natgillin/translations-raw huggingface dataset:
VIII Based on these findings, we make recommendations to the Commission aimed at improving: (a) the Commission review process for the LULUCF sector; (b) the framework for future emission reductions. 5 
VIII Na základe týchto zistení predkladáme Komisii odporúčania zamerané na zlepšenie: a) jej postupu preskúmavania sektoru LULUCF; b) rámca pre budúce znižovanie emisií. 5
Introduction International context 01 Greenhouse gases absorb and release heat (infra-red radiation from the sun) in the atmosphere. 
Úvod Medzinárodný kontext 01 Skleníkové plyny pohlcujú a uvoľňujú teplo (infračervené žiarenie zo slnka) v atmosfére.
The Intergovernmental Panel for Climate Change (IPCC) is the United Nations body for assessing the science related to climate change. 
Medzivládny panel pre zmenu klímy (IPCC) je orgán Organizácie Spojených národov pre hodnotenie vedeckých poznatkov týkajúcich sa zmeny klímy.
It estimates that human-induced greenhouse gas emissions have caused global temperatures to rise by approximately 1.0 °C above pre-industrial levels to date. 
Odhaduje, že emisie skleníkových plynov v dôsledku ľudskej činnosti doteraz spôsobili zvýšenie celosvetových teplôt o 1,0 °C oproti úrovniam pred industrializáciou.
The subsequent effects of this increase include sea level rises and more extreme weather events. 
Následkom je okrem iného zvýšenie hladiny morí a extrémnejšie poveternostné javy.
02 In 1992, the global nations signed the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC), aiming to stabilise greenhouse gas concentrations “at a level that would prevent dangerous anthropogenic (human-induced) interference with the climate system”. 
02 V roku 1992 podpísali štáty sveta Rámcový dohovor Organizácie spojených národov o zmene klímy (UNFCCC), ktorého cieľom je stabilizovať koncentráciu skleníkových plynov „na úrovni, ktorá by zabránila nebezpečnému antropogénnemu (vyvolanému ľudskou činnosťou) zásahu do klimatického systému“.
Further steps were taken in 1997 with the Kyoto Protocol, which put measures in place and introduced binding emission reduction targets for the developed countries that signed it. 
Ďalším krokom bol Kjótsky protokol z roku 1997, ktorým sa zaviedli opatrenia a záväzné ciele znižovania emisií pre rozvinuté krajiny, ktoré ho podpísali.
As part of the Kyoto Protocol, the developed countries also committed to setting out policies and measures to support the achievement of the emission reduction targets in the Protocol in a sustainable way. 
V rámci Kjótskeho protokolu sa rozvinuté krajiny tiež zaviazali vypracovať politiky a opatrenia, ktoré by udržateľným spôsobom podporovali plnenie cieľov znižovania emisií stanovených v protokole.
The UNFCCC Secretariat monitors and reports on the Convention and the Kyoto Protocol’s enforcement. 
Sekretariát UNFCCC monitoruje plnenie dohovoru a Kjótskeho protokolu a podáva o tom správy.
03 The Paris Agreement (2015) was signed by 197 countries. 
03 Parížsku dohodu (2015) podpísalo 197 krajín.
The aim of the agreement is to limit the increase in the global average temperature to “well below” 2 °C above pre-industrial levels, and to promote efforts to limit the global average temperature increase “even further”, to 1.5 °C above pre-industrial levels. 
Cieľom dohody je obmedziť zvyšovanie globálnej priemernej teploty „výrazne pod hodnotu“ 2 °C v porovnaní s predindustriálnymi úrovňami, a podporovať úsilie o „ešte ďalšie“ obmedzenie zvyšovania globálnej priemernej teploty na 1,5 °C v porovnaní s predindustriálnymi úrovňami.
The Paris Agreement does not introduce binding emission reduction targets for the signatory parties; instead, it imposes nationally determined contributions to the overall goal to limit the increase in global temperature. 
V Parížskej dohode sa pre signatárov nestanovujú záväzné ciele znižovania emisií. Namiesto toho sa v nej zavádzajú vnútroštátne stanovené príspevky k celkovému cieľu obmedziť zvýšenie globálnej teploty.
These contributions include both the countries’ reductions in man-made emissions at their source and removals (“carbon sinks”) of greenhouse gases. 
Tieto príspevky zahŕňajú jednak zníženie emisií, ktoré vznikajú v dôsledku ľudskej činnosti, a to pri zdroji, ako aj odstraňovanie (tzv. záchyt CO2) skleníkových plynov.
