natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nevertheless, the Court noted that Member States defined a wide variety of penalty provisions for other types of infringements, which potentially reduces the level playing field for operators (paragraphs 81 and 82). 
Dvor audítorov však poznamenáva, že členské štáty vymedzili rôznorodé sankčné usta‐ novenia pre ďalšie druhy porušení, čo má potenciálny negatívny dosah na rovnaké zaobchádzanie s prevádzko‐ vateľmi (body 81 a 82).
The Court could not assess the effectiveness of the sanction systems of the Member States due to a lack of consolidated information at Member State and European level. 
Dvor audítorov nemohol posúdiť účinnosť systémov sankcií členských štátov, pretože nemal dostatok konsolidovaných informá‐ cií na úrovni členských štátov a na celoeurópskej úrovni.
The effective implementation of penalties was sometimes hampered by limitations in the legal and administrative systems of the Member States (paragraphs 83 to 85). 
Účinné uplat‐ ňovanie sankcií bolo niekedy znížené obmedzeniami právnych predpisov a administratívnych systémov člen‐ ských štátov (body 83 až 85).
Furthermore, there were divergent practices concerning specific rules for the surrendering of international project credits (paragraph 86). 
Okrem toho postupy sa rôznili v súvislosti s osobitnými pravidlami odovzdania medzinárodných projektových kre‐ ditov (bod 86).
Conclusions and recommendations 51 Recommendation 6 The implementation of sanctions in relation to the EU ETS should be made more transparent. 
Závery a odporúčania 51 Odporúčanie 6 Uplatňovanie sankcií v súvislosti s EU ETS by malo byť transparentnejšie.
Up-to-date and accurate information should be available at Member State and EU level on the implementation and results of penalty procedures, and the Commission should better monitor enforcement practises across the EU as well as the consistent application of national penalties. 
Na úrovni členského štátu a EÚ by mali byť dostupné aktuálne a presné informácie o uplatňovaní a výsledkoch sankčných postupov a Komisia by mala lepšie monitorovať postupy presadzovania práva v EÚ, ako aj dôsledné uplatňova‐ nie vnútroštátnych sankcií.
The Commission should: (a) ensure that Member States keep up-to-date information on the application of all types of penalties (EU and national) and make appropriate proposals and guidelines for increased transparency among relevant bodies. 
Komisia by mala: a) zabezpečiť, aby členské štáty ucho‐ vávali aktuálne informácie o uplat‐ ňovaní všetkých druhov sankcií (EÚ a vnútroštátnych) a predkladali primerané návrhy a usmernenia na zvýšenie transparentnosti medzi príslušnými orgánmi.
The Member States should: (b) consistently apply the penalties defined at national level as well as the penalty foreseen in the Directive; and (c) keep up-to-date and accurate information on penalties applied. 
Členské štáty by mali: b) jednotne uplatňovať sankcie sta‐ novené na vnútroštátnej úrovni, ako aj sankcie uvedené v smernici; c) uchovávať aktuálne a správne in‐ formácie o uplatnených sankciách.
This report was adopted by Chamber I, headed by Mr Augustyn KUBIK, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 15 April 2015. 
Túto správu prijala komora I, ktorej predsedá Augustyn KUBIK, člen Dvora audíto‐ rov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 15. apríla 2015.
Annex 52 Background information PART I — International framework for emissions trading 1. 
Príloha 52 Základné informácie ČASŤ I – Medzinárodný rámec obchodovania s emisiami 1.
There is widespread scientific consensus that greenhouse gases generated from human activity and released into the atmosphere have a direct impact on the greenhouse effect, causing global warming and affecting the climate system. 
Panuje všeobecný vedecký konsenzus, že skleníkové plyny vytvorené ľudskou činnosťou a uvoľnené do atmosféry majú priamy vplyv na skleníkový efekt, spôsobujú globálne otepľovanie a ovplyvňujú klimatický systém.
This consensus also holds that if global average temperature increases by 2 °C compared to the temperature in pre-industrial times, there is a much higher risk that dangerous and possibly catastrophic changes in the global environment will occur. 
