natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Figure 2 - Main nationalities of arriving migrants Đ 2016 Greece Italy 10 Algeria 1% Palestine 1% Others 4% Iran 3% Pakistan 5% Iraq 15% Afghanistan 24% Syria 47% Others 22% Somalia 4% Bangladesh 4% Sudan 5% Mali 6% Senegal 6% Nigeria 21% Eritrea 11% Guinea 7% Cte d'Ivoire 7% Gambia 7% Source: Frontex. 
Obrázok 2 – Najčastejšia štátna príslušnosť prichádzajúcich migrantov – 2016 Grécko Taliansko 10 Alžírsko1 % Palestína 1 % Irán3% Pakistan5% Irak15% Afganistan24% Iné 4 % Sýria 47 % Iné 22 % Somálsko4% Bangladéš 4% Sudán 5 % Mali 6 % Senegal 6 % Nigéria 21 % Eritrea 11 % Guinea 7% Pobrežie Slonoviny7% Gambia 7 % Zdroj: Frontex.
Policy framework Common European Asylum System 4. 
Politický rámec Spoločný európsky azylový systém 4.
Asylum is granted to people who are fleeing persecution or serious harm in their own country and are therefore in need of international protection. 
Azyl sa udeľuje osobám, ktoré utekajú pred prenasledovaním alebo vážnym nebezpečenstvom, ktorému sú vystavené vo vlastnej krajine a preto potrebujú medzinárodnú ochranu.
Asylum is a fundamental right and granting it is an international obligation, stemming from the 1951 Geneva Convention relating to the status of refugees. 
Azyl je základné právo a jeho pridelenie je medzinárodnou povinnosťou, ktorá vyplýva zo Ženevskej dohody o postavení utečencov z roku 1951.
The Common European Asylum System (CEAS) was established as the main EU legal and policy framework for asylum. 
Spoločný európsky azylový systém (CEAS) bol vytvorený ako hlavný zákonný a politický rámec EÚ pre azyl.
This system has been built up and developed since 1999 and is currently again under review2. 
Tento systém bol vybudovaný a rozvíjal sa od roku 1999 a v súčasnosti sa opäť reviduje2.
It consists of a series of directives and regulations, whose main aim is to set minimum common standards amongst Member States when dealing with people in need of international protection. 
Pozostáva z niekoľkých smerníc a nariadení, ktorých hlavným cieľom je stanoviť spoločné minimálne normy medzi členskými štátmi pri styku s osobami, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu.
One of its key components is the Dublin Regulation3, which sets out criteria and mechanisms for determining which Member State is responsible for examining an application for international protection; in principle, the first country of entry. 
Jednou z kľúčových zložiek je dublinské nariadenie3, ktorým sa stanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu; v zásade prvá krajina vstupu.
This has led to a limited number of Member States having to deal with the vast majority of asylum seekers, which puts the capacity of their asylum systems under strain. 
To viedlo to k tomu, že zodpovednosť za veľkú väčšinu žiadateľov o azyl niesol obmedzený počet členských štátov, čo vytváralo tlak na ich azylové systémy.
In April 2016, the Commission introduced proposals for reforming the Common European Asylum System4. 
V apríli 2016 Komisia predstavila návrhy na reformu spoločného európskeho azylového systému4.
Among other things, the proposals include a mechanism to deal with situations of disproportionate pressure on Member State asylum systems. 
Návrhy zahŕňajú okrem iného mechanizmus na riešenie situácií neprimeraného tlaku na azylové systémy členských štátov.
2 3 4 COM(2016) 197 final of 6.4.2016 ÔTowards a reform of the Common European Asylum System and enhancing legal avenues to EuropeŐ. 
2 3 4 COM(2016) 197 final zo 6. apríla 2016 „Smerovanie k reforme spoločného európskeho azylového systému a posilnenie legálnych ciest do Európy“.
In this communication, the Commission presents options for a fair and sustainable system for allocating asylum applicants among Member States, a further harmonisation of asylum procedures and standards, and a strengthening of the mandate of the European Asylum Support Office (EASO). 