04 Efforts to reduce greenhouse gas emissions, and thus to limit global warming, are helped by having accurate information about emission levels, trends, and the policies and measures aimed at improving them. 
04 Pre snahy o znižovanie emisií skleníkových plynov, a teda aj o obmedzenie globálneho otepľovania, sú dôležité presné informácie o úrovniach emisií, trendoch a o politikách a opatreniach na ich zlepšenie.
This requires a sound framework for monitoring and reporting on greenhouse gas emissions, as well as reliable information on projected changes in emissions resulting from existing and planned policies and measures. 6 
To si vyžaduje spoľahlivý rámec pre monitorovanie a vykazovanie emisií skleníkových plynov, ako aj spoľahlivé informácie o predpokladaných zmenách v emisiách v dôsledku súčasných a plánovaných politík a opatrení. 6
05 Both the Kyoto Protocol and the Paris Agreement set out such frameworks. 
05 V Kjótskom protokole i v Parížskej dohode boli takéto rámce stanovené.
The Kyoto Protocol’s framework is valid until the reporting of emissions for 2020 (in 2022). 
Rámec z Kjótskeho protokolu platí až do vykázania emisií za rok 2020 (v roku 2022).
The Paris Agreement’s framework will first be used for the reporting of emissions for 2021 (to be published in 2023). 
Rámec z Parížskej dohody sa po prvýkrát použije na vykázanie emisií za rok 2021 (údaje budú uverejnené v roku 2023).
These frameworks include quality assurance procedures (i.e. a review of the data by the UNFCCC Secretariat and its expert teams), and are supported by guidelines from the UNFCCC and the International Panel for Climate Change. 
Tieto rámce zahŕňajú postupy na zabezpečenie kvality (t. j. preskúmanie údajov sekretariátom UNFCCC a jeho tímami expertov) a dopĺňajú ich usmernenia sekretariátu UNFCCC a Medzivládneho panelu pre zmenu klímy.
European context 06 EU Member States account for 6.9 % of the global population and for 21.8 % of the world’s gross domestic product1. 
Európsky kontext 06 Členské štáty EÚ tvoria 6,9 % svetovej populácie a pripadá na nich 21,8 % svetového hrubého domáceho produktu1.
They generated around 8.4 % of global greenhouse gas emissions in 20172. 
V roku 2017 vyprodukovali približne 8,4 % celosvetových emisií skleníkových plynov2.
07 The EU agreed to reduce its greenhouse gas emissions3 by 20 % by 2020, by 40 % by 2030 and by 80 % to 95 % by 2050 compared to 1990. 
07 EÚ sa dohodla, že do roku 2020 zníži svoje emisie skleníkových plynov o 20 %, do roku 2030 o 40 % a do roku 2050 o 80 % až 95 % v porovnaní s úrovňou v roku 19903.
Figure 1 below shows the trend in emissions to date and estimated progress towards 2050. 
V ilustrácii 1 je zobrazený doterajší trend emisií a odhadovaný vývoj do roku 2050.
Up until 2017, the EU reduced its emissions by 21.7 %4 on 1990 levels. 
Do roku 2017 EÚ znížila svoje emisie o 21,7 %4 oproti úrovniam z roku 1990.
Most of the greenhouse gases under the Kyoto Protocol followed this downward trend (see Figure A in the Annex). 
Tento klesajúci trend bol zaznamenaný v súvislosti s väčšinou skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje Kjótsky protokol (pozri ilustráciu A v prílohe).
7 1 2 3 4 Eurostat report “The EU in the world”, 2018. 
7 1 2 3 4 Správa Eurostatu The EU in the world (EÚ vo svete), 2018.
European Council Conclusions of 8/9 March 2007, of 4 February 2011 and of 23/24 October 2014. 
Závery Európskej rady z 8. – 9. marca 2007, zo 4. februára 2011 a 23. – 24. októbra 2014.
This figure includes international aviation, to ensure comparability with the data reported as part of the EU targets. 
Tento údaj zahŕňa medzinárodnú leteckú dopravu, aby bola zabezpečená porovnateľnosť s údajmi vykázanými v rámci cieľov EÚ.
Figure 1 – Estimates of past and future emissions compared to the emission reduction targets Source: European Court of Auditors, based on EU Inventory Report of 2019 (2017 emission data), the 2017 EU National Communication and Biennial Report to the UNFCCC (projections data) and the EEA “Trends and projections in Europe 2018 – Tracking progress towards Europe’s climate and energy targets” (yearly reductions needed to achieve the targets). 
