natgillin/translations-raw huggingface dataset:
85 In Ireland, the reported indicators “number of households with improved energy consumption classification” and “total amount of eligible expenditure” reported to the Commission are not reliable. 
85 V Írsku ukazovatele „počet domácností so zlepšenou klasifikáciou spotreby energie“ a „celková suma oprávnených výdavkov“ vykázané Komisii neboli spoľahlivé.
Following our audit and Commission observations, the Irish authorities reported that energy ratings did not improve for 52 % of households renovated by the Better Energy Warmer Home Schemes in 2017. 
Na základe nášho auditu a pripomienok Komisie írske orgány uviedli, že klasifikácia energetickej efektívnosti sa nezlepšila v prípade 52 % domácností renovovaných v roku 2017 v rámci programu Better Energy Warmer Homes Scheme (Lepšia energia, teplejšie domovy).
The Irish authorities are currently reviewing the projects for households renovated in 2014, 2015, 2016 and 2018 to verify how many did not have their energy rating improved. 
Írske orgány v súčasnosti preskúmavajú projekty týkajúce sa domácností renovovaných v rokoch 2014, 2015, 2016 a 2018 s cieľom overiť, v koľkých prípadoch sa klasifikácia energetickej efektívnosti nezlepšila.
86 For Lithuania, in August 2019 the Commission, based on a national system audit report, considered that there was a serious deficiency in the quality and reliability of the whole monitoring system and the data on common and specific indicators. 
86 V prípade Litvy Komisia v auguste 2019 dospela na základe správy o vnútroštátnom systémovom audite k záveru, že kvalita a spoľahlivosť celého systému monitorovania a údajov o spoločných a špecifických ukazovateľoch mali závažné nedostatky.
This was not specific to energy efficiency measures. 
Netýkalo sa to len opatrení v oblasti energetickej efektívnosti.
40 allocated the performance reserve to any of the measures in the Lithuania’s operational programme. 
Komisia preto zatiaľ nepridelila výkonnostnú rezervu na žiadne z opatrení litovského operačného programu.
41 Conclusions and recommendations 87 We examined five operational programmes in Bulgaria, Czechia, Ireland, Italy (Puglia), Lithuania, which allocated some €2.9 billion of their European Regional Development Fund and Cohesion Fund budget in this field. 
Závery a odporúčania 87 Preskúmali sme päť operačných programov v Bulharsku, Česku, Írsku, Taliansku (Apúlii) a Litve, ktoré na túto oblasť vyčlenili zo svojich rozpočtov z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu približne 2,9 mld. EUR.
We assessed whether this budget was used cost-effectively and whether the Commission and Member States had applied our recommendations from special report 21/2012 on energy efficiency in public buildings. 
Posúdili sme, či bol tento rozpočet vynaložený nákladovo účinným spôsobom a či Komisia a členské štáty vykonali odporúčania z našej osobitnej správy č. 21/2012 o energetickej efektívnosti verejných budov.
88 As in our previous report, we conclude that cost-effectiveness does not guide EU spending on energy efficiency in buildings. 
88 Rovnako ako v minulej správe sme aj teraz dospeli k záveru, že výdavky EÚ na energetickú efektívnosť budov nie sú vynakladané v súlade so zásadou nákladovej účinnosti.
Despite improved guidance from the Commission, we found persisting weaknesses, especially in project selection. 
Napriek vylepšeným usmerneniam Komisie sme zistili pretrvávajúce nedostatky, najmä v súvislosti s výberom projektov.
The funded investments are still not focused on achieving the greatest potential energy savings for the budget invested. Project selection procedures more focused on cost-effectiveness could lead to higher energy savings per euro invested. 
Financované investície stále nie sú zamerané na dosiahnutie najväčších potenciálnych úspor energie za investovaný rozpočet. Postupy výberu projektov, ktoré sú viac zamerané na nákladovú účinnosť, by mohli zabezpečiť vyššie úspory energie za každé investované euro.
89 As these funds are spent under shared management both the Commission and the Member States are responsible for using the funds to achieve the greatest impact. 
