private partner for the services provided. 
5 PPP projekty, pri ktorých verejný partner platí súkromnému partnerovi za poskytované služby.
Reasons for implementing PPPs 5. 
Dôvody realizovania PPP 5.
According to the relevant literature and research6, PPPs are mainly implemented in order to achieve potential benefits compared to traditional procurement methods. 
Podľa príslušnej literatúry a výskumu6 sa PPP projekty realizujú najmä s cieľom dosiahnuť potenciálne prínosy v porovnaní s tradičnými spôsobmi verejného obstarávania.
These include the following: (a) earlier delivery of a planned capital investment programme, as PPPs can provide an important additional funding to complement traditional budgetary envelopes; (b) the possibility of efficiency gains in project implementation by completing individual projects faster; (c) the possibility of sharing risks with the private partner and optimising costs throughout their life-time; (d) the possibility of better maintenance and service levels than traditional projects through a whole life approach; (e) the possibility of combining public and private expertise in the most effective manner to perform in-depth project assessment and achieve optimisation of the project scope. 
Ide o nasledujúce prínosy: a) skoršie ukončenie plánovaného programu kapitálových investícií, pretože PPP projekty môžu zabezpečiť dôležité dodatočné financovanie, ktoré dopĺňa tradičné rozpočtové prostriedky; b) možnosť zvýšenia efektívnosti pri realizácii projektov dokončením jednotlivých projektov rýchlejšie; c) možnosť zdieľať riziká so súkromným partnerom a optimalizovať náklady počas celého trvania projektu; d) možnosť lepších úrovní údržby a služieb než pri tradičných projektoch prostredníctvom celoživotného prístupu; e) možnosť kombinovať verejné a súkromné odborné znalosti najúčinnejším spôsobom na hĺbkové posúdenie projektu a optimalizáciu rozsahu projektu.
Moreover, the EU accounting framework (ESA 2010)7 allows public involvement in PPPs, under certain conditions, to be registered as off-balance sheet items. 
Účtovný rámec EÚ (ESA 2010)7 navyše umožňuje za určitých okolností zaznamenať verejnú angažovanosť v PPP projektoch ako podsúvahové položky.
This incentivises their use for enhanced compliance with the Euro Convergence Criteria, also known as the Maastricht criteria8. 
Tieto stimuly využívajú na zlepšenie dodržiavania konvergenčných kritérií pre euro, tiež známych ako maastrichtské kritériá8.
See for instance the World Bank PPP Infrastructure Resource Centre; EPEC, ŇThe Non-Financial Benefits of PPPs-A review of Concepts and methodologyÓ, June 2011; OECD Journal on Budgeting Volume 2011/1, ŇHow To Attain Value for Money: Comparing PPP and Traditional Infrastructure Public ProcurementÓ; EPEC, ŇPPP Motivations and challenges for the Public SectorÓ, October 2015. 
Pozri napríklad Infraštruktúrne centrum Svetovej banky pre PPP; EPEC, „Nefinančné výhody PPP projektov – Preskúmanie konceptov a metodiky”, jún 2011; Časopis OECD o rozpočtovaní. zväzok 2011/1, „Ako dosiahnuť hodnotu za peniaze: Porovnanie PPP projektov a tradičného verejného obstarávania infraštruktúry”; EPEC, „PPP projekty, motivácie a výzvy pre verejný sektor”, október 2015.
Regulation (EU) No 549/2013 of the European Parliament and of the Council of 21 May 2013 on the European system of national and regional accounts in the European Union (ESA 2010) (OJ L 174, 26.6.2013, p. 
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 549/2013 z 21. mája 2013 o európskom systéme národných a regionálnych účtov v Európskej únii (ESA 2010) (Ú. v.
1), applicable to all Member States as of September 2014. 
1) platné pre všetky členské štáty od septembra 2014.
The Euro Convergence Criteria Đ also known as ÔMaastricht CriteriaŐ Đ are based on Article 140 of the Treaty on the Functioning of the European Union. 
Konvergenčné kritériá pre euro, tiež známe ako „maastrichtské kritériá“, sú založené na článku 140 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
Member States are required to meet these criteria to enter the third stage of the Economic and Monetary Union and adopt the euro 14 6 7 8 
Členské štáty sú povinné splniť tieto kritériá, aby mohli 14 6 7 8
The European PPP market 7. 
Európsky trh s PPP 7.