Ilustrácia 1 – Odhady minulých a budúcich emisií v porovnaní s cieľmi znižovania emisií Emisie v roku 2017 Historické emisie skleníkových plynov Prognózy s existujúcimi opatreniami Prognózy s doplnkovými opatreniami Lineárne zníženie potrebné na dosiahnutie cieľa 8 Mt ekvivalentu CO2 6 000 -21,7 % Zdroj: 1990 1995 2000 2005 2010 2015 2020 2025 2030 2035 2040 2045 2050 2060 2070 Európsky dvor audítorov, na základe správy o súpise EÚ z roku 2019 (údaje o emisiách za rok 2017), národná správa a dvojročná správa EÚ pre sekretariát UNFCCC (údaje o prognózach) a dokument EEA Trends and projections in Europe 2018 – Tracking progress towards Europe’s climate and energy targets (Trendy a prognózy v Európe za rok 2018 – monitorovanie plnenia európskych cieľov v oblasti klímy a energetiky) (ročné zníženia potrebné na splnenie cieľov).
08 To achieve these reductions, and to comply with the international rules, the EU and its Member States have committed to reporting their final greenhouse gases emissions to the UNFCCC each year. 
4 000 2 000 0 -40 % v roku 2030 -20 % v roku 2020 -79 Mt ekvivalentu CO2 zarok -23 Mt ekvivalentu CO2 za rok -32 Mt ekvivalentu CO2 za rok -80 % v roku 2050 -95 % v roku 2050 -114 Mt ekvivalentu CO2 zarok -157 Mt ekvivalentu CO2 zarok 08 Na dosiahnutie týchto znížení a splnenie medzinárodných pravidiel sa EÚ a jej členské štáty zaviazali každoročne vykazovať svoje konečné emisie skleníkových plynov sekretariátu UNFCCC.
They do so in the form of “greenhouse gas inventories” (see Box 1). 
Robia to vo forme tzv. súpisov skleníkových plynov (pozri rámček 1).
For any given year, the European Environment Agency publishes interim EU inventories, usually in October of the following year (N+1), and final inventories six months later, in May N+25. 
Európska environmentálna agentúra uverejňuje priebežné súpisy EÚ za daný rok zvyčajne v októbri nasledujúceho roku (N + 1) a konečné súpisy o šesť mesiacov neskôr, v máji roku N + 25.
8 5 For example, the inventories for 2017 were published in May 2019. 
5 Napríklad súpisy za rok 2017 boli uverejnené v máji 2019.
9 Box 1 What are greenhouse gas inventories? 
9 Rámček 1 Čo sú súpisy skleníkových plynov?
Greenhouse gas inventories are a quantified estimation of annual emissions produced by human activities on a country’s territory. 
Súpisy skleníkových plynov sú vyčíslené odhady ročných emisií vyprodukovaných ľudskou činnosťou na území danej krajiny.
The aggregated EU inventory is the sum of the Member States’ inventories, and also contains the emissions produced by Iceland. 
Súhrnný súpis EÚ je súčtom súpisov členských štátov a zahŕňa aj emisie vyprodukované Islandom.
The quantified estimates are calculated by multiplying activity data by emission factors. 
Vyčíslené odhady sa počítajú tak, že údaje o činnosti sa vynásobia emisnými faktormi.
The UNFCCC defines activity data as the magnitude of human activity resulting in emissions or removals taking place during a given period of time in a specific sector. 
V UNFCCC sa údaje o činnosti definujú ako rozsah ľudskej činnosti, ktorej výsledkom sú emisie alebo odstránenie emisií v konkrétnom sektore za dané obdobie.
An example of activity data for transport is the sales volume of fuel. 
Príkladom údajov o činnosti v doprave je objem predaného paliva.
Emission factors are the average rate of emission of a given greenhouse gas by a given source, relative to units of activity. 
Emisné faktory znamenajú priemernú mieru emisií určitého skleníkového plynu z určitého zdroja vo vzťahu k jednotkám činnosti.
For example, an emission factor can correspond to the emissions generated from burning one tonne of brown coal. 
Emisný faktor môže napríklad zodpovedať emisiám vyprodukovaným pri spaľovaní jednej tony hnedého uhlia.
The resulting emissions estimates are expressed as carbon dioxide (CO2) equivalents (see Figure B in the Annex), using conversion factors, depending on each gas’s global warming potential. 
Výsledné odhady emisií sú vyjadrené ako ekvivalenty oxidu uhličitého (CO2) (pozri ilustráciu B v prílohe) s použitím konverzných faktorov v závislosti od potenciálu globálneho otepľovania v súvislosti s každým plynom.
As an example, the warming potential of one tonne of NF3 is equivalent to that of 16 100 tonnes of CO2. 