89 Keďže sa tieto finančné prostriedky vynakladajú v rámci zdieľaného riadenia, za ich použitie na dosiahnutie čo najvyššieho vplyvu zodpovedá Komisia aj členské štáty.
However, the Commission considers that project selection is the exclusive responsibility of Member States. 
Komisia sa však domnieva, že výber projektov je výhradnou zodpovednosťou členských štátov.
Against a background of increased ambition for the EU energy efficiency targets and a perspective of tightening budgets, ensuring cost-effectiveness of the spending is more important than ever. 
V kontexte zvýšenej ambície cieľov EÚ týkajúcich sa energetickej efektívnosti a prísnejších rozpočtov je zabezpečenie nákladovej účinnosti výdavkov dôležitejšie ako kedykoľvek predtým.
90 We found that the needs identified by the Member States in the National Energy Efficiency Action Plans could not be properly considered when designing the 2014-2020 operational programmes due to timing constraints. 
90 Zistili sme, že potreby vymedzené členskými štátmi v národných akčných plánoch energetickej efektívnosti nebolo možné z dôvodu časových obmedzení primerane zohľadniť pri koncipovaní operačných programov na obdobie 2014 – 2020.
For the 2021-2027 period, Member States had to submit the National Energy and Climate Plans by 31 December 2019 and the national Long-Term Renovation Strategies by 10 March 2020 to the Commission. 
Za obdobie 2021 – 2027 museli členské štáty Komisii predložiť do 31. decembra 2019 národné energetické a klimatické plány a do 10. marca 2020 dlhodobé vnútroštátne stratégie obnovy.
These strategic documents should arrive in time to be reflected by Member States in Cohesion policy programmes. 
Tieto strategické dokumenty by mali byť predložené dostatočne včas na to, aby ich mohli členské štáty premietnuť do programov politiky súdržnosti.
91 As regards the needs assessments of the operational programmes themselves, we found that: o All five operational programmes we examined identified the need to increase the energy efficiency of their building stocks, in particular residential buildings but did not quantify potential energy savings and the corresponding investment needs (paragraphs 23 to 28); 42 
91 Pokiaľ ide o posúdenia potrieb v samotných operačných programoch, zistili sme, že: o vo všetkých piatich operačných programoch, ktoré sme preskúmali, bola vyjadrená potreba zvýšiť energetickú efektívnosť fondov budov, najmä obytných budov, no neboli v nich vyčíslené potenciálne úspory energie ani príslušné investičné potreby (body 23 až 28), 46
o None of the five operational programmes examined described the barriers hampering energy efficiency investments. 
o V žiadnom z piatich preskúmaných operačných programov neboli opísané prekážky pre investície do energetickej efektívnosti.
However Lithuania and Czechia had taken initiatives to address some barriers (paragraphs 29 to 32); o Despite energy efficiency investments generating a cost-saving stream for the owner and/or tenant of the building, creating the business case for using repayable financial instruments, four out of the five operational programmes we examined are still using grants as the only means to finance these investments. 
Litva a Česko však prijali iniciatívy na riešenie niektorých prekážok (body 29 až 32), o napriek investíciám do energetickej efektívnosti, ktoré sú pre vlastníkov a/alebo nájomníkov budov zdrojom úspor energie, čo by zdôvodňovalo využívanie návratných finančných nástrojov, sa v štyroch z piatich operačných programov, ktoré sme preskúmali, ako jediný spôsob financovania týchto investícií stále používajú granty.
Only Lithuania put in place a successful EU financial instrument, which provided preferential loans to help renovate some 4 000 multi-apartment buildings (paragraphs 33 to 35); o Despite the Commission giving guidance to incentivise deep renovations by providing higher aid rate for deeper renovations, three of the five Member States we visited did not modulate the aid rates and provided 100 % grants regardless of the expected energy savings projects should deliver. 
