natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We found cases of prioritisation based on objective criteria (see Box 8). 
Zistili sme prípady určovania priorít založeného na objektívnych kritériách (pozri rámček 8).
Box 8 Đ Cases of ranking based on objective criteria The Netherlands ranks projects using a matrix reflecting the severity of potential damage and the probability of infrastructure failure. 
Rámček 8 – Prípady hodnotenia založené na objektívnych kritériách Holandsko hodnotí projekty s použitím matice, v ktorej sa odzrkadľuje závažnosť potenciálnych škôd a pravdepodobnosť zlyhania infraštruktúry.
The FRMPs we examined included ranking procedures. 
Plány manažmentu povodňových rizík, ktoré sme skúmali, obsahovali hodnotiace postupy.
However, in seven of the nine Member States visited, these procedures presented weaknesses. 
V siedmich z deviatich kontrolovaných členských štátov však tieto postupy predstavovali nedostatky.
For example, in the Czech Republic, Portugal, Romania and Slovenia, the readiness of a project for implementation, rather than its potential effectiveness, was a key consideration for ranking. 
Napríklad v Českej republike, Portugalsku, Rumunsku a Slovinsku bola hlavným kritériom hodnotenia pripravenosť projektu na vykonávanie namiesto jeho potenciálnej účinnosti.
In Romania, a project which did not rank among the priority projects in accordance with the approved methodology, was nevertheless proposed for financing in the operational programme because the feasibility study was ready. 
V Rumunsku bol projekt, ktorý sa neumiestnil medzi prioritnými projektmi v súlade so schválenou metodikou, napriek tomu navrhnutý na financovanie v rámci operačného programu, lebo bola vyhotovená štúdia uskutočniteľnosti.
Although Member States have begun implementation of their Flood Risk Management Plans, improvements are needed 61. 
Hoci členské štáty začali vykonávať svoje plány manažmentu povodňových rizík, sú potrebné zlepšenia 61.
The Floods Directive stipulates that the FRMPs take into account project costs and benefits. 
Smernica o povodniach vyžaduje, aby sa v plánoch manažmentu povodňových rizík brali do úvahy náklady na projekty a ich prínosy.
This section assesses the extent to which the Member States have considered such aspects in implementing their FRMPs, via technologies and good quality data, cost-benefit analysis and models. 
V tejto časti sa posudzuje miera, v akej členské štáty pri vykonávaní svojich plánov manažmentu povodňových rizík zohľadnili tieto aspekty, a to prostredníctvom technológií a údajov dobrej kvality, analýzy nákladov a prínosov a modelov.
It also assesses to what extent Member States have coordinated the implementation of the Floods Directive with the Water Framework Directive and, accordingly, considered green infrastructure to tackle flood risk46. 
Ďalej sa posudzuje, do akej miery členské štáty koordinovali vykonávanie smernice o povodniach s vykonávaním rámcovej smernice o vode a primerane zvážili využitie zelenej infraštruktúry na riešenie rizika povodní46.
Data: a key input for managing flood risks 63. 
Údaje: kľúčový vstup na riadenie povodňových rizík 63.
Managing flood risks requires good quality data on weather and precipitations, topography and land cover, river and hydrological regimes and human activities. 
Manažment povodňových rizík potrebuje kvalitné údaje o počasí a zrážkach, topografii a krajinnej pokrývke, riečnych a hydrologických režimoch a o ľudských činnostiach.
We found hazard and risk inputs to be gathered from a variety of sources, such as CORINE Land Cover47, population censuses, topographical data and information from registers of commerce, meteorological and hydrological data. 
sme, že údaje týkajúce sa ohrozenia a rizík sa získavajú z rôznych zdrojov, ako je program CORINE47, sčítanie ľudu, topografické údaje a informácie z obchodných registrov a meteorologické a hydrologické údaje.
Flood forecasts and early warning systems (see also paragraph 43) generally proved crucial to increasing preparedness. 
Predpovede povodní a systémy včasného varovania (pozri aj bod 43) sa vo všeobecnosti ukázali ako kľúčové na zvýšenie pripravenosti.