Napríklad potenciál globálneho otepľovania jednej tony NF3 zodpovedá potenciálu 16 100 ton CO2.
09 On the basis of the Kyoto Protocol and the UNFCCC Convention, the EU and its Member States also report the following information to the UNFCCC Secretariat. (a) Projections of future emissions, accompanied by information on how these projections have been arrived at (e.g. modelling tools used and factors influencing them). (b) Information on mitigation policies and measures that support the sustainable achievement of emission reductions, including the scope of such measures; their links to EU policies; ex ante and, where applicable, ex post information on their impact; and how national policies and measures contribute to the achievement of national long-term low-carbon development strategies. 
09 V súlade s Kjótskym protokolom a dohovorom UNFCCC predkladá EÚ a členské štáty sekretariátu UNFCCC aj tieto informácie: a) prognózy budúcich emisií spolu s informáciami o tom, ako boli tieto prognózy stanovené (napr. modelovacie nástroje a faktory, ktoré ich ovplyvňujú); b) informácie o politikách a opatreniach na zmiernenie, ktoré podporujú udržateľné znižovanie emisií, vrátane rozsahu takýchto opatrení, ich vzťahu k politikám EÚ, predbežné a prípadne aj následné informácie o ich vplyve a informácie o tom, ako národné politiky a opatrenia prispievajú k plneniu dlhodobých národných stratégií nízkouhlíkového rozvoja.
10 Projections are used to estimate future progress in reducing emissions, and indicate whether mitigation policies and measures will be effective. 
10 Prognózy sa používajú na odhad budúceho pokroku pri znižovaní emisií a naznačujú, či budú politiky a opatrenia na zmiernenie účinné.
Figure 2 explains the links between targets, projections, and policies and measures. 
V ilustrácii 2 je vysvetlená súvislosť medzi cieľmi, prognózami a politikami a opatreniami.
Projections do not only consider the results of mitigation policies and measures, but also a larger set of assumptions and parameters, which are not represented in the figure. 
V prognózach sú zohľadnené nielen výsledky politík a opatrení na zmiernenie, ale aj širší súbor predpokladov a parametrov, ktoré v ilustrácii nie sú zobrazené.
Figure 2 – Links between EU targets, projections, and policies and measures Targets are set and determine additional policies and measures Good policies and measure reduce emissions according to the targets Achievement of targets need to be monitored against past emissions and projections Projections Projections must take into account the effects of policies and measures, as they have a direct impact on future emissions Policies and measures Policies and measures need to be adapted if projections show that the targets will not be met Source: European Court of Auditors. 
Ilustrácia 2 – Súvislosť medzi cieľmi, prognózami a politikami a opatreniami EÚ Ciele znižovania emisií 10 Stanovia sa ciele, ktoré určujú ďalšie politiky a opatrenia Dobré politiky a opatrenia znižujú emisie v súlade s cieľmi Pri monitorovaní plnenia cieľov treba zohľadňovať minulé emisie a prognózy Prognózy V prognózach musia byť zohľadnené účinky politík a opatrení, keďže majú priamy vplyv na budúce emisie Zdroj: Politiky a opatrenia Politiky a opatrenia treba upraviť, ak z prognóz vyplýva, že ciele nebudú splnené Európsky dvor audítorov.
11 To achieve its emission reduction commitments and implement its monitoring and reporting commitments by 2020, the EU has adopted the following specific legislation, which is binding on Member States. (a) The Monitoring Mechanism Regulation6 and its implementing rules7, which establish the general accounting and reporting framework for EU man-made Regulation (EU) No 525/2013 of the European Parliament and of the Council on a mechanism for monitoring and reporting greenhouse gas emissions and for reporting other information at national and Union level relevant to climate change and repealing Decision No 280/2004/EC (OJ L 165, 18.6.2013, p. 
11 S cieľom splniť svoje záväzky týkajúce sa znižovania emisií a monitorovania a vykazovania do roku 2020 prijala EÚ tieto konkrétne právne predpisy, ktoré sú pre členské štáty záväzné: a) nariadenie o mechanizme monitorovania6 a jeho vykonávacie predpisy7, v ktorom sa stanovuje všeobecný rámec pre započítavanie a vykazovanie skleníkových plynov v dôsledku ľudskej činnosti, prognózy, stratégie nízkohouhlíkového rozvoja a politiky a opatrenia na zmiernenie; b) systém obchodovania s emisnými kvótami8, v ktorom sa stanovuje rámec a ciele znižovania emisií z veľkých energetických a priemyselných zariadení9, ako aj konkrétny strop a rámec monitorovania a vykazovania emisií z leteckej dopravy v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru; Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č.