Len Litva zaviedla úspešný finančný nástroj EÚ, z ktorého sa poskytli zvýhodnené úvery na pomoc pri renovácii približne 4 000 budov s viacerými bytovými jednotkami (body 33 až 35), o napriek usmerneniu Komisie poskytovať stimuly pre hĺbkovú obnovu poskytovaním vyššej miery pomoci, tri z piatich kontrolovaných členských štátov nepoužívali moduláciu miery pomoci a poskytli granty vo výške 100 % bez ohľadu na predpokladané úspory energie, ktoré sa mali prostredníctvom projektov dosiahnuť.
Lithuania and Czechia modulated the aid rate to maximise the leverage of private funding (paragraphs 36 to 42). 
Litva a Česko používali moduláciu miery pomoci s cieľom maximálne zvýšiť pákový efekt na prilákanie súkromného financovania (body 36 až 42).
Recommendation 1 – Improving the planning and targeting of investments Before approving programmes that propose to spend Cohesion policy funds on energy efficiency measures the Commission should assess whether these: (a) are based on analysis of the actions needed to put in place financial instruments or market mechanisms, such as energy performance contracting, and promote the cost-effective use of EU funded grants for deep renovations going beyond minimum energy performance requirements taking into account the specific market conditions; (b) are aligned with the National Energy and Climate Plans and the national Long-Term Renovation Strategies; (c) define the estimated energy saving from the use of EU funds; Timeframe: In time for the approval of the 2021-2027 programmes. 
Odporúčanie 1 – Zlepšiť plánovanie a zameranie investícií Pred schválením programov, v ktorých sa navrhuje vynaloženie finančných prostriedkov z politiky súdržnosti na opatrenia energetickej efektívnosti, by Komisia mala posúdiť, či: a) sú založené na analýze opatrení potrebných na zavedenie finančných nástrojov alebo trhových mechanizmov, napríklad zmlúv o energetickej efektívnosti, a podporujú nákladovo účinné využívanie grantov EÚ na hĺbkovú obnovu, ktorá presahuje minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť, s ohľadom na konkrétne trhové podmienky; b) sú v súlade s národnými energetickými a klimatickými plánmi a dlhodobými vnútroštátnymi stratégiami obnovy; c) sa v nich uvádza predpokladaná úspora energie, ktorá sa má dosiahnuť prostredníctvom financovania EÚ. Termín: včas pred schvaľovaním programov na obdobie 2021 – 2027. 47
43 92 As regards the project selection, we found that: o All five Member States visited required projects to be based on an energy audit and to provide a pre-and post-works energy performance certificate of the buildings (paragraphs 45 to 48); o All Member States we visited – except Ireland – required projects of a certain ambition by setting minimum energy ratings buildings should reach after works and/or minimum percentages of energy savings that projects should deliver. 
92 V súvislosti s výberom projektom sme zistili, že: o všetkých päť členských štátov, ktoré sme navštívili, požadovalo, aby boli projekty založené na energetickom audite a aby bol predložený energetický certifikát budovy pred a po vykonaní prác (body 45 až 48), o všetky členské štáty, ktoré sme navštívili, s výnimkou Írska, požadovali, aby bola pre projekty stanovená určitá úroveň ambícií tým, že sa stanoví minimálna klasifikácia energetickej efektívnosti, ktorú majú budovy dosiahnuť po vykonaní prác, a/alebo minimálny percentuálny podiel ušetrenej energie, ktorá sa má v rámci projektov zabezpečiť.
However, there were no ceilings on the cost per unit of energy saved, resulting in projects too costly for the energy they expect to save (paragraphs 49 to 58); o Except for Italy (Puglia), the Member States we visited allocated the budget to projects on a first-come first-served basis through “open call” procedures, which does not allow consideration of the relative cost and benefits of projects nor prioritisation of projects likely to deliver higher energy savings or other benefits at lower costs (paragraphs 59 to 64). 