V tomto oznámení Komisia predstavuje možnosti spravodlivého a udržateľného systému na prideľovanie žiadostí o azyl medzi členskými štátmi, väčšej harmonizácie konaní a noriem o azyle a posilnenia mandátu Európskeho podporného úradu pre azyl (EASO).
Regulation (EU) No 604/2013 of the European Parliament and of the Council of 26 June 2013 establishing the criteria and mechanisms for determining the Member State responsible for examining an application for international protection lodged in one of the Member States by a third-country national or a stateless person (recast) (OJ L 180, 29.6.2013, p. 
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 604/2013 z 26. júna 2013, ktorým sa stanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov (prepracované znenie) (Ú. v.
See footnote 2. 
Pozri poznámku pod čiarou 2.
Another element in the current Dublin rules is that migrants should be sent back to the country of first entry into the EU so that they can apply for asylum there (instead of travelling on to their country of preference). 
Ďalším prvkom aktuálnych dublinských pravidiel je, že migranti by sa mali posielať späť do krajiny prvého vstupu do EÚ, aby tam mohli požiadať o azyl (namiesto toho, aby cestovali do krajiny, ktorú uprednostňujú).
However, such ÔDublin transfersŐ to Greece from other Member States have been suspended since 2011, following two judgements by the European Court of Human Rights and the EUŐs Court of Justice, which identified systemic weaknesses in the Greek asylum system. 
Takéto „dublinské presuny“ do Grécka z iných členských štátov však boli od roku 2011 pozastavené po dvoch rozsudkoch Európskeho súdu pre ľudské práva a Súdneho dvora EÚ, v ktorých sa poukazovalo na systémové nedostatky v gréckom azylovom systéme.
Since then, the Greek authorities have made continuous efforts to improve the functioning of their asylum system, assisted by the Commission, EASO, other Member States and organisations. 
Grécke orgány odvtedy pokračujú v úsilí zlepšiť fungovanie svojho azylového systému s pomocou Komisie, úradu EASO, iných členských štátov a organizácií.
During 2016, the Commission presented several recommendations on the measures to be taken by Greece in order to have a well-functioning asylum system, thereby creating the conditions for the gradual resumption of transfers under the Dublin Regulation5. 
Počas roka 2016 Komisia predstavila niekoľko odporúčaní týkajúcich sa opatrení, ktoré musí prijať Grécko, aby malo dobre fungujúci azylový systém a aby sa vytvorili podmienky na postupné obnovenie odovzdaní podľa dublinského nariadenia5.
The European Agenda on Migration 9. 
Európska migračná agenda 9.
The large number of arrivals in 2015 (see Figure 3) created disproportionate pressure on the EUŐs external borders in Greece and Italy, resulting in the need for EU support for their border management and asylum systems. 
Veľký počet príchodov v roku 2015 (pozri obrázok 3) vytvoril neúmerný tlak na vonkajšie hranice EÚ v Grécku a Taliansku, čo viedlo k tomu, že bola potrebná podpora EÚ v prospech riadenia hraníc a azylových systémov.
As many of these migrants continued to travel on to other European countries (e.g. along the Western Balkan route) this also resulted in increased pressure on these countriesŐ border management, reception and asylum systems (see Figure 4). 
Vzhľadom na to, že mnohí migranti pokračovali a cestovali do ďalších európskych krajín (napr. západobalkánskou trasou), zvýšil sa tlak na riadenie hraníc týchto krajín, ich prijímacie a azylové systémy (pozri obrázok 4).
It was in this context that the European Commission, in May 2015, presented a European Agenda on Migration6, which set out a comprehensive approach to migration management. 
V tejto súvislosti Európska komisia v máji 2015 predstavila európsku migračnú agendu6, v ktorej stanovuje komplexný prístup k riadeniu migrácie.
The Agenda comprises immediate action aimed at, for example, saving lives at sea, targeting criminal smuggling networks, and helping frontline Member States cope with the high numbers of arrivals, as well as longer-term measures, e.g. to secure EuropeŐs external 5 6 For a summary of these recommendations see ÔCommission Recommendation addressed to the Member states on the resumption of transfers to Greece under Regulation (EU) No 604/2013Ő, C(2016) 8525 final of 8.12.2016. 
