natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Coordination of projections - The Commission carried out the macroeconomic and fiscal projections separately and did not integrate them into a single model. 
Koordinácia prognóz – Komisia vykonala makroekonomické a fiškálne prognózy oddelene a nezlúčila ich do jedného modelu.
The mutual impact of both projections could therefore be integrated only on a judgemental basis. 
Vzájomný vplyv oboch prognóz by sa tak mohol zlúčiť len na základe posúdenia.
Approach to the Debt Sustainability Analysis - the long-term path of the debt expressed as a percentage of GDP was defined by a widely applied mechanical procedure of debt accumulation. 
Prístup k analýze udržateľnosti dlhovej služby – dlhodobý trend dlhu vyjadrený ako percentuálny podiel HDP bol vymedzený všeobecne uplatňovaným mechanickým postupom akumulácie dlhu.
This approach lacks an internal mechanism establishing an interaction between the debt path and economic activity (production, distribution and consumption of goods and services). 
Tomuto prístupu chýba vnútorný mechanizmus, v dôsledku ktorého by vznikla interakcia medzi vývojom dlhu a hospodárskou činnosťou (výroba, distribúcia a spotreba tovaru a služieb).
On the whole, the complexity of the funding gap methodology increased throughout the programmes and the spreadsheets for the second programme included much more complex calculations, valuations and modelling tools. 
Celkovo sa zložitosť metodiky likvidnej medzery vo všetkých programoch zvýšila a tabuľkové hárky pre druhý program obsahovali oveľa zložitejšie výpočty, ocenenia a modelovacie nástroje.
The scope of the funding gap calculation was also extended to consider additional factors and elements later in the programme, though certain methodological weaknesses persisted (see Annex V). 
Rozšíril sa aj rozsah výpočtu likvidnej medzery, aby sa v ňom neskôr v programe zohľadnili dodatočné faktory a prvky, hoci pretrvali určité metodické nedostatky (pozri prílohu V).
The methodology remained largely unchanged for the third programme. 
Metodika ostala v treťom programe do značnej miery nezmenená.
At the Commission, there were no procedures for initiating, authorising, recording, processing and reporting the funding gap calculations. 
Komisia nemala postupy na začatie, schválenie, zaznamenávanie, spracovanie a vykazovanie výpočtov likvidnej medzery.
Quality controls were informal in nature and we identified significant weaknesses in the control environment for the spreadsheets36. 
Kontroly kvality boli svojou povahou neformálne a zistili sme závažné nedostatky v kontrolnom prostredí pre tabuľkové hárky36.
There were no improvements in this respect during the three programmes. 
Počas troch programov nedošlo v tomto ohľade k nijakému zlepšeniu.
This led to reconciliation problems and we could not verify whether the most up-to-date information had always been used. 
To viedlo k problémom pri odsúhlasovaní a my sme nemohli overiť, či sa vždy používali najaktuálnejšie informácie.
In the presentation of the first programme’s funding gap results we 36 For example, no change/version/access controls, no input reconciliations and in-built analytics to ensure coherence and data integrity. 
V predložených výsledkoch likvidnej medzery prvého 36 Napríklad neexistovali postupy kontroly zmien/verzií/prístupu, nijaké postupy odsúhlasenia vstupov ani vstavané analytické postupy na zabezpečenie súdržnosti a integrity údajov.
38 identified a number of errors. They had no impact on the overall amount of the funding gap, but point out to insufficient Commission’s internal quality control arrangements37. 
38 programu sme našli niekoľko chýb, ktoré nemali nijaký vplyv na celkovú výšku likvidnej medzery, ale poukazujú na nedostatočné interné mechanizmy Komisie na kontrolu kvality37.
Sensitivity tests and justification of assumptions 49. 
Testy citlivosti a odôvodnenie predpokladov 49.
The Commission regularly monitored Greece’s liquidity situation and also updated the file used for the funding gap calculation between the reviews. 