In Romania, we found weaknesses in topographical and land use data, which is crucial to model run-off and the resulting river flows. 
V Rumunsku sme zistili nedostatky týkajúce sa topografických údajov a údajov o využívaní pôdy, ktoré sú dôležité na vytvorenie modelu povrchového odtoku a výsledných riečnych tokov.
We also noted that Romania took recent initiatives to improve the data quality. 
Vzali sme takisto na vedomie, že Rumunsko nedávno prijalo iniciatívy na zvýšenie kvality údajov.
We found that all the Member States visited were convinced of the benefits of investing in technology and data to run models helping to manage flood risks. 
Zistili sme, že všetky kontrolované členské štáty boli presvedčené o prínose investovania do technológií a údajov používaných v modeloch, ktoré pomáhajú pri riadení povodňových rizík.
For instance, Spain, Portugal, Romania and Slovenia invested in the installation and upgrade of pluvial and fluvial measuring stations (see Box 9). 
Napríklad Španielsko, Portugalsko, Rumunsko a Slovinsko investovali do inštalácie a modernizácie meracích staníc na meranie zrážok a hladiny riek (pozri rámček 9).
These stations can better inform meteorological and hydrological forecasts, especially for short-term events such as flash floods (see paragraph 8 and Box 1). 
Tieto stanice môžu lepšie zabezpečovať informácie pre meteorologické a hydrologické predpovede, najmä pokiaľ ide o krátkodobé udalosti, ako sú prívalové povodne (pozri bod 8 a rámček 1).
31 Box 9 Đ Hydrological and meteorological-related action visited The picture shows an example of fluvial measuring station visited in Romania, collecting data on water levels on the Danube. 
34 Rámček 9 – Kontrolované hydrologické a meteorologické opatrenia Na obrázku je znázornený príklad riečnej meracej stanice, ktorú sme navštívili v Rumunsku.
In Spain, we visited a flood control centre of 186 stations spread over the river basin. 
V Španielsku sme navštívili centrum protipovodňových opatrení pozostávajúce zo 186 staníc rozmiestnených po celom povodí.
The centre processes the data through hydrological and meteorological models, to monitor flood risk in real time and to forecast precipitations 72 hours in advance. 
Centrum spracúva údaje prostredníctvom hydrologických a meteorologických modelov, a to s cieľom monitorovať povodňové riziká v reálnom čase a predpovedať zrážky so 72-hodinovým predstihom.
In Slovenia, we visited the monitoring centre built as part of the project aiming to produce reliable and accurate weather and river flow information. 
V Slovinsku sme navštívili monitorovacie stredisko vybudované ako súčasť projektu, ktorého cieľom je poskytovať spoľahlivé a presné informácie o počasí a riečnych tokoch.
Data collected from monitoring stations may be supplemented with information from other sources. 
Údaje získané z monitorovacích staníc sa môžu doplniť informáciami z iných zdrojov.
For example, in the river basin district visited in Italy, the innovative pilot project ŇWeSenseITÓ allows citizens to share information via social media or smartphone applications. 
Napríklad inovačný pilotný projekt s názvom „WeSenseIT“ v kontrolovanom správnom území povodia v Taliansku umožňuje občanom výmenu informácií prostredníctvom sociálnych médií alebo aplikácií pre smartfón.
This data is added to data collected via monitoring stations. 
Tieto údaje sa pridajú k údajom získaným monitorovacími stanicami.
This two-way communication between citizens and authorities aims to improve responsiveness. 
Cieľom tejto dvojsmernej komunikácie medzi občanmi a orgánmi je zlepšenie schopnosti reagovať.
The FRMP includes a measure to extend this project to the entire river basin. 
Plán manažmentu povodňových rizík obsahuje opatrenie na rozšírenie tohto projektu na celé povodie.
Although most Member States visited used cost-benefit analysis and models to design projects, improvements are needed 67. 
Hoci väčšina kontrolovaných členských štátov používala analýzu nákladov a prínosov a modely na tvorbu projektov, sú potrebné zlepšenia 67.
In all the Member States visited, the authorities used modelling and an evidence-based approach to map the flood risks (see paragraph 40). 
