natgillin/translations-raw huggingface dataset:
6. In response to these questions, the Court’s observations dealt with each stage in the implementation of the scheme, i.e.: — the specific production structures in the new Member States which directly influenced the implementation of the milk quota system (paragraphs 8-14); — the setting of national quotas (paragraphs 15-26); — the allocation of individual quotas (paragraphs 27-34); — the implementation and administration of the scheme (paragraphs 35-52); — the organisation and implementation of controls (paragraphs 53-61); — an assessment of the initial quota years (paragraphs 62-71). 
6. otázky, sa týkali každej etapy zavedenia systému a súviseli hlavne s: Zistenia Dvora audítorov, ktoré boli odpoveďami na tieto — osobitnými výrobnými štruktúrami nových členských štátov, ktoré mali priamy dosah na zavedenie systému mliečnych kvót (body 8 – 14), — stanovením národných kvót (body 15 – 26), — pridelením jednotlivých kvót (body 27 – 34), — zavedením a správou systému (body 35 – 52), — organizovaním a výkonom kontrol (body 53 – 61), — zhodnotením prvých kvótových období (body 62 – 71).
The Court visited eight Member States in 2005 (the Czech Republic, Estonia, Latvia, Lithuania, Hungary and Slovakia) and Poland and Slovenia in 2006. 
Dvor audítorov vykonal audit v ôsmich členských štátoch v roku 2005 (Česká republika, Estónsko, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Slovensko) a v roku 2006 (Poľsko, Slovinsko).
The Member States audited on the spot were thus central and eastern European countries (CEECs) which had made the post-Communism transition to a market economy and which together held approximately 99 % of the total reference quantities allocated to the 10 new Member States. 
Všetky kontrolované krajiny boli krajinami strednej a východnej Európy (ďalej len „krajiny PECO“), ktoré zaznamenali prechod od postko-munistického obdobia k trhovej ekonomike a predstavovali približne 99 % celkového referenčného množstva prideleného novým členským štátom.
SPECIFIC PRODUCTION STRUCTURES A plethora of micro-holdings after transition 8. 
ŠPECIFICKÉ VÝROBNÉ ŠTRUKTÚRY Množstvo mikropodnikov po prechode 8.
The agricultural economies of the central and eastern European candidate countries underwent profound restructuring in the 1990s following the collapse of the Communist regimes. 
Poľnohospodárska ekonomika kandidátskych krajín strednej a východnej Európy prešla v 90. rokoch po páde komunistic-kého režimu hlbokou reštrukturalizáciou.
At the time of enlargement, and in spite of restructuring, marked differences in productivity still remained between the candidate countries and the EU-15. 
V čase pristúpenia však napriek reštrukturalizácii ešte stále existovali výrazné rozdiely v produktivite medzi kandidátskymi krajinami a EÚ 15.
The handicap that the agricultural sector had to overcome, which varied in scale from one country to another, was mainly a result of under-investment, the low productivity of production inputs and delayed development in the agri-food sector (7). 
Hendi-kep, ktorý musel poľnohospodársky sektor v rôznom meradle v závislosti od krajiny prekonať, pramenil hlavne z nedostatočných investícií, nízkej produktivity výrobných faktorov a oneskoreného rozvoja agropotravinárskych odvetví (7).
A corollary of the relative inefficiency of the agricultural sector, combined with high levels of structural unemployment, was the preservation or creation of a very large number of small-scale individual subsistence or semi-subsistence holdings. 
Relatívna neúčinnosť poľnohospodárskeho odvetvia mala spolu s vysokou mierou štrukturálnej nezamestnanosti za následok zachovanie alebo vytvorenie veľkého počtu malých samostatných samozásobiteľských alebo polosamozásobiteľských podnikov.
(7) See, in particular, the study carried out at the request of the European Commission by A. Pouliquen ‘Compétitivité et revenus agricoles dans les secteurs agro-alimentaires des PECO’, INRA, October 2001. 
(7) Pozri štúdiu realizovanú A. Pouliquenom na žiadosť Európskej komisie s názvom Súťaž a poľnohospodárske príjmy v agropotravinárskych odvetviach v krajinách PECO, INRA, október 2001.
22.7.2008 EN Official Journal of the European Union C 185/7 Enlargement tripled the number of EU milk producers but brought an increase in production of less than 20 % 10. 