Konsenzus platí aj v tom, že ak sa priemerná globálna teplota zvýši o 2 °C v porovnaní s teplotou z predindustriálneho obdobia, hrozí väčšie riziko, že v globálnom životnom prostredí nastanú nebezpečné a možno i katastrofálne zmeny.
Therefore, the international community recommends keeping warming below 2 °C by reducing these emissions1. 
Medzinárodné spoločenstvo preto odporúča udržať otepľovanie pod 2 °C znížením týchto emisií1.
The European Union has shown international leadership in its actions to deal with climate change. 
Európska únia preukázala medzinárodné prvenstvo svojimi opatreniami na boj proti zmene klímy.
It has committed itself to reduce GHG emissions under the 1997 Kyoto Protocol (see Box) to the 1992 UNFCCC that sets an overall framework for intergovernmental efforts to tackle the challenge posed by climate change. 
Zaviazala sa znížiť emisie skleníkových plynov v súlade s Kjótskym protokolom (pozri rámček) podľa Rámcového do‐ hovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) z roku 1992, v ktorom sa stanovuje celkový rámec medzivládneho úsilia o riešenie problému, ktorý predstavuje zmena klímy.
Box — The Kyoto Protocol The Kyoto Protocol was adopted in Kyoto, Japan, on 11 December 1997 and entered into force on 16 February 2005. 
Rámček – Kjótsky protokol Kjótsky protokol bol prijatý v Kjóte, Japonsku, 11. decembra 1997 a nadobudol účinnosť 16. februára 2005.
188 countries and one regional economic integration organisation (the European Union) have signed up to the protocol. 
Protokol podpísalo 188 krajín a jedna organizácia regionálnej ekonomickej integrácie (Európska únia).
Of the UNFCCC signatories only the United States has not ratified the protocol. 
Zo signatárskych štátov UNFCCC protokol neratifikovali len Spojené štáty americké.
The protocol set an objective for the 37 industrialised countries and the European Union: a binding reduction target of GHG emissions by an average of 5 % compared to 1990 levels over the 5-year period 2008 to 2012. 
V protokole bol stanovený cieľ pre 37 priemyselných krajín a Európsku úniu: záväzný cieľ zníženia emisií skleníkových plynov v priemere o 5 % v porovnaní s úrovňami v roku 1990 v období piatich rokov od roku 2008 do roku 2012.
The Kyoto Protocol introduced three market-based mechanisms to help meet these targets: emissions trading, the Clean Development Mechanism and Joint Implementation. 
Kjótsky protokol zaviedol 3 trhové mechanizmy na podporu plnenia týchto cieľov: obchodovanie s emisiami, mechanizmus čistého rozvoja a spoločné plnenie.
The Commission’s long-term roadmap for GHG emissions aims at a reduction of 80 % by 20502. 
Cieľom dlhodobého plánu Komisie na zníženie emisií skleníkových plynov je ich zníženie o 80 % do roku 20502.
On 23 October 2014, the Council agreed on the 2030 climate and energy policy framework and endorsed a binding EU target of at least 40 % domestic reduction in greenhouse gases by 2030 compared to 19903. 
Rada sa 23. októbra 2014 dohodla na rámci politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030 a schválila záväzný cieľ EÚ znížiť do roku 2030 svoje emisie skleníkových plynov aspoň o 40 % v porov‐ naní s rokom 19903.
The EU ETS will continue to play a central role in achieving these objectives. 
Systém EÚ na obchodovanie s emisiami (EU ETS) bude naďalej zohrávať hlavnú úlohu pri plnení týchto cieľov.
1 See Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), established by the United Nations Environment Programme and the World Meteorological Organisation in 1988 (www.ipcc.ch). 
1 Pozri Medzivládny panel o zmene klímy (Intergovernmental Panel on Climate Change – IPCC) zriadený Programom OSN pre životné prostredie a Svetovou meteorologickou organizáciou v roku 1988 (www.ipcc.ch).
2 COM(2011) 112 final of 8.3.2011, ‘A Roadmap for moving to a competitive low carbon economy in 2050’. 
2 COM(2011) 112 final z 8. 3. 2011, „Plán prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050“.
3 European Council (23 and 24 October 2014), Conclusions on 2030 Climate and Energy Policy Framework, SN 79/14. Annex 
3 Európska rada (23. a 24. októbra 2014), Závery o rámci politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030, SN 79/14. Príloha
Annex 53 PART II — Supply and demand in the EU ETS during phase II (2008–12) 4. 