Agenda obsahuje okamžité opatrenia zamerané napríklad na záchranu životov na mori, zacielenie zločineckých sietí zodpovedných za prevádzačstvo a na pomoc členským štátom prvej línie zvládať vysoký počet príchodov, ako aj dlhodobejšie opatrenia, napr. na zabezpečenie vonkajších hraníc EÚ, odstraňovanie podnetov na nelegálnu migráciu a navrhnutie novej politiky pre legálnu migráciu. 5 6 Zhrnutie týchto odporúčaní sa nachádza v odporúčaní Komisie určenom členským štátom o obnovení odovzdaní do Grécka podľa nariadenia (EÚ) č. 604/2013, C(2016) 8525 final z 8.12.2016.
COM(2015) 240 final of 13.5.2015 ÔA European Agenda on MigrationŐ. 
COM(2015) 240 final/2 z 13. mája 2015 „Európska migračná agenda“.
Figure 3 Đ Detections of illegal border-crossing at the EUŐs external borders, 2015 (2014)1 1 Most of the migrants recorded on the Western Balkan route had arrived earlier on one of the Greek islands and then left the EU to travel through the former Yugoslav Republic of Macedonia and Serbia. Source: Frontex, Risk-analysis for 2016. 
Obrázok 3 – Zistené prípady neoprávneného prekročenia hraníc na vonkajších hraniciach EÚ, 2015 (2014)1 Zistené prípady neoprávneného prekročenia hraníc na vonkajších hraniciach EÚ, 2015: 1 822 337 (2014: 282 962) 1 Zdroj: Frontex, analýza rizika na rok 2016. Väčšina migrantov zaznamenaných na západobalkánskej trase prišla najskôr na jeden grécky ostrov a následne opustila EÚ a cestovala cez bývalú Juhoslovanskú republiku Macedónsko a Srbsko.
(Western Balkan route (43 357) Đ 764 038 Eastern borders route (1 275) Đ 1 920 Detections of illegal border-crossing at the EUŐs external borders, 2015: 1 822 337 (2014: 282 962) (Black sea route (433) - 68 Circular route from Albania to Greece (8 841) Đ 8 932 (Western African route (276) - 874 (Western Mediterranean route (7 272) Đ 7 164 (Eastern Mediterranean route (50 834) Đ 885 386 (Central Mediterranean route (170 664) Đ 153 946 
Západobalkánska trasa (43 357) – 764 038 Cesta cez východné hranice (1 275) – 1 920 13 Trasa cez Čierne more (433) – 68 Okružná trasa z Albánska do Grécka (8 841) – 8 932 Trasa cez západné Stredozemie (7 272) – 7 164 Trasa cez východné Stredozemie (50 834) – 885 386 Západoafrická trasa (276) - 874 Trasa cez centrálne Stredozemie (170 664) – 153 946 Obrázok 4 – Počet žiadateľov o azyl (mimo EÚ) v EÚ, 2014 a 2015 (v tis.)
Figure 4 Đ Number of (non-EU) asylum seekers in the EU, 2014 and 2015 (in 000) 14 500 450 400 350 300 250 200 150 100 50 0 2014 2015 Source: Eurostat. 
14 500 450 400 350 300 250 200 150 100 50 0 DE HU SE AT IT FR NL BE UK FI DK BG ES EL PL Iné 2014 2015 Zdroj: Eurostat.
Hotspot approach 11. 
Prístup založený na hotspotoch 11.
One of the key operational measures proposed in the Agenda is to set up a new ÔhotspotŐ approach towards managing the large inflow of migrants. 
Jedným z kľúčových operačných opatrení navrhovaných v agende je vytvoriť nový prístup založený na hotspotoch, aby bolo možné riadiť veľký prílev migrantov.
The hotspot approach was conceived as an immediate response to a major migratory crisis and had to be implemented under very challenging and changing circumstances. 
Prístup založený na hotspotoch bol koncipovaný ako okamžitá reakcia na veľkú migračnú krízu a musel sa realizovať vo veľmi náročných a meniacich sa podmienkach.