22.7.2008 SK Úradný vestník Európskej únie C 185/7 Rozšírením sa strojnásobil počet výrobcov mlieka v EÚ, no zvýšenie produkcie predstavovalo menej než 20 % 10.
Due to the small number of farms in the ten new Member States, the enlargement meant that slightly more than a million milk producers were added to the 500 000 producers already operating in EU-15. 
Pristúpenie desiatich nových členských štátoch znamenalo, že k 500 000 výrobcom činným v EÚ 15 sa z dôvodu veľkého množstva malých podnikov pridružilo viac než milión výrobcov mlieka.
However, the million new EU producers produced only 21,7 million tonnes of milk in 2004, whereas the EU-15 producers produced 121,3 million tonnes (Table 2). 
Milión nových výrobcov Spoločenstva však v roku 2004 vyprodukoval len 21,7 milióna ton mlieka, zatiaľ čo výrobcovia EÚ 15 vyrobili 121,3 milióna ton mlieka (tabuľka 2).
On initial examination, these figures provide an adequate illustration of the difference in average productivity at the time of accession between ‘old’ and ‘new’ milk producers. 
Tento údaj na prvý pohľad dosť dobre napovedá o rozdiele medzi priemernou produkciou „starých“ a „nových“ výrobcov mlieka v čase pristúpenia.
It should also be noted that four Member States accounted in 2004 for 84 % of dairy production in the ten new Member States: Poland (54 %), the Czech Republic (12 %), Lithuania (9 %) and Hungary (9 %). 
Je nutné takisto poznamenať, že v roku 2004 zabezpečovali 84 % produkcie mlieka desiatich nových členských štátov štyri členské štáty: Poľsko (54 %), Česká republika (12 %), Litva (9 %) a Maďarsko (9 %).
Box 2 — Semi-subsistence agricultural holdings No standard definition exists. 
Rámček 2 – Polosamozásobiteľské poľnohospodárske podniky Štandardná definícia neexistuje.
Semi-subsistence agricultural holdings is the term generally applied to holdings which produce primarily for their own consumption but also market a proportion of their output. 
Vo všeobecnosti sa pod pojmom polosamozásobiteľské poľnohospodárske podniky označujú podniky, ktorých produkcia je určená na vlastnú spotrebu poľnohospodára, no určitá časť je zároveň určená na trh.
This is the definition used in the EU legislation that provides for transitional support measures for rural development in the new Member States (8). 
Táto definícia sa používa v právnych predpisoch Spoločenstva v súvislosti s prechodnými opatreniami na podporu rozvoja vidieka v nových členských štátoch (8).
On a semi-subsistence holding, the farmer derives income from his agricultural production, although most of his income is actually made up of social benefits such as retirement pensions, or salaries and income from non-agricultural economic activities. 
V polosamozásobiteľskom podniku poľnohospodár získava peňažný príjem zo svojej poľnohospodárskej produkcie. Prevažnú časť jeho peňažného príjmu však tvoria predovšetkým sociálne transfery ako dôchodky alebo výplaty a príjmy pochádzajúce z nepoľnohospodárskych činností.
Income in kind takes the form of on-farm consumption of food, and the self-supply of current and fixed inputs (9). 
Naturálne príjmy sú vo forme vlastnej konečnej spotreby poľnohospodárskeho podniku a vlastného zásobenia bežnými a stálymi vstupmi (9).
The restructuring of dairy production, as the European Union understands it, entails the development of commercially viable units. 
Reštrukturalizácia mliekarenského odvetvia sa v rámci Európskej únie poníma ako rozvoj obchodne životaschopných jednotiek.
Studies show, however, that traditional agricultural holdings based on semi-subsistence contribute significantly in some central and eastern European Member States to cushioning the effects of structural unemployment and they may thus continue to exist in the long term. 
Zo štúdií však vyplýva, že v niektorých členských štátoch strednej a východnej Európy tradičné podniky zamerané na polosamozásobiteľstvo prispievajú výrazným spôsobom k zmierneniu štrukturálnej nezamestnanosti a z tohto dôvodu by sa mohli dlhodobo udržať.