Príloha 53 ČASŤ II – Ponuka a dopyt v EU ETS počas fázy II (2008 – 2012) 4.
The economic crisis, which started around 2008, strongly reduced industrial activity and emissions4. 
Počas hospodárskej krízy, ktorá začala približne v roku 2008, sa výrazne znížila priemyselná činnosť a emisie4.
The demand for allowances in phase II was therefore lower than expected creating a surplus of allowances on the market (see Figure) and impacting on the carbon price, which fell from approximately 22 euros to 5 euros between the start of phase II in 2008 by the end of phase II in 2012. 
Dopyt po kvótach vo fáze II bol teda nižší, ako sa očakávalo, a na trhu došlo k prebytku kvót (pozri graf) a k ovplyvneniu ceny emisií oxidu uhličitého, ktorá klesla z približne 22 eur na 5 eur v období od začiatku fázy II v roku 2008 do konca fázy II v roku 2012.
Figure — Supply, demand and surplus for phase II of the EU ETS (2008–12) 1 047 945 442 283 Resulting surplus Demand Phase II Verified Emissions Phase II Surplus 1 779 687 9 999 310 9 709 851 Supply Phase II Freely allocated allowances Phase II Auctioned allowances Phase II Surrendered Kyoto Units Source: ECA’s analysis based on EEA ETS Dataviewer (June 2014) for stationary installations. 
Graf – Ponuka, dopyt a prebytok vo fáze II EU ETS (2008 – 2012) 1 047 945 442 283 Výsledný prebytok Dopyt Fáza II Overené emisie Fáza II Prebytok 1 779 687 9 999 310 9 709 851 Ponuka Fáza II Bezplatne pridelené kvóty Fáza II Dražené kvóty Fáza II Odovzdané kjótske jednotky Zdroj: Analýza EDA na základe prehliadača údajov ETS agentúry EEA (jún 2014) za stacionárne zariadenia.
4 The link between the economic crisis and the fall in emissions has been identified by the Commission (‘The state of the European carbon market in 2012’, COM(2012) 652 final) and by extensive other sources (for example, the World Bank in its report ‘Mapping Carbon Pricing Initiatives’ of 2013). 
4 Súvislosť medzi hospodárskou krízou a znížením emisií zistila Komisia [„Stav európskeho trhu s uhlíkom v roku 2012“, COM (2012) 652 final] a bola zistená i z ďalších rozsiahlych zdrojov (napríklad Svetová banka vo svojej správe „Mapovanie iniciatív určovania cien uhlíka“ z roku 2013).
1 000 emission unit - kt C02-eq Annex 
1 000 emisná jednotka – kt ekvivalentu CO2 Príloha
Annex 54 PART III — Debates on reform to mitigate surplus allowances and future perspectives 5. 
Príloha 54 ČASŤ III – Diskusie o reforme na zmiernenie nadbytočných kvót a o budúcich perspektívach 5.
Debates on further changes to the EU ETS and structural reform from 2020 onwards are still ongoing. 
Stále prebiehajú diskusie o ďalších zmenách reformy EU ETS a štrukturálnej reformy od roku 2020.
In phase II, there was little flexibility in the system to respond to the changing economic situation, the reduced demand for allowances and the growing surplus. 
Vo fáze II sa systém vyznačoval malou pružnosťou, pokiaľ ide o reakciu na meniacu sa hospodársku situáciu, znížený dopyt po kvótach a rastúci prebytok.
This was recognised by the Commission as weakening the effectiveness of the scheme. 
Komisia to označila za oslabenie účinnosti systému.
The Commission also considers that a higher market price would create a greater incentive to invest in low carbon technologies5. 
Komisia sa zároveň domnieva, že vyššia trhová cena by bola väčším stimulom na investovanie do nízkouhlíkových technológií5.
In an attempt to mitigate the effects of the surplus of EU ETS allowances (identified by the Commission at almost 2 billion allowances at the start of phase III6) (see also Figure) and to strengthen the price signal on carbon emissions, the Commission issued in 2012 a proposal for the ‘back-loading’ of auctions for phase III. 