Komisia pravidelne monitorovala likvidnú situáciu Grécka a medzi preskúmaniami takisto aktualizovala spis použitý na výpočet likvidnej medzery.
The public programme documents did not present tests to establish how sensitive the funding gap calculation was to different outcomes or developments, but such analyses were carried out in the Commission’s working documents. 
Verejné programové dokumenty neobsahovali testy na stanovenie citlivosti výpočtu likvidnej medzery voči výsledkom alebo vývoju, takéto analýzy sa však vykonali v pracovných dokumentoch Komisie.
The Commission built its scenarios around various elements, such as the schedule of different disbursements, the level of privatisation receipts and the arrears settled. 
Komisia svoje scenáre postavila na rôznych prvkoch, ako je harmonogram rôznych výplat, úroveň príjmov z privatizácie a vyrovnané nedoplatky.
On the other hand, no scenario analysis was carried out for the macroeconomic projections. 
Na druhej strane sa nevykonala analýza scenára pri makroekonomických prognózach.
The projections did not systematically incorporate external shocks to the Greek economy, such as a major depreciation of the euro or an abrupt decline in commodity prices, which actually materialised later during the programmes. 
Prognózy systematicky nezahŕňali vonkajšie šoky pre grécke hospodárstvo, napríklad závažné znehodnotenie eura alebo náhly pokles cien surovín, ku ktorým skutočne došlo neskôr pri vykonávaní programov.
As regards justification of assumptions and documentation, we found weaknesses in both processes. 
Pokiaľ ide o odôvodnenie predpokladov a dokumentáciu, v oboch procesoch sme odhalili nedostatky.
For the funding gap, the programme documentation included a paragraph on the treasury management and financing of the programmes. 
Programová dokumentácia v prípade likvidnej medzery obsahovala odsek o správe pokladnice a financovaní programov.
In a number of cases, the specific assumptions underlying the funding gap calculation merited explicit justification38. 
V niekoľkých prípadoch si konkrétne predpoklady súvisiace s výpočtom likvidnej medzery zaslúžili jasné odôvodnenie38.
The justification problems remained in the third programme. 
Problémy týkajúce sa odôvodnení pretrvali aj v treťom programe.
The Commission agreed with a suggestion by the IMF that the targeted liquidity buffer should be increased to 8 billion euros. 
Komisia súhlasila s návrhom MMF, že by sa cieľový vankúš likvidity mal zvýšiť na 8 mld. EUR.
However, the Commission could not justify why this specific level for the liquidity buffer and referred to past experience from other programmes. 
Komisia však nedokázala odôvodniť túto konkrétnu výšku vankúša likvidity a odkazovala na skúsenosti z minulosti z iných programov.
When incorporating the impact of structural reforms in the macroeconomic projections, the Commission relied on the judgemental input, which was not documented. 
Komisia sa pri začleňovaní účinku štrukturálnych reforiem do makroekonomických prognóz spoliehala na úsudok, ktorý nebol zdokumentovaný.
Further, because of the separated treatment of fiscal and macroeconomic projections, it was not possible to verify how the Commission defined and quantified the impact of fiscal policies on the macroeconomic projections. 
a makroekonomickým prognózam pristupovalo oddelene, nebolo okrem toho možné overiť, ako Komisia vymedzila a vyčíslila účinok fiškálnych politík na makroekonomické prognózy.
Accuracy and adjustments 52. 
Presnosť a úpravy 52.
Especially in the first programme, the Commission’s forecast significantly underestimated the depth of the crisis (see Annex VI). 
Najmä v prvom programe bola v prognóze Komisie vážne podcenená hĺbka krízy (pozri prílohu VI).
This was caused mainly by underestimating the drop in private consumption and investment. 
Príčinou bolo hlavne podcenenie prudkého poklesu súkromnej spotreby a investícií.
However, the overall precision of the Commission’s macroeconomic forecast was generally similar to those of other organisations39 and was partially influenced by the misreporting of statistical data for the pre-programme period by the Greek authorities. 