Table 2 Milk production in the CEECs (1991-2005) CZ EE LV LT HU PL SI SK (1 000 tonnes) EU-10 EU-15 EU-25 29 014 122 797 151 811 21 807 121 197 143 005 22 032 121 398 143 430 21 921 21 869 21 745 21 950 122 188 122 625 121 307 121 515 144 108 144 494 143 052 143 464 1991 4248 1 093 2000 2 708 630 2001 2 702 687 1 771 823 848 2 916 1 725 1 730 1 771 1 796 1 850 1 900 2 620 2 080 2 080 2 068 1 977 1 939 1 839 14 022 643 11 900 649 12 030 653 11 776 728 11 892 755 11 810 815 11 905 810 1 573 1 099 1 114 1 163 1 109 1 047 1 068 2002 2 801 612 2003 2 717 647 2004 2 673 640 2005 2 770 670 Source: ZMP-Marktbilanz Milch 2006. 
Tabuľka 2 Produkcia mlieka v krajinách strednej a východnej Európy (1991 – 2005) CZ EE LV LT HU PL SI SK (v tis. ton) EÚ 10 EÚ 15 EÚ 25 29 014 122 797 151 811 21 807 22 032 21 921 21 869 21 745 21 950 121 197 121 398 122 188 122 625 121 307 121 515 143 005 143 430 144 108 144 494 143 052 143 464 1991 4 248 2000 2 708 2001 2 702 1 093 630 687 1 771 823 1 725 848 1 730 2 620 2 080 2 080 2 068 1 977 1 939 1 839 (8) Nariadenie Rady (ES) č.
814 786 786 800 (8) Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 support for rural development by the European Rural Development (EAFRD), (OJ L 277, 21.10.2005, p. 
1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s.
As part of its rural development plan, each new Member State has to provide its own definition of a semi-subsistence agricultural holding, based on various criteria: the minimum and/or maximum size of the holding, the proportion of production marketed and/or the level of income of eligible holdings. 
V rámci svojho plánu rozvoja vidieka je každý nový členský štát povinný po zohľadnení rozličných kritérií poskytnúť vlastnú definíciu polosamozásobiteľského poľnohospodárskeho podniku: minimálna a/alebo maximálna veľkosť podniku, podiel produkcie na trhu a/alebo výška príjmov oprávnených podnikov.
(9) See A. Pouliquen, op. cit., p. 
(9) Podľa A. Pouliquena, op. cit., s.
41-45. 
41 až 45.
C 185/8 EN Official Journal of the European Union 22.7.2008 Production units have increased in size but remained diverse in structure 12. 
C 185/8 SK Úradný vestník Európskej únie 22.7.2008 Výrobné jednotky sa rozrástli, no ich štruktúra zostala rozdielna 12.
Apart from the individual characteristics of each new Member State, the fundamental trends in the dairy sector between 2000 and 2005 were as follows: a drop in the number of dairy cows offset by an increase in milk yields, and an increase in the average size of holdings, linked to steadily falling numbers (Illustration 1). 
Okrem určitých odlišností typických pre jednotlivé nové členské štáty boli základnými tendenciami vývoja mliekarenského odvetvia v období rokov 2000 až 2005: úbytok počtu dojníc kompenzovaný nárastom výťažnosti mlieka a zväčšenie priemernej veľkosti poľnohospodárskych podnikov súvisiace s ich postupne sa znižujúcim počtom (graf 1).
The countries of central and eastern Europe can be placed in two quite distinct categories: of agricultural holdings is comparable to the stock in some EU-15 regions; in the Czech Republic, it is even much higher than the EU-15 average. 
Krajiny strednej a východnej Európy možno zaradiť do dvoch rozdielnych kategórií: — regiónmi EÚ 15. V Českej republike je dokonca omnoho vyššia než priemer EÚ 15.
The proportion of production delivered to dairies is regarded as an overall indicator of the level of industrialisation in the dairy sector since milk deliveries are subject to strict health standards (10). 
Časť výroby dodávanej mliekarňam sa považuje za celkový ukazovateľ úrovne industrializácie mliekarenského odvetvia, keďže dodávané mlieko podlieha prísnym hygienickým normám(10).
The countries where large and medium-sized structures occupy an important position are those with a delivery rate very close (in the case of the Czech Republic, Hungary and Slovakia) or fairly close (Estonia) to the EU-15 average. 