V snahe zmierniť účinky prebytku kvót EU ETS (na začiatku fázy III Komisia stanovila takmer 2 miliardy kvót6) (pozri tiež graf) a posilniť cenový signál na emisie oxidu uhličitého Komisia vydala v roku 2012 návrh na „odloženie“ aukcií pre fázu III.
The auctioning of 900 million allowances would be postponed until 2019–20. 
Podľa dohody o odložení predaja sa v rokoch 2019 až 2020 poskytne na aukciu 900 miliónov kvót.
Back-loading would not reduce the overall level of allowances available, but would modify their distribution over the period. 
Odložením predaja sa nezníži celková miera dostupných kvót, ale zmení sa ich rozdelenie v danom období.
This legislative proposal was accepted by the Parliament and the Council during 2013. 
Parlament a Rada prijali tento legislatívny návrh v roku 2013.
In order to tackle the issue of the surplus and to strengthen the environmental impact of the scheme, the Commission considered that a sustainable solution to the imbalance between supply and demand was required. 
Komisia sa v snahe vyriešiť otázku prebytku a posilniť environmentálny vplyv systému domnievala, že je potrebné udržateľným spôsobom vyriešiť nerovnováhu medzi ponukou a dopytom.
In January 2014, the Commission therefore proposed — together with the proposal for the 2030 climate and energy package7 — structural reform measures for the EU ETS, with the introduction of a market stability reserve from 2021 to address the surplus of allowances already built up and to improve the system’s resilience to major shocks by automatically adjusting the supply of allowances to be auctioned. 
V januári 2014 preto Komisia navrhla – spolu s návrhom klimaticko‐energetického balíka na rok 20307 – štrukturálne opatrenia na reformu EU ETS, vytvorila rezervu stability trhu od roku 2021, ktorá by mala riešiť prebytok emisných kvót, ktorý už vznikol, a zvýšiť odolnosť systému voči veľkým otrasom tým, že bude automaticky regulovať aukčnú ponuku kvót.
The legislative proposal is under consideration by the Council and the European Parliament. 
Legislatívny návrh v súčasnosti skúma Rada a Európsky parlament.
5 European Commission Climate Action, 'The EU Emissions Trading System (EU ETS)' factsheet, available at http://ec.europa.eu/clima/publications/ docs/factsheet_ets_en.pdf 6 European Commission, DG Climate Action (http://ec.europa.eu/clima/policies/ets/reform/index_en.htm). 
5 GR Európskej komisie pre oblasť klímy, prehľad „Systém EÚ na obchodovanie s emisiami (EU ETS)“ dostupný na adrese http://ec.europa.eu/clima/ publications/docs/factsheet_ets_en.pdf. 6 Európska komisia, GR pre oblasť klímy (http://ec.europa.eu/clima/policies/ets/reform/index_en.htm).
7 COM(2014) 15 final of 22.1.2014, ‘A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030’. Annex 
7 COM(2014) 15 final z 22. januára 2014 – „Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie rokov 2020 až 2030“. Príloha
Reply of the 55 Commission Executive summary II The EU ETS is the cornerstone of EU climate policy. 
Odpovede 55 Komisie Zhrnutie II Systém EÚ na obchodovanie s emisiami (EU ETS) je najdôležitejším prvkom politiky EÚ zameranej na boj proti zmene klímy.
The system has put a price on carbon and emissions from installations in the system are falling as intended: by 2012 they were down 19 % compared to 1990 levels. 
V rámci tohto systému sa sta‐ novila cena uhlíka a emisie zo zariadení v systéme klesajú podľa pôvodného zámeru: do roku 2012 sa znížili o 19 % v porovnaní s úrovňami v roku 1990.
The EU ETS delivers the necessary emission reductions at low cost. 
Prostredníctvom systému EU ETS sa dosahujú potrebné zníženia emisií s nízkymi nákladmi.
No other policy measure, be it taxation or regulation, guarantees this like emissions trading does. 
Žiad‐ nym iným politickým opatrením – ani zdanením, ani reguláciou – sa nezaručujú podobné výsledky tak, ako sa to darí obchodovaniu s emisiami.