Commission Implementing Regulation (EU) No 749/2014 on structure, format, submission processes and review of information reported by Member States pursuant to Regulation 10 Emission reduction targets 6 7 
Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č.
Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council establishing a scheme for greenhouse gas emission allowance trading within the Community and amending Council Directive 96/61/EC (Text with EEA relevance) (OJ L 275, 25.10.2003, p. 
Smernica 2003/87/ES Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v spoločenstve, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Text s významom pre EHP) (Ú. v.
Previous ECA audits have covered components of the Emissions Trading Scheme; see special report 06/2015 “on the Emissions Trading Scheme” and special report 24/2018 “Demonstrating carbon capture and storage and innovative renewables at commercial scale in the EU: intended progress not achieved in the past decade”. 
06/2015 o systéme obchodovania s emisnými kvótami a osobitnú správu č. 24/2018: Demonštrácia zachytávania a ukladania oxidu uhličitého a inovačných obnoviteľných zdrojov energie v komerčnom rozsahu v EÚ: k zamýšľanému pokroku za uplynulé desaťročie nedošlo.
10 Decision No 406/2009/EC of the European Parliament and of the Council on the effort of Member States to reduce their greenhouse gas emissions to meet the Community’s greenhouse gas emission reduction commitments up to 2020 (OJ L 140, 5.6.2009, p. 
406/2009/ES o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom splniť záväzky Spoločenstva týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s.
12 Regulation (EU) 2015/757 of the European Parliament and of the Council on the monitoring, reporting and verification of carbon dioxide emissions from maritime transport, and amending Directive 2009/16/EC (OJ L 123, 19.5.2015, p. 
12 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií oxidu uhličitého z námornej dopravy a o zmene smernice 2009/16/ES (Ú. v.
13 Regulation (EU) 2018/1999 of the European Parliament and of the Council on the Governance of the Energy Union and Climate Action (OJ L 328, 21.12.2018, p. 
13 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy (Ú. v.
13 EU legislation provides a framework to ensure the quality of data on past emissions, on projections and of the information on policies and measures. 
13 Právne predpisy EÚ poskytujú rámec na zabezpečenie kvality údajov o emisiách v minulosti a prognózach, ako aj informácií o politikách a opatreniach.
Figure 3 below shows how the data is collected, verified and reported. 
V ilustrácii 3 je znázornené, ako sa údaje zbierajú, overujú a vykazujú.
In the centre, it shows Commission and European Environment Agency (EEA) responsibilities for the quality of Member States’ estimates, in preparing aggregated EU data and in submitting this information to the UNFCCC. 
Uprostred sú uvedené povinnosti Komisie a Európskej environmentálnej agentúry (EEA) v súvislosti so zabezpečením kvality odhadov členských štátov, s vypracovaním súhrnných údajov EÚ a predložením týchto informácií sekretariátu UNFCCC.
The Commission is also planning EU emission reductions by proposing adequate strategies and policies and measures, based on scenario analysis. 
Komisia plánuje znižovanie emisií EÚ aj tým, že navrhuje primerané stratégie a politiky a opatrenia založené na analýze scenárov.
14 The EEA assists the European Commission (Directorate-General for Climate Action – DG CLIMA) in ensuring the quality of the aggregated EU inventory and projections16. 
14 EEA poskytuje podporu Európskej komisii (Generálnemu riaditeľstvu pre oblasť klímy – GR CLIMA) pri zabezpečovaní kvality súhrnného súpisu a prognóz EÚ16.
These are based on the information submitted by Member States. 
Tieto súpisy a prognózy sú založené na informáciách predložených členskými štátmi.
In this report we refer to this work as “Commission review” since the Commission remains ultimately responsible for the quality of this data. 
V tejto správe túto prácu označujeme ako „preskúmanie Komisie“, keďže konečnú zodpovednosť za kvalitu týchto údajov nesie Komisia.
15 Eurostat publishes a separate dataset on emissions generated by EU consumption (called carbon footprint). 
15 Eurostat uverejňuje samostatný dátový súbor o emisiách vyprodukovaných spotrebou v EÚ (tzv. uhlíková stopa).
This dataset derives from the national air emission accounts17, which are in turn based on the greenhouse gas inventories. 
Tento dátový súbor je odvodený z národných účtov emisií do ovzdušia17, ktoré zase vychádzajú zo súpisov skleníkových plynov.
17 See also our special report 16/2019 “European Environmental Economic Accounts: usefulness for policymakers can be improved”. 
14 17 Pozri tiež našu osobitnú správu č.