Celková presnosť makroekonomických prognóz Komisie však bola vo všeobecnosti podobná presnosti iných organizácií39 a čiastočne ju ovplyvnilo nesprávne vykazovanie štatistických údajov gréckymi orgánmi za obdobie pred programom.
For 2010 and 2011 the Commission’s initial forecast underestimated the general government balance, as opposed to 2012-2013. 
V pôvodnej prognóze Komisie za roky 2010 a 2011 bolo na rozdiel od rokov 2012 – 2013 podhodnotené saldo verejných financií.
The funding gap calculations left Greece with very little room for manoeuvre as regards the liquidity buffer, defined in terms of cash position. 
Výpočty likvidnej medzery ponechali Grécku veľmi málo priestoru na manévrovanie, pokiaľ ide o vankúš likvidity vymedzený z hľadiska hotovostnej pozície.
On average, it decreased during the programming period, but without justification. 
V priemere sa vankúš likvidity v programovom období zmenšil, ale bez odôvodnenia.
The buffer was even projected to be zero at the end of the first quarter of 2014. 
Dokonca sa predpokladalo, že vankúš bude na konci prvého štvrťroka 2014 nulový.
The average cash position of 3 billion euros represented only 11 days of primary spending. 
Priemerná pozícia v peňažnej hotovosti vo výške 3 mld. EUR predstavovala iba 11 dní primárnych výdavkov.
Increasing the liquidity buffer would, however, necessitate adjusting the overall funding of the programme or introducing further fiscal measures in the programme. 
Zvýšenie vankúša likvidity by si však vyžiadalo úpravu celkového financovania programu alebo zavedenie ďalších fiškálnych opatrení do programu.
Given the limited liquidity buffer and the deteriorating fiscal situation, Greece borrowed on a short-term by issuing T-Bills or delaying payments and increasing arrears. 
Vzhľadom na malý vankúš likvidity a zhoršovanie fiškálnej situácie si Grécko vzalo krátkodobé pôžičky prostredníctvom vydania štátnych pokladničných poukážok alebo odloženia platieb a zvýšenia nedoplatkov.
The amount of T-Bills to be issued varied significantly between the funding gap calculations and served as the main adjusting variable to keep the financing of the Greek economy on track. 
Množstvo štátnych pokladničných poukážok určených na vydanie sa medzi výpočtami likvidnej medzery výrazne menilo a poslúžilo ako hlavná upravujúca premenná, ktorá mala financovanie gréckeho hospodárstva udržať na správnej ceste.
39 39 We carried out in this respect a statistical study, comparing the Commission’s macroeconomic forecast for the first and second programme with the forecast of other organisations and alternative macroeconomic models. 
39 39 V tejto súvislosti sme uskutočnili štatistickú štúdiu, v ktorej sme porovnávali makroekonomické prognózy Komisie pre prvý a druhý program s prognózami iných organizácií a alternatívnymi makroekonomickými modelmi.
The comparative analysis, implemented through a forecast racing exercise, revealed overall that the precision of DG ECFIN forecasts perform was comparable to the forecasts of the competing institutions. 
Z komparatívnej analýzy realizovanej prostredníctvom rýchlej prognózy celkovo vyplynulo, že presnosť prognóz, ktoré vytvorilo GR ECFIN, bola porovnateľná s prognózami konkurenčných inštitúcií.
PART II - DESIGN AND IMPLEMENTATION OF THE REFORMS 55. 
ČASŤ II – NÁVRH A REALIZÁCIA REFORIEM 55.
Financial support disbursed under the three Economic Adjustment Programmes for Greece was conditional upon the implementation of reforms linked to the three programme objectives, i.e. fiscal, financial and growth-related. 
Finančná podpora vyplatená v rámci troch programov makroekonomických úprav pre Grécko sa poskytovala pod podmienkou realizácie reforiem spojených s cieľmi týchto troch programov, t. j. fiškálnymi a finančnými cieľmi a cieľmi súvisiacimi s rastom.