Vo všetkých kontrolovaných členských štátoch orgány používali na zmapovanie povodňových rizík modelovanie a prístup založený na dôkazoch (pozri bod 40).
For instance, hydraulic models helped the authorities to identify what action was needed (see, for example, Box 10). 
Napríklad vodné modely pomohli orgánom určiť, aké opatrenie bolo potrebné (pozri napríklad rámček 10).
32 Box 10 Đ Objective to reduce water levels in the Dutch programme ŇRoom for the RiverÓ ŇRoom for the RiverÓ is an infrastructure programme completed in 2015 for Ű2.3 billion. 
35 Rámček 10 – Cieľ znížiť vodnú hladinu v holandskom programe s názvom „Priestor pre rieku“ Program „Priestor pre rieku“ je program v oblasti infraštruktúry v hodnote 2,3 mld. EUR dokončený v roku 2015.
It aimed to manage peak discharge where the river Rhine meets the Netherlands to reduce water levels downstream. 
Program je zameraný na riadenie maximálneho vodného stavu rieky v mieste, kde Rýn priteká do Holandska, s cieľom znížiť hladinu rieky ďalej po prúde.
A model developed by a research institute determined the different water levels to be reached along tributaries to set targets for individual projects. 
Modelom vytvoreným výskumným ústavom sa určovali rôzne výšky vodnej hladiny, ktoré sa mali dosiahnuť na prítokoch, v záujme stanovenia cieľov pre jednotlivé projekty.
With the exception of Italy and Portugal, all the Member States visited used cost-benefit analysis, when designing or selecting projects. 
Všetky členské štáty s výnimkou Talianska a Portugalska používali pri navrhovaní alebo výbere projektov analýzu nákladov a prínosov.
However, these analyses suffered from various weaknesses. 
Tieto analýzy však mali viacero nedostatkov.
For example, in Spain, cost-benefit analysis was still being developed and not systematically and adequately used. 
Napríklad v Španielsku bola analýza nákladov a prínosov stále v štádiu vývoja a nepoužívala sa systematicky a primerane.
Coordinating implementation of the Floods and Water Framework Directives generally resulted in synergies 69. 
Koordinácia vykonávania smernice o povodniach a rámcovej smernice o vode vo všeobecnosti viedla k vzniku synergií 69.
The FRMPs in Italy, Slovenia and one Spanish river basin focused also on complying with the Water Framework Directive. 
Plány manažmentu povodňových rizík v Taliansku, Slovinsku a v rámci jedného povodia v Španielsku boli zamerané aj na súlad s rámcovou smernicou o vode.
The Italian and Slovenian FRMPs identified measures in synergy, and those in potential conflict, with the objectives of the two Directives. 
V talianskych a slovinských plánoch manažmentu povodňových rizík sa identifikovali opatrenia v súčinnosti s cieľmi obidvoch smerníc a opatrenia, ktoré s nimi boli v rozpore.
In Italy, approximately 25 % of the measures were labelled measures in synergy, with only 1 % in potential conflict with the Water Framework Directive. 
V Taliansku bolo približne 25 % opatrení označených za opatrenia v súčinnosti s rámcovou smernicou o vode, pričom iba 1 % opatrení s ňou bolo v možnom rozpore.
However, we examined projects in Bulgaria and Romania where flood action was not compliant with the Water Framework Directive. 
Preskúmali sme však projekty v Bulharsku a Rumunsku, kde opatrenia týkajúce sa povodní neboli v súlade s rámcovou smernicou o vode.
The Bulgarian authorities had not considered green infrastructure (see paragraphs 71 to 76) as an alternative means of 
Bulharské orgány nepovažovali zelenú infraštruktúru (pozri body 71 až 76) za alternatívny spôsob zadržiavania vody proti
retaining water upstream in all projects visited48 (see Box 11). 
prúdu v žiadnom z navštívených projektov48 (pozri rámček 11).
In Romania, the authorities planned to use concrete and stone to reinforce 6 km of a riverbank, without considering green infrastructure solutions. 