A hotspot was defined as an area at the EUŐs external border which faces disproportionate migratory pressure. 
Hotspot bol vymedzený ako oblasť na vonkajších hraniciach EÚ, ktorá čelí neúmernému migračnému tlaku.
Most migrants enter the Union at these hotspots and, according to the Commission, it is here that the EU needs to provide operational support to ensure arriving migrants are registered and channelled, as appropriate, into the relevant national follow-up procedures (see Figure 5). 
Väčšina migrantov prichádza do Únie cez tieto hotspoty a podľa Komisie práve tu EÚ potrebuje poskytovať operačnú podporu, aby zabezpečila, aby boli prichádzajúci migranti zaregistrovaní a začlenení podľa potreby do príslušných nadväzujúcich postupov (pozri obrázok 5).
15 Figure 5 Đ Map with location of Italian and Greek hotspots and their respective capacities1 1 For Italy, the six originally proposed hotspot locations are shown, two of which (Augusta and Porto Empedocle) were not made hotspots. 
15 Obrázok 5 – Mapa s oblasťami, v ktorých sa nachádzajú talianske a grécke hotspoty, a ich príslušné kapacity1 TALI ANSKO Rím TUNISKO 1 V prípade Talianska je uvedených šesť pôvodne navrhovaných oblastí, v ktorých sa nachádzajú hotspoty, z toho dve oblasti (Augusta a Porto Empedocle) neboli prerobené na hotspoty.
12. The hotspot approach is described as follows: Ô... the European Asylum Support Office (EASO), Frontex and Europol will work on the ground with frontline Member States to swiftly identify, register and fingerprint incoming migrants. 
12. Prístup založený na hotspotoch sa vymedzuje takto: „...Európsky podporný úrad pre azyl (EASO), agentúra Frontex a Europol budú pracovať v teréne spolu s členskými štátmi prvej línie, aby rýchlo identifikovali a zaregistrovali migrantov a odobrali im odtlačky prstov.
The work of the agencies will be complementary to one another. Those claiming asylum will be immediately channelled into an asylum procedure where EASO support teams will help to process asylum cases as quickly as possible. 
Žiadatelia o azyl budú bezodkladne zaradení do konania o azyle a podporné tímy Európskeho podporného úradu pre azyl (EASO) budú pomáhať, aby sa žiadosti o azyl spracúvali čo najrýchlejšie.
For those not in need of protection, Frontex will help Member States by coordinating the return of irregular migrants. Europol and Eurojust will assist the host 
Pokiaľ ide o tých, ktorí ochranu nepotrebujú, agentúra Frontex bude asistovať členským štátom a koordinovať návrat neregulárnych migrantov.
16 Member State with investigations to dismantle the smuggling and trafficking networksŐ7 (see Box 1). 
štátom pri vyšetrovaní s cieľom rozložiť siete prevádzačov a obchodníkov s ľuďmi“7 (pozri obrázok 1).
The operational framework governing the Ôhotspot approachŐ was initially set out in an Ôexplanatory noteŐ sent by Commissioner Avramopoulos to the Justice and Home Affairs Ministers on 15 July 20158. 
Operačný rámec, ktorým sa upravuje prístup založený na hotspotoch, bol pôvodne stanovený vo vysvetľujúcej poznámke zaslanej komisárom Avramopoulosom ministrom spravodlivosti a vnútra dňa 15. júla 20158.
The principles were restated in an annex to a Commission Communication, from September 20159. 
Zásady boli preformulované v prílohe k oznámeniu Komisie zo septembra 20159.
According to these principles, the hotspot approach is meant to provide an operational framework for the Commission and the Agencies to concentrate their support (via ÔMigration Management Support TeamsŐ) on the spot where it is most needed, coordinate their interventions and cooperate closely with the authorities of the host Member State. 
Podľa týchto zásad má prístup založený na hotspotoch poskytovať operačný rámec, ktorý Komisii a agentúram umožní sústrediť podporu (prostredníctvom podporných tímov na riadenie migrácie) na miesto, kde je to najviac potrebné, koordinovať ich zásahy a úzko spolupracovať s orgánmi hostiteľského členského štátu.