The specific design and scope of reforms has evolved throughout the programmes, but has been very broad from the outset. 
V programoch sa vyvinula osobitná podoba a rozsah reforiem, ktoré však od začiatku boli veľmi všeobecné.
The programmes covered virtually all functions of the Greek state, in some cases requiring deep structural changes. 
Programy sa týkali prakticky všetkých funkcií gréckeho štátu a v niektorých prípadoch si vyžiadali hlboké štrukturálne zmeny.
There were substantial delays in compliance with programmes’ conditions across the policy fields (see Annex VII). 
V rámci súladu s podmienkami programov dochádzalo vo všetkých oblastiach politiky k veľkým oneskoreniam (pozri prílohu VII).
Our analysis, as presented in this section of the report, covered a sample of policies and focused on those with the greatest impact in terms of achieving the programme’s objectives. 
Naša analýza uvedená v tomto oddiele správy sa týkala vzorky politík a bola zameraná na politiky s najväčším vplyvom z hľadiska dosahovania programových cieľov.
This part includes dedicated sections on taxation, public administration, financial sector and labour market reforms, while other policy-fields covered by our audit work contributed to the analysis in Parts I and III (see Figure 4). 
Táto časť obsahuje oddiely zamerané na reformy daňového systému, verejnej správy, finančného sektora a trhu práce, kým iné oblasti politiky, ktorými sme sa pri audite zaoberali, prispeli k analýze v častiach I a III (pozri graf 4).40 Graf 4 – Kontrolované oblasti politiky 40 Fiškálna udržateľnosť • Daňový systém • Reforma verejnej správy • Dôchodková reforma1 Finančná stabilita • Reformy finančného sektora: • Reštrukturalizácia a rekapitalizácia s ektora. • Riadenie a kvalita aktív.
40 Figure 4 - Audited policy fields 1 Results of the analysis considered in the cross-policy findings (parts I and III) Source: ECA. 
Posilnenie rastu • Reformy trhu práce • Podpora vývozu1 • Regulované povolania1 1 Výsledky analýzy posudzované v rámci zistení v rozličných oblastiach politiky (časti I a III).
40 40 Other key reform areas not covered by our analysis were the health system, education, the judiciary and industry. 
40 Ďalšie kľúčové oblasti reforiem, ktorými sme sa pri našej analýze nezaoberali, boli systém zdravotnej starostlivosti, vzdelávanie, justícia a priemysel.
For each of the policy areas, our audit work covered the following aspects: - the design of policy conditions (justification and analytical background of the measures, appropriateness, specificity and timing); and - implementation and results (compliance with policy conditions and the progress of reforms in the specific areas subject to the programme’s conditions). 
Pri každej oblasti politiky sme sa v audite zaoberali týmito aspektmi: – návrhom podmienok politiky (odôvodnenie a analytický kontext opatrení, vhodnosť, špecifickosť a načasovanie) a – vykonávaním a výsledkami (dodržanie podmienok politiky a pokrok reforiem v konkrétnych oblastiach podľa podmienok programu).
By contrast, the broader impacts of the reforms (in terms of growth, fiscal sustainability and financial stability) are discussed in Part III of the report to distinguish from the results of the specific conditions which are presented in the following sections of Part II. 
Naproti tomu širšiemu vplyvu reforiem (z hľadiska rastu, fiškálnej udržateľnosti a finančnej stability) je venovaná časť III tejto správy, aby sa odlíšil od výsledkov konkrétnych podmienok, ktoré sa prezentujú v nasledujúcich oddieloch časti II.
Taxation 58. 
Daňový systém 58.
Sustainable improvement of the Greek fiscal balance and boosting growth were among the main objectives of all three Economic Adjustment Programmes. 
Udržateľné zlepšenie gréckeho fiškálneho salda a podpora rastu patrili medzi hlavné ciele všetkých troch programov makroekonomických úprav.
These medium-term objectives were also shared by the IMF. 
Tieto strednodobé ciele mal aj MMF.