V Rumunsku orgány plánovali použiť betón a kameň na posilnenie 6 km nábrežia rieky bez toho, aby zvážili riešenia v oblasti zelenej infraštruktúry.
48 49 50 33 Box 11 ĐFlood-related projects jeopardising compliance with the Water Framework Directive in Bulgaria No environmental impact assessments were carried out for the three river projects visited. 
36 Rámček 11 – Projekty týkajúce sa povodní v Bulharsku, ktoré ohrozujú súlad s rámcovou smernicou o vode V prípade troch kontrolovaných riečnych projektov sa neuskutočnili nijaké posudzovania vplyvov na životné prostredie, čím sa ohrozil súlad s rámcovou smernicou o vode.
In one project, nearly 8 km of a riverbed was covered in concrete. This change to the riverbed affected the riverŐs Ňgood statusÓ required by the Water Framework Directive. 
V rámci jedného projektu sa takmer 8 km koryta rieky pokrylo betónom. Táto zmena koryta rieky ovplyvnila „dobrý stav“ rieky požadovaný v rámcovej smernici o vode.
We identified a field upstream of the nearby town that could have been considered as a natural retention measure. 
Proti prúdu rieky od blízkeho mesta sme objavili pole, ktoré by sa mohlo považovať za opatrenie zamerané na prirodzené zadržiavanie vody.
River in natural state River after the project Source: ECA. 
Rieka v prirodzenom stave Rieka po projekte Zdroj: Európsky dvor audítorov.
Green infrastructure projects have multiple benefits but can be difficult to put in practice 71. 
Projekty zelenej infraštruktúry majú viacero výhod, ich zavádzanie do praxe však môže byť ťažké 71.
A recent EEA report49 argues that green infrastructure is a cost-efficient means of reducing flood risk. 
V nedávnej správe EEA49 sa uvádza, že zelená infraštruktúra je nákladovo efektívny spôsob zníženia rizika povodní.
The Commission has taken action, particularly through Working Group F, to promote green solutions, mainly by issuing guidance papers50. We reviewed to what The visited coast protection project is not included in this assessment. 
Komisia prijala opatrenia, predovšetkým prostredníctvom Navštívený projekt zameraný na ochranu pobrežia v tomto posúdení nie je zahrnutý. Správa EEA č.
EEA report 14/2017 ŇGreen Infrastructure and Flood Management - Promoting cost-efficient flood risk reduction via green infrastructure solutionsÓ. 
14/2017 Green Infrastructure and Flood Management - Promoting cost-efficient flood risk reduction via green infrastructure solutions (Zelená infraštruktúra a manažment povodní – podpora nákladovo-efektívneho znižovania rizika povodní prostredníctvom riešení zelenej infraštruktúry).
See also EEA report 1/2016 ŇFlood risks and environmental vulnerability - Exploring the synergies between floodplain restoration, water policies and thematic policiesÓ. 
Pozri tiež správu EEA 1/2016 Flood risks and environmental vulnerability - Exploring the synergies between floodplain restoration, water policies and thematic policies 48 49
extent the FRMPs focused on green infrastructure as a flood management tool and analysed how green infrastructure was implemented. 
Preskúmali sme, do akej miery sa plány manažmentu povodňových rizík zameriavali na zelenú infraštruktúru ako na nástroj manažmentu povodňových rizík, a analyzovali sme spôsob realizácie zelenej infraštruktúry.
Few plans focus on green infrastructure... 
Málo plánov sa zameriava na zelenú infraštruktúru...
Portugal and SpainŐs FRMPs focused on green infrastructure. 
Portugalské a španielske plány manažmentu povodňových rizík boli zamerané na zelenú infraštruktúru.
For example, all protection measures in one Spanish FRMP were green infrastructure. 
Napríklad všetky protipovodňové ochranné opatrenia v jednom španielskom pláne manažmentu povodňových rizík predstavovali zelenú infraštruktúru.
In a project in the other Spanish river basin we visited, we saw a combination of grey and green techniques (see Box 12). 
V projekte v inom španielskom povodí, v ktorom sme spravili kontrolu, sme si všimli kombináciu sivých a zelených techník (pozri rámček 12).