Krajiny, v ktorých majú významnú pozíciu veľké a stredné podniky, sú krajiny s takou mierou dodávok, ktorá je veľmi blízka (Česká republika, Maďarsko, Slovensko) alebo dosť blízka (Estónsko) priemeru EÚ 15.
These Member States also have the largest average delivery quotas and the highest productivity; in Poland, by contrast, where there was little collectivisation of agriculture, and in Latvia and Lithuania, where the big State farms were dismantled, the average stock is no more than four cows. 
Tieto krajiny majú taktiež najvýznamnejšie priemerné kvóty na dodávky a najvyššiu produktivitu. — Naopak v Poľsku, kde bolo poľnohospodárstvo skolektivizo-vané len v malej miere, priemerný stav dobytka predstavoval najviac štyri kravy podobne ako v Lotyšsku a Litve, kde boli odstránené veľké štátne poľnohospodárske podniky.
The position of Slovenia is somewhere in between. — in the Czech Republic, Estonia, Hungary, and Slovakia, the large holdings (50 cows or more), that generally emerged from the old collective farms, account for a large share of milk production. 
Slovinsko sa nachádza niekde uprostred. Mliečny dobytok a priemerné stádo v ôsmich členských štátoch (2001 – 2005) V Českej republike, Estónsku, Maďarsku a na Slovensku zabezpečujú významnú časť mliekarenskej výroby veľké podniky (50 a viac kráv), ktoré spravidla vznikli prebudovaním bývalých poľnohospodárskych družstiev.
In these Member States, the average stock 14. in the new Member States, there remains a predominant share of small and very small farms, which are often subsistence or semi-subsistence holdings, within the total number of dairy producers. 
Priemerná kapacita podnikov v týchto členských štátoch je porovnateľná s niektorými 14. členských štátov však v celkovom počte výrobcov mlieka stále prevažujú malé a veľmi malé podniky, ktoré často zodpovedajú samozásobiteľským alebo polosamozásobiteľským podnikom.
Only those marketing their production through deliveries to dairies or direct sales were required to participate in the milk quota scheme. 
Do systému mliečnych kvót sa museli zapojiť len tie podniky, ktorých produkcia je určená na trh formou dodávok alebo priameho predaja.
A major challenge for each of the new Member States However, despite the differences in production structures was to identify the producers concerned and have them join the scheme. 
Pre všetky nové členské štáty bolo najzložitejšie určiť príslušných výrobcov a priviesť ich k tomu, aby sa zapojili do tohto systému.
(10) Council Directive 92/46/EEC of 16 June 1992 laying down the health rules for the production and placing on the market of raw milk, heat-treated milk and milk-based products (OJ L 268, 14.9.1992, p. 
(10) Smernica Rady 92/46/EHS zo 16. júna 1992, ktorou sa stanovujú hygienické predpisy pre výrobu surového mlieka, tepelne ošetreného mlieka a mliečnych výrobkov a ich uvádzanie na trh (Ú. v.
22.7.2008 EN Official Journal of the European Union C 185/9 ESTABLISHING NATIONAL REFERENCE QUANTITIES (NATIONAL QUOTAS) The Commission applied a standardised methodology 15. 
22.7.2008 SK Úradný vestník Európskej únie C 185/9 Dôkladné štatistické podklady na stanovenie národných referenčných množstiev na dodávky 16.
The candidate countries were able to provide statistics for their total national production, estimated on the basis of stock size and yields, and precise data on deliveries to dairies accounted for during the reference period. 
Kandidátske krajiny poskytli štatistické údaje o svojej celkovej národnej produkcii odhadnutej na základe hospodárskych zvierat a výťažnosti a presné údaje o dodávkach mliekarňam zaúčtované počas referenčného obdobia.
When preparations were being made for enlargement, the Commission (Enlargement DG) coordinated peer review exercises on the progress of milk quota implementation. 
Počas prípravnej fázy na rozšírenie Komisia (GR pre rozšírenie) koordinovala nezávislé rovnocenné preskúmanie, ktorého cieľom bolo sledovať dosahovanie pokroku pri zavádzaní mliečnych kvót.
The reliability of the statistics on milk deliveries to purchasers in the candidate countries was not called into question. 