The success of the EU ETS has inspired others worldwide and the Commission will continue to promote ETS as a policy measure. 
Úspech systému EU ETS sa stal inšpiráciou pre ostatné časti sveta a Komisia bude ETS naďalej pod‐ porovať ako politické opatrenie.
III While the Court focused the audit on phase II of the EU ETS (2008–12), many improvements are already in place for phase III (2013–20) and specifically address the observations noted by the Court. 
III Dvor audítorov sa síce zameral na fázu II systému EU ETS (2008 – 2012), vo fáze III (2013 – 2020) však už došlo k viacerým zlepšeniam, ktoré konkrétne reagujú na pripomienky Dvora audítorov.
Such observations are thus appreciated as further support for the related developments already put in place for phase III and further food for thought in other cases. 
Tieto pripomienky sú cenné ako dodatočná podpora pre súvisiace zmeny, ku ktorým už došlo vo fáze III, aj ako podnet na zamyslenie v ďalších prípadoch.
IV The Commission takes note of the Court’s conclusion. 
IV Komisia berie do úvahy záver Dvora audítorov.
The Commission stresses that in phase II the management of the EU ETS was hindered by some issues relating to the robustness of the framework for protecting its integrity. 
Zdôrazňuje, že riadeniu systému EU ETS vo fáze II bránili určité problémy súvisiace so stabilitou rámca na ochranu integrity systému.
The fact that there were weaknesses in the implementation of the EU ETS in phase II is one of the important reasons for the careful considerations given to the new developments and improvements now being implemented in phase III. 
Výskyt nedostatkov pri vykonávaní systému EU ETS vo fáze II je jedným z dôležitých dôvodov, ktoré viedli k tomu, že sa venuje veľká pozornosť novým zmenám a zlepše‐ niam zavádzaným vo fáze III.
V Any significant remaining issues in emission market regulation and oversight should be addressed where necessary in order to improve market integrity. 
V Tam, kde je to potrebné, treba vyriešiť všetky zvyšné zásadné otázky v oblasti regulácie trhu s emisiami a dohľadu nad ním s cieľom zlepšiť integritu trhu.
To ensure that EU action is required and effective, the Commission assesses the impact of its policies and proposals at every stage, from proposal to implementation to review. 
Komisia posudzuje vplyv svojich politík a návrhov vo všetkých fázach – od návrhu cez vykonávanie až po kontrolu, aby zabezpečila, že opatrenia EÚ sú potrebné a účinné.
An evaluation of the recently adopted rules on emission market regulation and oversight, which are currently subject to ongoing implementation, may take place in the context of the reports to be submitted by the Commission to the European Parliament and the Council in 2019 under Article 90 of MiFID II1 and Article 38 of MAR2. 
Hodnotenie nedávno prijatých právnych predpisov o regulácii trhu s emisiami a dohľade nad ním, ktoré sa v súčas‐ nosti vykonávajú, sa môže uskutočniť v súvislosti so správami, ktoré má Komisia predložiť Európskemu parlamentu a Rade v roku 2019 podľa článku 90 smernice MiFID II1 a článku 38 nariadenia MAR2.
V (a) The Commission and the co-legislators thoroughly analysed potential risks regarding the regulation and oversight of the emission market related to compliance traders, bilateral over-the-counter (OTC) spot trading and smaller market participants during the adoption process for MiFID II (hereinafter referred to as ‘MiFID’), which contains therefore a well balanced regime for exemptions. 
V a) Komisia a spoluzákonodarcovia dôkladne zanalyzo‐ vali možné riziká týkajúce sa regulácie trhu s emi‐ siami a dohľadu nad ním v súvislosti s obchodníkmi podliehajúcimi pravidlám, dvojstranným mimobur‐ zovým spotovým obchodovaním a menšími trho‐ vými účastníkmi, v priebehu prijímania smernice MiFID II (ďalej len „MiFID“), a preto táto smernica zahŕňa vhodne vyvážený režim výnimiek.
The exemptions mentioned in Articles 2(1)(e), 2(1)(j) and Article 3(1)(e) of MiFID are subject to conditions and regulatory oversight and are not necessarily specific to emission allowances but apply equally to commodity derivatives. 