Neboli však stanovené žiadne stropy pre náklady na jednotku ušetrenej energie, v dôsledku čoho boli projekty príliš nákladné v porovnaní s predpokladanou úsporou energie (body 49 až 58), o s výnimkou Talianska (Apúlie) prideľovali členské štáty rozpočet na projekty podľa poradia predloženia žiadostí prostredníctvom verejných výziev (tzv. zásada kto prv príde, ten prv berie). Takýto postup neumožňuje porovnať pomerné náklady a prínosy projektov ani uprednostniť tie projekty, pri ktorých je vyššia pravdepodobnosť, že za nižšie náklady dosiahnu väčšie úspory energie a iné prínosy (body 59 až 64).
Recommendation 2 – Improving project selection procedures For the 2021-2027 period, the Commission should ensure that managing authorities fulfil the requirements of the Financial Regulation in relation to the principles of economy, efficiency and effectiveness, notably by using project selection procedures that: — set minimum and/or maximum thresholds for key parameters (e.g. the quantity of energy to be saved, the minimum energy rating the building should reach after project, the net present value, the simple payback time or the cost per unit of energy saved); — assess the relative costs and benefits of projects and select those delivering higher energy savings and other benefits at lower cost. 
Odporúčanie 2 – Zlepšiť postupy výberu projektov Na obdobie 2021 – 2027 by sa Komisia mala uistiť, že riadiace orgány plnia požiadavky nariadenia o rozpočtových pravidlách týkajúce sa zásad hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti, a že hlavne uplatňujú postupy výberu projektov, v rámci ktorých sa: — stanovujú minimálne a/alebo maximálne limity pre kľúčové parametre (napr. množstvo energie, ktorá sa má ušetriť, minimálna klasifikácia energetickej efektívnosti budovy, ktorá sa má dosiahnuť po zrealizovaní projektu, čistá súčasná hodnota, jednoduchá doba návratnosti alebo náklady na jednotku ušetrenej energie); — posudzujú pomerné náklady a prínosy projektov a vyberajú také projekty, ktoré za nižšie náklady zabezpečia vyššie úspory energie a iné prínosy.
Timeframe: In time for the approval of the 2021-2027 programmes. 
Termín: včas pred schvaľovaním programov na obdobie 2021 – 2027.
93 As regards the performance framework, we found that: o There is no indicator measuring energy saved by investments in residential buildings, thus it is not possible to know the EU budget’s contribution to the EU energy efficiency targets. 
93 V súvislosti s výkonnostným rámcom sme zistili, že: o neexistuje ukazovateľ, ktorým by sa merala úspora energie dosiahnutá prostredníctvom investícií do obytných budov, a preto nie je možné stanoviť podiel rozpočtu EÚ na plnení cieľov EÚ týkajúcich sa energetickej efektívnosti.
There is also no indicator measuring other benefits these investments should generate (paragraphs 67 to 76); 44 o None of the indicators used in the Member States we visited measures the cost-effectiveness of the investments in buildings as the Commission did not design its 2014-2020 monitoring system to provide information on the cost per unit of energy saved (paragraphs 77 to 79); o All of the managing authorities we visited (except Italy (Puglia)) carried out the actions defined by the ex ante conditionality for energy efficiency investments in good time. 
Takisto neexistuje ani ukazovateľ, ktorým by sa merali ostatné prínosy, ktoré by tieto investície mali dosiahnuť (body 67 až 76), o Žiaden z ukazovateľov používaných v navštívených členských štátoch nemeria nákladovú účinnosť investícií do energetickej efektívnosti budov, keďže Komisia nenavrhla svoj systém monitorovania na obdobie 2014 – 2020 tak, aby poskytoval informácie o nákladoch na jednotku ušetrenej energie (body 77 až 79), o všetky kontrolované riadiace orgány (s výnimkou Talianska (Apúlie)) včas zrealizovali opatrenia stanovené v rámci ex ante kondicionality pre investície do energetickej efektívnosti.
However, the criteria for allocating the performance reserve did not ensure the result-orientation of the spending, as the Commission allocated it based on spending and outputs, rather than energy saved or cost-effectiveness (paragraphs 80 to 86). 