To achieve them, the programme included conditions aiming to increase tax revenue and make tax administration more effective at collecting taxes (i.e. ‘reforms to enhance the government’s revenue-raising capacity’). 
Na ich dosiahnutie program obsahoval podmienky zamerané na zvýšenie príjmov z daní a efektívnosti finančnej správy pri výbere daní (t. j. „reformy na zlepšenie schopnosti vlády získavať príjmy“).
In our audit work we focused on the changes in taxation system (including social contributions) and on reforms of the public administration to improve the collection of tax revenues. 
Pri audite sme sa zamerali na zmeny daňového systému (vrátane sociálnych príspevkov) a reformy verejnej správy určené na zlepšenie výberu daňových príjmov.
Conditionality design - tax policies Mix and stability of tax measures 59. 
Návrh podmienenosti – daňové politiky Kombinácia a stabilita daňových opatrení 59.
General policy recommendations on fiscal consolidations (e.g. OECD) and pre-crisis assessments of the tax system in Greece considered that measures regarding taxes on consumption (indirect taxes) and broadening tax bases should be prioritised among tax measures due to their lower negative impact on economic growth. 
Úvahy vo všeobecných politických odporúčaniach pre fiškálne konsolidácie (napr. OECD) a posúdeniach daňového systému Grécka pred krízou sa týkali toho, že opatrenia súvisiace so spotrebnými daňami (nepriame dane) a s rozšírením základov daní by pre svoj nižší negatívny vplyv na hospodársky rast mali mať prednosť pred inými daňovými opatreniami.
Contrary to these assessments, raising tax rates and temporary taxes had priority over broadening tax bases during the first programme due to their expected quick contribution to meeting the short-term fiscal targets. 41 
V prvom programe v protiklade k týmto posúdeniam dostalo prednosť zvýšenie sadzieb daní a zavedenie dočasných daní pred rozšírením základov daní, a to z dôvodu ich očakávaného rýchleho prínosu k splneniu krátkodobých fiškálnych cieľov.
Measures to broaden tax bases were mostly part of the second and third programmes and some of them necessitated considerable reforms of the tax codes. 
Opatrenia na rozšírenie základov daní boli zväčša súčasťou druhého a tretieho programu a niektoré z nich si vyžiadali významnú reformu daňových zákonníkov.
The increases in tax revenue during the first two programmes mainly relied on indirect taxation as foreseen (in particular, indirect tax rates were increased and a recurrent broad-base property tax was introduced). 
z daní v prvých dvoch programoch záviseli, ako sa predpokladalo, predovšetkým od nepriamych daní (konkrétne sa zvýšili sadzby nepriamych daní a zaviedla sa periodická daň z nehnuteľností so širokým základom).
However, certain indirect rate hikes (e.g. energy/pollution taxes) put additional pressure on the production costs of businesses. 
Určité zvýšenia nepriamych sadzieb (napr. dane z energie/za znečistenie) vytvárajú ďalší tlak na výrobné náklady podnikov.
The programmes’ conditions led to considerable instability in tax policy which affected all main types of taxes and not even the direction of the changes remained stable (for example the first programme advocated unified tax treatment of personal income sources, while the second programme moved in the opposite direction; see Annex IV, part B). 
Podmienky programov viedli k značnej nestabilite daňovej politiky, čo postihlo všetky hlavné typy daní, a ani smer zmien neostal stabilný (napríklad v prvom programe sa presadzovala jednotná daňová úprava zdrojov osobných príjmov, kým opatrenia v druhom programe šli opačným smerom; pozri časť B prílohy IV).
To some extent, the instability was due to problems with administrative capacity in the area of tax policy design and weak implementation as acknowledged by the Commission, which necessitated frequent adjustments to the programme conditions. 
Príčinou nestability boli do určitej miery problémy s administratívnou kapacitou v oblasti návrhu daňovej politiky a nedostatočnej realizácie, čo potvrdila Komisia a čo si vyžiadalo časté úpravy podmienok programov.