The Support Teams can only work in partnership with, and under the full control of the host Member State, as only the national authorities are competent to set up (with the support of EU funding, where needed) and manage well-functioning reception and registration infrastructures and implement the relevant registration and follow-up procedures. 
Podporné tímy môžu pracovať len v partnerstve s hosťujúcim členským štátom a pod úplnou kontrolou hostiteľského členského štátu, pretože len vnútroštátne orgány môžu vytvoriť (s finančnou podporou EÚ, ak je to potrebné) a riadiť kvalitne fungujúcu prijímaciu a registračnú infraštruktúru a vykonávať príslušné registračné a nadväzujúce postupy.
Box 1 Đ Role of the Agencies The EU Agencies provide specific support to the host Member States according to their mandates and expertise, by sending teams of experts, who are provided by other Member States. 
Rámček 1 – Úloha agentúr Agentúry EÚ poskytujú hostiteľskému členskému štátu špecifickú podporu v závislosti od svojho mandátu a odborných znalostí a zasielajú tímy expertov, ktoré poskytujú iné členské štáty.
Frontex Frontex provides operational cooperation through joint operations and rapid interventions, upon request from the Member States. 
Frontex Agentúra Frontex poskytuje operačnú spoluprácu prostredníctvom spoločných operácií a rýchlych intervencií na žiadosť členských štátov.
It deploys experts, including interpreters, who also act as cultural mediators, to support the host Member States in identifying, registering and fingerprinting migrants upon arrival. 
Vysiela expertov vrátane tlmočníkov, ktorí tiež konajú ako kultúrni mediátori, na pomoc hostiteľskému členskému štátu pri identifikácii, registrácii a odoberaní odtlačkov prstov migrantov po príchode.
Frontex also deploys experts to help debrief the migrants (through voluntary interviews), so as to understand their routes to Europe and collect information on the migrant 7 8 9 ÔA European Agenda on migrationŐ, p. 
Agentúra Frontex tiež vysiela expertov na pomoc pri vedení pohovorov s migrantmi (prostredníctvom dobrovoľných rozhovorov) s cieľom zistiť ich trasy príchodu 7 8 9 16 „Európska migračná agenda“, s.
Explanatory note available at http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10962-2015-INIT/en/pdf. 
Vysvetľujúca poznámka je k dispozícii na stránke http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10962 – 2015-INIT/en/pdf.
COM(2015) 490 final of 23.9.2015 ÔManaging the refugee crisis: immediate operational, budgetary and legal measures under the European Agenda on MigrationŐ, in particular Annex II. 
COM(2015) 490 final z 23. septembra 2015 „Riadenie utečeneckej krízy: okamžité opatrenia operatívneho, rozpočtového a právneho charakteru na základe európskej migračnej agendy“, najmä príloha II.
Where needed, Frontex experts can also provide pre-return assistance and coordinate return flights. 
Ak je to potrebné, experti agentúry Frontex môžu takisto poskytnúť pomoc pred návratom a koordinovať spiatočné lety.
EASO EASO provides or coordinates the provision of operational support to Member States in the framework of its mandate and in the context of Operating Plans agreed with the Member States. 
EASO Úrad EASO poskytuje alebo koordinuje poskytovanie operačnej podpory členským štátom v rámci svojho mandátu a v kontexte operačných plánov dohodnutých s členskými štátmi.
Such support is provided through the deployment of experts with knowhow on current legislation on immigration and asylum (and in Italy, where appropriate, on relocation) and on how to apply for international protection. 
Takáto podpora sa poskytuje prostredníctvom vyslaných expertov, ktorí majú znalosti o platných právnych predpisoch v oblasti prisťahovalectva a azylu (a v Taliansku podľa potreby, o premiestňovaní) a o tom, ako požiadať o medzinárodnú ochranu.
EASO experts support the host Member States with the registration of asylum seekers and the preparation of their asylum application files (Greece) or with the identification of relocation candidates and preparation of their relocation files (Italy). 
Experti EASO poskytujú hosťujúcim členským štátom podporu formou registrácie žiadateľov o azyl a prípravy ich spisov žiadostí o azyl (Grécko) alebo identifikácie kandidátov na premiestnenie a prípravy ich spisov o premiestnení (Taliansko).