Kritériá pre pridelenie výkonnostnej rezervy však nezabezpečili zameranie výdavkov na výsledky, keďže Komisia ju pridelila na základe výdavkov a výstupov, a nie ušetrenej energie či nákladovej účinnosti (body 80 až 86).
Recommendation 3 – Make the performance framework more result-oriented to better monitor the progress toward the EU energy efficiency targets and improve accountability The Commission should: (a) provide information both on the aggregate expenditure and amount of energy saved or other results generated by the investments; (b) define indicators for monitoring the cost-effectiveness of the investments; and (c) use these indicators when making decisions on the allocating resources in the 2021-2027 period mid-term review. 
Odporúčanie 3 – Zabezpečiť, aby bol výkonnostný rámec viac zameraný na výsledky, s cieľom lepšie monitorovať pokrok plnenia cieľov EÚ týkajúcich sa energetickej efektívnosti a zlepšiť vyvodzovanie zodpovednosti Komisia by mala: a) poskytnúť informácie o súhrnných výdavkoch i o objeme ušetrenej energie alebo o ďalších výsledkoch dosiahnutých vďaka investíciám; b) definovať ukazovatele na monitorovanie nákladovej účinnosti investícií; c) využívať tieto ukazovatele pri rozhodovaní o pridelení zdrojov pri preskúmaní v polovici trvania obdobia 2021 – 2027.
Timeframe: In time for the approval of the 2021-2027 programmes for (b) and once all the 2021-2027 programmes are approved for (a) and (c). 
Termín: včas pred schvaľovaním programov na obdobie 2021 – 2027 v prípade bodu b) a po schválení všetkých programov na obdobie 2021 – 2027 v prípade bodov a) a c).
This Report was adopted by Chamber I, headed by Mr Nikolaos MILIONIS, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg on 30 March 2020. 
Túto správu prijala komora I, ktorej predsedá Nikolaos MILIONIS, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu dňa 30. marca 2020.
For the Court of Auditors Klaus-Heiner LEHNE President 45 
Za Európsky dvor audítorov Klaus-Heiner LEHNE predseda 50
Energy efficiency: It refers to using less energy input for an equivalent level of economic activity or service. 
Energetická efektívnosť: Energetická efektívnosť znamená používanie menšieho množstva energetických vstupov pri rovnakej úrovni hospodárskej činnosti alebo služieb.
Investment in energy efficiency provides a better economic and societal return than investment in energy supply. 
Investície do energetickej efektívnosti majú lepšiu hospodársku a spoločenskú návratnosť ako investície do dodávok energie.
Energy efficiency increases the potential for economic growth, makes companies more competitive, lowers household energy bills and leads to lower energy import dependency, reduced emissions and improved air quality. 
Energetická efektívnosť zvyšuje potenciál hospodárskeho rastu, zvyšuje konkurencieschopnosť firiem, znižuje poplatky domácností za energiu a vedie k menšej závislosti od dovážanej energii, nižším emisiám a lepšej kvalite ovzdušia.
Ex ante conditionalities: Conditions, based on pre-defined criteria for fulfilment established in the Common Provisions Regulation 1303/2013, which are regarded as necessary prerequisites for the effective and efficient use of the EU Cohesion policy funds. 
Ex ante kondicionality: Podmienky založené na vopred stanovených kritériách plnenia vymedzených v nariadení č. 1303/2013 o spoločných ustanoveniach, ktorých splnenie sa považuje za nevyhnutné na účinné a efektívne využívanie fondov politiky súdržnosti EÚ.
When preparing operational programmes under the 2014-2020 programme period, Member States have to assess whether these conditions are fulfilled. 
Členské štáty museli pri vypracúvaní operačných programov na programové obdobie 2014 – 2020 posúdiť, či boli tieto podmienky splnené.
National Energy Efficiency Action Plan (NEEAP): Are strategic tools at Member States level for their planning, coordination and implementation of energy efficiency measures in all sectors. 