Under the first programme, the instability was also driven by the quest for ad hoc and urgent tax measures to meet deficit targets. 
V prvom programe nestabilitu vyvolalo aj hľadanie ad hoc a naliehavých daňových opatrení na dosiahnutie cieľového deficitu.
The lack of an initial Commission’s strategy on tax policies and data gaps (see Annex IV, part A) also contributed to the problem, although improvement was visible throughout the duration of the programmes. 
K problému prispela aj absencia počiatočnej stratégie Komisie v oblasti daňových politík a nedostatok údajov (pozri časť A prílohy IV), hoci v priebehu trvania programov bolo možné pozorovať zlepšenie.
Justification of the measures 62. 
Odôvodnenie opatrení 62.
The justification of tax policy conditions was not systematically documented41. 
Odôvodnenie podmienok daňovej politiky sa nedokumentovalo systematicky41.
The important VAT and excise duties rate increases of 2010 were justified based on the need for fiscal consolidation and agreed with the authorities but there was no study of the consequences of alternative tax measures, such as a broad recurrent residential property tax42, which was introduced in 2011 as part of an additional fiscal plan. 
Významné zvýšenia sadzieb DPH a spotrebných daní v roku 2010 boli odôvodnené potrebou fiškálnej konsolidácie a boli dohodnuté s orgánmi, nebola však vypracovaná nijaká štúdia týkajúca sa následkov alternatívnych daňových opatrení, ako je všeobecná periodická daň z nehnuteľností určených na bývanie42 zavedená v roku 2011 v rámci doplnkového fiškálneho plánu.
The documentation at the design stage improved over time, based on better data from the relevant authorities 41 42 42 The OECD considered this tax as the least harmful to growth. 
Dokumentácia v štádiu návrhu sa časom zlepšila na základe lepších údajov od príslušných orgánov (napr. modelovanie reformy dane z príjmov fyzických osôb v priebehu druhého programu a zvýšení sadzieb DPH v treťom programe). 41 42 42 OECD túto daň považovala za najmenej škodlivú pre rast.
For example, the following condition was not justified: ‘Government changes legislation to mitigate tax obstacles to mergers and acquisitions such as the non-transfer of accumulated losses, together with the company and the complex computation of ‘excessive benefit’ (Law 3522/2006, Article 11) in the transfer of private limited companies.’ (first programme, May 2010). 
Odôvodnená nebola napríklad táto podmienka: „Vláda mení právne predpisy na zmiernenie daňových prekážok pri fúziách a akvizíciách, ako je neprevedenie akumulovaného deficitu spoločne so spoločnosťou a zložitý výpočet „neprimeraného prospechu“ (článok 11 zákona č. 3522/2006) pri prevode súkromných akciových spoločností“ (prvý program, máj 2010).
Conditionality design - tax enforcement 63. 
Návrh podmienenosti – vymáhanie daní 63.
Several international institutions (IMF, OECD, and Commission) flagged the considerable problems with tax compliance in Greece in the pre-crisis period. 
Niekoľko medzinárodných inštitúcií (MMF, OECD a Komisia) poukázalo na značné problémy s dodržiavaním daňových predpisov v Grécku v období pred krízou.
The first programme’s results in the area of tax enforcement were weak43 and can be attributed to three broad types of problem: (i) the conditions were given limited priority, and were neither clearly specified, nor sufficiently sound (see Box 5); (ii) the implementation of the authorities’ own anti-evasion plans was weak; and (iii) the Commission’s monitoring was based on insufficient data and criteria (see Part I). 
Výsledky prvého programu v oblasti vymáhania daní boli nedostatočné43, čo možno vysvetľovať tromi širokými typmi problémov: i) podmienkam sa priradila nízka priorita a neboli ani jasne stanovené, ani dostatočne spoľahlivé (pozri rámček 5); ii) realizácia plánov samotných orgánov na boj proti únikom bola slabá; a iii) monitorovanie Komisie sa zakladalo na nedostatočných údajoch a kritériách (pozri časť I).