Výnimky uvedené v článku 2 ods. 1 písm. e), článku 2 ods. 1 písm. j) a článku 3 ods. 1 písm. e) smernice MiFID sú podmienené okolnosťami a regulačným dohľadom a nemusia sa týkať výlučne emisných kvót, ale rov‐ nako sa uplatňujú aj na komoditné deriváty.
The reasons for the exemptions result from an assessment of the purpose of requiring a MiFID authorisation (principally to protect clients of investment firms in cross-border transactions) as well as their proportionality with regards to the costs of obtaining such authorisation versus its benefits for the exempted persons. 
Dôvody výnimiek vyplývajú z posúdenia účelu žiadosti o povolenie v rámci smernice MiFID (v podstate na ochranu klientov investičných podnikov pri cezhra‐ ničných transakciách), ako aj z ich primeranosti, pokiaľ ide o náklady na získanie takéhoto povolenia v porovnaní s prínosom pre oslobodené osoby.
1 Directive 2014/65/EU of the European Parliament and of the Council of 15 May 2014 on markets in financial instruments and amending Directive 2002/92/EC and Directive 2011/61/EU. 
1 Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ z 15. mája 2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorou sa mení smernica 2002/92/ES a smernica 2011/61/EÚ.
2 Regulation (EU) No 596/2014 of the European Parliament and of the Council of 16 April 2014 on market abuse (market abuse regulation) and repealing Directive 2003/6/EC of the European Parliament and of the Council and Commission Directives 2003/124/EC, 2003/125/EC and 2004/72/EC. 
2 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č.
VI (c) The Commission recognises that there was some incompleteness in the submission of Article 21 reports during phase II. 
Odpovede Komisie 56 VI c) Komisia si uvedomuje, že vo fáze II niektoré predlo‐ žené správy neboli úplné podľa článku 21.
Requirements are now being more rigorously implemented for phase III based on Commission Implementing Decision 2014/166/EU. 
Vo fáze III sa požiadavky uplatňujú prísnejšie na základe vyko‐ návacieho rozhodnutia Komisie 2014/166/EÚ.
VI (d) The Commission continues to coordinate frequent exchanges with and between Member States in the form of well-attended meetings with published proceedings and consultations. 
VI d) Komisia naďalej koordinuje časté výmeny s člen‐ skými štátmi a medzi nimi vo forme často nav‐ štívených stretnutí a uverejňovaných konaní a konzultácií.
VI (e) The Commission considers that it continues to play a major role in driving harmonisation of key controls in the implementation of EU ETS through the regulatory framework and supporting guidance and templates as well as through appropriate conferences, meetings and consultations. 
VI e) Komisia sa domnieva, že naďalej zohráva hlavnú úlohu pri zabezpečení harmonizácie kľúčových kontrol pri vykonávaní systému EU ETS prostredníc‐ tvom regulačného rámca a pomocných usmernení a vzorov, ako aj prostredníctvom vhodných konfe‐ rencií, schôdzí a konzultácií.
VI (f) Overviews of the EU ETS sanctioning systems within Member States are being acquired as part of the Commission’s Member State EU ETS compliance review studies and Commission Implementing Decision 2014/166/EU updating the system requiring Member States to submit annual ‘Article 21’ reports to the Commission on their implementation of the EU ETS directive. 
VI f) Prehľady systémov sankcií EU ETS v členských štá‐ toch sa získavajú ako súčasť štúdií Komisie zamera‐ ných na kontrolu súladu systémov EU ETS členských štátov a vo vykonávacom rozhodnutí Komisie č. 2014/166/EÚ, ktorým sa aktualizuje systém, sa od členských štátov vyžaduje, aby Komisii predkladali výročné správy o vykonávaní smernice o systéme EU ETS „podľa článku 21“.
In phase III, each operator can use international project credits up to a certain limit, determined on the basis of the rules defined in Commission Regulation (EU) 1123/2013. 
Vo fáze III môže každý prevádzkovateľ využiť medzi‐ národné projektové kredity až do určitého limitu určeného na základe predpisov uvedených v naria‐ dení Komisie (EÚ) č.