Spoľahlivosť štatistík týkajúcich sa dodávok mlieka nákupcom v kandidátskych krajinách nebola spochybnená.
For the most part, the negotiations yielded national reference quantities for deliveries that were close to the situations observed immediately prior to accession. 
Rokovania celkovo vyvrcholili stanovením národných referenčných množstiev na dodávky, ktoré sa podobali situácii pred pristúpením.
No new Member State received an initial deliveries quota that was lower than the quantities delivered in each of the five years prior to accession. 
Ani jeden nový členský štát nezískal nižšiu počiatočnú kvótu na dodávky ako množstvá dodané počas posledných piatich rokov pred pristúpením.
Only Poland and Lithuania obtained a deliveries quota substantially lower than they initially asked for, i.e. 65 % and 75 % respectively of their expected quota (Illustration 2). 
Len Poľsko a Litva získali omnoho nižšiu kvótu na dodávky, než pôvodne žiadali. V prípade Poľska to bolo 65 % a v prípade Litvy 75 % očakávanej kvóty (graf 2).
Illustration 2 Deliveries — national reference quantities in the ten new Member States (11) For the Baltic States, the data for 1999 were excluded because of the disruption resulting from the economic crisis in Russia. 
Dodávky – národné referenčné množstvá desiatich nových členských štátov (11) V prípade baltských krajín boli vylúčené údaje za rok 1999 v dôsledku rozvratov vyplývajúcich z ekonomickej krízy v Rusku.
C 185/10 EN Official Journal of the European Union 22.7.2008 Data difficult to estimate for direct sales 18. 
C 185/10 SK Úradný vestník Európskej únie 22.7.2008 Údaje týkajúce sa priameho predaja je zložité odhadnúť 18.
For the years before 2000, no specific data were compiled for direct sales and on-farm consumption of milk in the candidate countries. 
Osobitné štatistiky kandidátskych krajín nezahŕňali priamy predaj a vlastnú spotrebu mlieka v podniku pred rokom 2000.
The Commission did not take into consideration the direct-sales data provided by the candidate countries on the grounds that they were incomplete (Latvia, Lithuania, Slovenia and Slovakia) or too approximate (Hungary and Poland). 
Komisia nezohľadnila údaje o priamom predaji, ktoré poskytli kandidátske krajiny, pre ich neúplnosť (Lotyšsko, Litva, Slovinsko, Slovensko) alebo nepresnosť (Maďarsko, Poľsko).
For these countries, the statistical volume of direct sales was established by subtracting from the total production volume the quantities delivered to dairies and the estimated on-farm consumption. 
Štatistický objem priameho predaja týchto krajín sa stanovil tak, že z objemu celkovej produkcie sa odpočítali dodané množstvá a odhadované množstvá vlastnej spotreby.
Only the initial amounts requested by the Czech Republic and Estonia were considered by the Commission as a basis for discussion. 
Za hlavný predmet diskusie označila Komisia len pôvodné žiadosti Českej republiky a Estónska.
The data in Table 3 show that with the exception of Poland the candidate countries of central and eastern Europe had provided direct sales figures that were far higher than the Commission’s estimates in support of their initial requests. 
Údaje v tabuľke 3 poukazujú na to, že s výnimkou Poľska kandidátske krajiny strednej a východnej Európy predložili na podporu svojich pôvodných žiadosti omnoho vyššie údaje za priamy predaj, než boli odhady Komisie.
Evolution of data on direct sales of milk and milk products (tonnes) CZ EE LV LT HU PL SI SK Total Table 3 Initial request (1) Commission position (2) Quota accepted (3) Utilisation of 2004/2005 quota(4) Utilisation of 2005/2006 quota (5) Sources: 155 000 90 000 300 000 550 000 100 100 100 100 26686 77833 84307 284667 17 86 28 52 68 904 87 365 226 452 390 499 44 97 75 71 2776 9585 11380 76301 2 11 4 14 2600 8565 10748 55985 2 10 4 10 200 000 564 000 100 100 156333 1918867 78 340 164 630 464 017 82 82 25 978 308 934 13 55 19 313 195 038 10 35 139 000 61 800 2 059 800 100 100 100 92875 14000 2655568 67 23 129 93 361 22 506 1 517 734 67 36 74 20 278 6 803 462 906 15 11 22 20 085 3 657 315 991 14 6 15 (1) and (2) Commission document SEC(2002) 95 final of 30.1.2002 and documents CONF-H 21/02, CONF-PL 45/02 and CONF-SI 21/02 of 20.6.2002. 