Europol Europol sends teams of investigators to support the national authorities in preventing and disrupting organized crime networks involved in migrant smuggling and other serious and organized crime, as well as identifying links to counter terrorism investigations. 
Europol Europol vysiela tímy vyšetrovateľov, ktoré pomáhajú vnútroštátnym orgánom pri predchádzaní organizovaným zločineckým sieťam zapojeným do prevádzačstva migrantov a inej závažnej organizovanej trestnej činnosti a pri narúšaní, ako aj pri identifikácii prepojení s vyšetrovaniami súvisiacimi s bojom proti terorizmu.
As part of the EUŐs counter-terrorism response, on 10 March 201610, the EUŐs Justice and Home Affairs (JHA) Council reinforced its conclusions of 20 November 201511, requesting Europol, in cooperation with Member States, to develop and implement a Ôguest officersŐ12 concept at the hotspots in support of the screening process (also referred to as secondary security checks). 
V rámci reakcie EÚ na boj proti terorizmu 10. marca 201610 Rada EÚ pre spravodlivosť a vnútorné veci (SVV) posilnila svoje závery z 20. novembra 201511 a požadovala, aby Europol v spolupráci s členskými štátmi vypracoval a zaviedol koncept prizvaných príslušníkov12 v hotspotoch na podporu procesu preverovania (nazývaného tiež sekundárne bezpečnostné kontroly).
10 11 12 JHA Council conclusions of 10 March 2016, published on www.consilium.europa.eu. 
10 11 12 Závery Rady SVV z 10. marca 2016 uverejnené na stránke www.consilium.europa.eu.
JHA Council conclusions of 20 November 2015, published on www.consilium.europa.eu. 
Závery Rady SVV z 20. novembra 2015 uverejnené na stránke www.consilium.europa.eu.
The ÔGuest OfficersŐ concept implies that Europol will form a pool of investigators, through their secondment by Member States, to be deployed in order to strengthen security checks at key points on the EUŐs external border. 
Koncept „prizvaných príslušníkov“ znamená, že Europol vytvorí skupinu vyšetrovateľov, ktorí budú vyslaní členskými štátmi, aby posilnili bezpečnostné kontroly v kľúčových bodoch na vonkajšej hranici EÚ.
Follow-up procedures 14. 
Nadväzujúce postupy 14.
Following their registration and fingerprinting, non EU nationals arriving irregularly should then be channelled into one of three following processes13 (see the ÔHotspot approachŐ flowchart in Annex II): - the national asylum system of the country of arrival (if a migrant is applying for asylum and considered to be in need of international protection), - the Emergency relocation scheme (see paragraph 16), or - the return system (if a migrant does not ask for, or is considered not to be in need of international protection). 
Príslušníci krajín, ktoré nie sú členmi EÚ, prichádzajúci nelegálne by po registrácii a odbere odtlačkov prstov mali byť nasmerovaní do jedného z troch postupov:13 (pozri diagram s názvom „Prístup založený na hotspotoch“ v prílohe II): – vnútroštátny azylový systém krajiny príchodu (ak migrant žiada o azyl a je považovaný za osobu, ktorá potrebuje medzinárodnú ochranu), – mechanizmus núdzového premiestňovania (pozri bod 16) alebo – systém návratu (ak migrant nežiada o azyl alebo sa nepovažuje za osobu, ktorá potrebuje medzinárodnú ochranu).
The asylum system and the return system are complementary parts of an effective management of migratory flows and are governed by the existing European regulations and directives, such as the EURODAC Regulation (on fingerprinting) and the Dublin Regulation (see paragraph 6), the Asylum Procedures Directive, the Reception Conditions Directive and the Return Directive. 
Azylový systém a systém návratu sú doplnkové zložky účinného riadenia migračných tokov a upravujú ich existujúce európske nariadenia a usmernenia, ako je nariadenie EURODAC (o odbere odtlačkov prstov) a dublinské nariadenie (pozri bod 6), smernica o konaní o azyle, smernica o podmienkach prijímania a smernica o návrate.