However, green infrastructure did not constitute a significant part of the FRMPs we reviewed in the six other Member States. 
V šiestich ďalších členských štátoch však zelená infraštruktúra nebola významnou súčasťou plánov manažmentu povodňových rizík, ktoré sme skúmali.
In the Czech Republic, only 15 % of the protection measures consisted of green infrastructure. 
V Českej republike tvorila zelená infraštruktúra iba 15 % ochranných opatrení.
In Italy, less than 2 % of the 469 applicable measures concerned green infrastructure. 
V Taliansku sa menej než 2 % zo 469 relevantných opatrení týkalo zelenej infraštruktúry. ... a prekážky bránia ich realizácii 74.
In at least three Member States, some stakeholders did not support green infrastructure. 
V najmenej troch členských štátoch niektoré zainteresované strany nepodporovali zelenú infraštruktúru.
SloveniaŐs plan intended to promote green infrastructure, despite citizens and local decision-makers expressing a preference for grey infrastructure, deeming it more effective in protecting against floods. 
V slovinskom pláne bol záujem podporiť zelenú infraštruktúru napriek tomu, že občania a miestne subjekty s rozhodovacími právomocami uprednostňovali sivú infraštruktúru, ktorú považovali za účinnejšiu pri ochrane proti povodniam.
We also found this scepticism in Bulgaria, where no green infrastructure had yet been created, despite its inclusion in the national catalogue of measures. 
Tento skepticizmus sme zistili aj v Bulharsku, kde doteraz nebola vytvorená žiadna zelená infraštruktúra, a to aj napriek jej začleneniu do vnútroštátneho katalógu opatrení.
We also identified practical obstacles to the implementation of green infrastructure. 
Zistili sme aj praktické prekážky pre realizáciu zelenej infraštruktúry.
For instance, the Romanian authorities claimed that the absence of a land registry, which is key to identify owners of land, constitutes an important impediment for the implementation of green infrastructure. 
Rumunské orgány napríklad tvrdili, že závažnou prekážkou pre zavedenie zelenej infraštruktúry je neexistencia katastra nehnuteľností, ktorý zohráva kľúčovú úlohu pri zisťovaní vlastníkov pôdy.
In Bulgaria, the authorities do not have a methodology to identify potentially suitable parcels of land on which green infrastructure could be implemented. 
Bulharským orgánom chýba metodika na určovanie potenciálne vhodných pozemkov, na ktorých by sa mohla realizovať zelená infraštruktúra.
The Italian and Spanish authorities explained that the scarcity of green infrastructure is due to the complex administrative and legal procedures or the lack of available land. 
Talianske a španielske orgány vysvetlili, že za nedostatok zelenej infraštruktúry môžu zložité správne a právne postupy či nedostatočné množstvo dostupnej pôdy.
The EAFRD could also potentially fund green action against flooding51. 
Ekologické opatrenia proti záplavám sa mohli potenciálne financovať aj z EPFRV51.
Yet we found the limited role currently played by the EAFRD to be another barrier to green infrastructure (see paragraph 24). 
Zistili sme však, že malá úloha, ktorú v súčasnosti zohráva EPFRV v tejto oblasti, je ďalšou prekážkou pre zelenú infraštruktúru (pozri bod 24).
For instance, the FRMPs we reviewed in Bulgaria, Italy, Portugal, Slovenia and Romania did not include EAFRD co-financing for flood measures. 
Napríklad plány manažmentu povodňových rizík, ktoré sme skúmali v Bulharsku, Taliansku, Portugalsku, Slovinsku a Rumunsku neobsahovali EPFRV ako zdroj spolufinancovania pre protipovodňové opatrenia.
The European Commission also concluded in 201652: ŇThere is a missed opportunity in most RDPs to promote Natural Water Retention Measures [...], which can act as effective remedial measures.Ó EAFRD is actually the main contributor to the objective of promoting climate change adaptation, risk prevention and management defined under the ESIF framework, providing around 76 % of the budget allocated to this objective: https://cohesiondata.ec.europa.eu/themes/5. 