Tabuľka 3 Vývoj údajov o priamom predaji mlieka a mliečnych výrobkov (v tonách) CZ EE LV LT HU PL SI SK Spolu Pôvodná žiadosť (1) Stanovisko Komisie (2) Prijatá kvóta (3) Použitá kvóta 2004/2005 (4) Použitá kvóta 2005/2006 (5) Zdroje: 155 000 90 000 300 000 550 000 100 100 100 100 26686 77833 84307 284667 17 86 28 52 68 904 87 365 226 452 390 499 44 97 75 71 2776 9585 11380 76301 2 11 4 14 2600 8565 10748 55985 2 10 4 10 200 000 564 000 139 000 61 800 2 059 800 100 100 100 100 100 156333 1918867 92875 14000 2655568 78 340 67 23 129 164630 464017 93361 22506 1517734 82 82 67 36 25 978 308 934 20 278 6 803 13 55 15 11 19 313 195 038 20 085 3 657 10 35 14 6 74 462 906 22 315 991 15 (1) a (2) Komisia, dokument SEK(2002) 95 v konečnom znení z 30. januára 2002 a dokumenty CONF-H 21/02, CONF-PL 45/05 a CONF-SI 21/02 z 20. júna 2002.
(3) Annex I to Commission Regulation (EC) No 1788/2003. 
(3) Príloha I k nariadeniu (ES) č. 1788/2003.
(4) Member States’ replies to the questionnaire required by Article 26 of Regulation (EC) No 595/2004 (11 months’ data extrapolated over 12 months, except for Estonia) and the paying agencies for PL (ARR) and SI (ARSKTRP). 
(4) Odpovede členských štátov na dotazník podľa článku 26 nariadenia (ES) č. 595/2004 (údaje za 11 mesiacov extrapolované na základe 12 mesiacov s výnimkou Estónska) údaje platobných agentúr v prípade PL (ARR) a SI (ARSKTRP).
(5) Member States’ replies to the questionnaire required by Article 26 of Regulation (EC) No 595/2004. 
(5) Odpovede členských štátov na dotazník podľa článku 26 nariadenia (ES) č. 595/2004.
Direct sales declared by producers were systematically lower than all statistical estimates 20. 
Priamy predaj deklarovaný výrobcami je systematicky nižší než všetky štatistické odhady 20.
According to the data in Table 3, direct sales declared in the first two quota years (2004-2005 and 2005-2006) accounted for only a small percentage of the quotas granted. 
Podľa údajov z tabuľky 3 priamy predaj deklarovaný v prvých dvoch obdobiach rokov 2004/2005 a 2005/2006 predstavoval len malé percento pridelených kvót.
For the eight CEECs as a whole, there is a difference of over 1 million tonnes between the quantities recorded as direct sales and the reference quantities granted. 
Pre všetkých osem krajín strednej a východnej Európy dosahuje rozdiel medzi množstvami počítanými ako priamy predaj a pridelenými referenčnými množstvami viac než 1 milión ton.
This phenomenon is at least partly explained by the fact that, in the absence of statistical data, the method used to estimate the volume of direct sales produced results that were far removed from the actual situation, which led to the future Member States’ direct sales quota requirements being overestimated on a large scale. 
Aspoň čiastočne to možno vysvetliť tým, že v prípadoch, keď neboli k dispozícii štatistické podklady, sa metódou použitou na odhad objemu priameho predaja získali výsledky, ktoré neboli v súlade s realitou, čo viedlo k nadhodnoteným požiadavkám budúcich členských štátov v oblasti kvót na priamy predaj.
This overestimate subsequently favoured professional producers that only delivered to dairies but had been authorised to apply for direct sales quotas before converting them into deliveries quotas. 
Nadhodnotenie ďalej hralo v prospech profesionálnych výrobcov, ktorí realizujú len dodávky, no ktorí mali povolenie žiadať kvóty na priamy predaj s cieľom následne ich zmeniť na kvóty na dodávky.