Národný akčný plán energetickej efektívnosti (NEEAP): Všetky strategické nástroje na úrovni členského štátu na plánovanie, koordináciu a vykonávanie opatrení týkajúcich sa energetickej efektívnosti vo všetkých sektoroch.
They set responsibilities; they might estimate needs and allocate budgets. The NEEAPs are an obligation to be fulfilled by the Member States, but they have no direct link to Cohesion Funding. 
Vymedzujú sa v nich povinnosti a môžu obsahovať odhad potrieb a pridelené rozpočty. Členské štáty majú povinnosť plniť národné akčné plány energetickej efektívnosti, tieto plány však nemajú priamu spojitosť s financovaním v rámci politiky súdržnosti.
There is no legal requirement or obligation to report on the energy savings achieved through EU Funds, nor an obligation to use EU funds to fund the areas identified in the NEEAPs. 
Neexistuje právna požiadavka či povinnosť vykazovať úspory energie dosiahnuté vďaka finančným prostriedkom EÚ ani povinnosť použiť finančné prostriedky EÚ na financovanie oblastí stanovených v NEEAP.
Operational programme (OP): Sets out a Member State’s or a region’s priorities and specific objectives and how the funding (EU and national public and private co-financing) from the Cohesion policy funds will be used during a given period (currently 2014-2020) to finance projects. 
Operačný program (OP): Stanovujú sa v ňom priority a konkrétne ciele členských štátov alebo regiónov, ako aj spôsob využitia financovania (spolufinancovanie z EÚ a vnútroštátnych verejných a súkromných zdrojov) z politiky súdržnosti v priebehu daného obdobia (v súčasnosti 2014 – 2020) na financovanie projektov.
OPs can only be modified during the period covered if both parties agree. 48 
Operačné programy sa v priebehu príslušného obdobia môžu meniť len vtedy, ak s tým súhlasia obidve strany.
They are prepared by the Member State in a dialogue with the Commission and must be adopted by the Commission. 
Riadiaci orgán: Vnútroštátny, regionálny alebo miestny orgán, ktorý členský štát poveril riadením operačného programu.
Performance reserve: Accounts for 6 % of resources allocated to the ERDF and CF under the Investment for Growth and Jobs goal. 
Výkonnostná rezerva: Tvorí 6 % z prostriedkov pridelených do EFRR a Kohézneho fondu v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti.
These funds are included in the programmes, but are definitively allocated or reallocated, subject to the outcome of the performance review in 2019. 
Tieto finančné prostriedky sú zahrnuté do programov, ale definitívne sa pridelia alebo prerozdelia podľa výsledku preskúmania výkonnosti v roku 2019.
EN EN REPLIES OF THE COMMISSION TO THE SPECIAL REPORT OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS “ENERGY EFFICIENCY IN BUILDINGS: GREATER FOCUS ON COST-EFFECTIVENESS STILL NEEDED” EXECUTIVE SUMMARY I. This report on energy efficiency in buildings in the 2014-2020 programming period is timely in the light of the beginning of the preparation of the 2021-2027 cohesion policy programmes. 
54 SK SK ODPOVEDE KOMISIE NA OSOBITNÚ SPRÁVU EURÓPSKEHO DVORA AUDÍTOROV „ENERGETICKÁ EFEKTÍVNOSŤ BUDOV: NAĎALEJ JE POTREBNÉ KLÁSŤ VÄČŠÍ DÔRAZ NA NÁKLADOVÚ ÚČINNOSŤ“ ZHRNUTIE I. Táto správa o energetickej efektívnosti budov v programovom období 2014 – 2020 je dobre načasovaná so zreteľom na začiatok prípravy programov politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027.
In the meantime, the Commission has presented the European Green Deal in December 2019, which prioritises energy efficiency. 
Medzičasom Komisia v decembri 2019 predstavila európsku zelenú dohodu, v ktorej sa za prioritu považuje energetická efektívnosť.
Energy production and consumption represent 75% of the EU’s greenhouse gas emissions. 
Výroba aspotreba energie zodpovedajú za 75% emisií skleníkových plynov vEÚ.