Európska komisia v roku 2016 tiež dospela k záveru, že52: „v prípade väčšiny programov rozvoja vidieka sa premeškala príležitosť podporiť opatrenia zamerané na prirodzené zadržiavanie vody [...], ktoré môžu slúžiť ako účinné nápravné opatrenia.“ Určité vážne problémy ostali nevyriešené 77.
One key justification for introducing the Floods Directive was to take account of the evolving risk of flooding as a result of climate change. 
Jedným z hlavných dôvodov na zavedenie smernice o povodniach bolo vziať na vedomie neprestajne sa vyvíjajúce riziko povodní v dôsledku zmeny klímy.
Indeed, the Floods Directive states that climate change makes severe floods more frequent. 
V smernici o povodniach sa dokonca uvádza, že v dôsledku zmeny klímy bude častejšie dochádzať k rozsiahlym záplavám.
The preliminary flood risk assessments in the first cycle had to consider the impact of climate change based on available or readily derivable information53. 
V predbežnom hodnotení povodňového rizika v prvom cykle sa musel zohľadniť vplyv zmeny klímy na základe informácií, ktoré sú dostupné alebo ich možno ľahko získať53.
For the second cycle starting in 2022, Ňthe likely impact of climate change on the occurrence of floods shall be taken in account in the reviewsÓ54 of these assessments and of the FRMPs, conducted by the Member States. 
V druhom cykle, ktorý sa začne v roku 2022, sa pri preskúmaniach týchto hodnotení a plánov manažmentu povodňových rizík, ktoré vykonali členské štáty, „zohľadní pravdepodobný vplyv klimatických zmien na výskyt povodní“54.
The Floods Directive also recommends using non-structural measures (see paragraph 16), where appropriate. 
V smernici o povodniach sa takisto odporúča v prípade potreby použiť netechnické opatrenia (pozri bod 16).
We also assessed to what extent the authorities had used measures such as flood insurance and land use planning in flood management. 
Posúdili sme aj to, do akej miery orgány pri manažmente povodňových rizík využívali opatrenia, ako napríklad poistenie proti povodniam a plánovanie využívania pôdy.
Lack of up-to-date knowledge on the likely impact of climate change on the incidence of floods 80. 
Nedostatok aktuálnych vedomostí o pravdepodobnom dosahu zmeny klímy na povodne 80.
The Member States visited were not able to factor in the impact of climate change on the magnitude, frequency and location of floods. 
Kontrolované členské štáty neboli schopné zohľadniť vplyv zmeny klímy na rozsah, početnosť a miesto výskytu povodní.
Some trends, such as more flash floods, were recognised, but not taken into account in floods models yet. 
Niektoré trendy, ako častejšie prívalové povodne, boli síce uznané, zatiaľ sa však nezohľadnili v povodňových modeloch.
Lack of knowledge of the impact of climate change on pluvial floods and rainfall regime 81. 
Nedostatočné vedomosti o vplyve zmeny klímy na záplavy v dôsledku dažďových zrážok a na zrážkový režim 81.
Bulgaria, Romania and Slovenia do not have sufficient information on the impact of climate change on rainfall patterns and related floods and plan to undertake studies in this regard for the second cycle of the Floods Directive, due to start in 2022. 
Bulharsko, Rumunsko a Slovinsko nemajú dostatočné informácie o vplyve zmeny klímy na zrážkový režim a súvisiace povodne a v tejto súvislosti plánujú uskutočniť štúdie v druhom cykle vykonávania smernice o povodniach, ktorý sa má začať v roku 2022.
authorities have forecast more precipitation in the spring and autumn and less in summer and winter. 
České orgány predpovedali viac zrážok na jar a na jeseň a menej v lete a zime.
In southern Europe, the EEA has reported that annual rainfall decreased in the Iberian Peninsula between 1960 and 201555. 
V južnej Európe sa podľa agentúry EEA medzi rokmi 1960 až 2015 znížil ročný úhrn zrážok na Pyrenejskom polostrove55.
In the same report, it also warns of an increase in damages resulting from shorter and more localised flash floods. 
40 54 55 vyplývajúcich z kratších a priestorovo úzko ohraničených prívalových povodní.