natgillin/translations-raw huggingface dataset:
45 The RES projects were often operating in fragile regulatory environments. Although the EU funds devoted to RES generation were indeed not aimed at reforming regulatory frameworks, they could nevertheless have triggered improvements to those. 
45 Projekty OZE sa často realizovali v pro‐ stredí so slabými právnymi predpismi. Hoci finančné prostriedky určené na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov naozaj nemali za cieľ reformu rámcov právnych predpisov, mohli v nich vyvolať isté zlepšenia.
The RES legal frameworks in many Member States have suffered multiple revisions, including retroactive changes in the subsidy and promotion regimes. 
Právne rámce pre OZE v mnohých členských štátoch prešli viacerými revíziami vrátane retroaktívnych zmien režimov dotácií a podpory.
Permitting procedures are often complex and discouraging or not applied consistently and, together with market uncertainty and volatility in energy prices, jeopardise investor confidence in the sector. 
Postupy získavania povolení sú často zložité a odrádzajúce alebo sa neuplatňujú dôsledne a spolu s neistotou na trhu a kolísavosťou cien energie ohrozujú dôveru investorov v toto odvetvie.
28 COM(2012) 663 final of 15 November 2012 ‘Making the internal energy market work’. 
28 COM(2012) 663 final z 15. novembra 2012 „V záujme lepšieho fungovania vnútorného trhu s energiou“.
Observations 32 46 There has been variable but overall low use of Cohesion Funds for RES in the Member States. 
Pripomienky 32 46 Členské štáty používajú finančné pro‐ striedky dostupné v rámci politiky sú‐ držnosti na OZE v rôznej, avšak celkovo nízkej miere.
Although the EU funds allocated to RES increased from 0,6 in the 2000–06 programming period to 4,7 billion euro in the 2007–13 programming period, this represents only 1,7 % of total ERDF and CF spending. 
Hoci sa finančné pros‐ triedky EÚ na OZE zvýšili z 0,6 mld. EUR v programovom období 2000 – 2006 na 4,7 mld. EUR v programovom ob‐ dobí 2007 – 2013, stále to predstavuje len 1,7 % celkových výdavkov z EFRR a KF.
In relation to the enormous investment needs in the sector for reaching the EU 2020 RES target the allocation of EU funds by the national and regional authorities was low29. 
Vzhľadom na enormné potreby investícií do tohto odvetvia na to, aby sa splnil cieľ EÚ na rok 2020 týkajúci sa OZE, je výška finančných prostriedkov EÚ, ktoré vnútroštátne a regionálne orgány pridelili, nízka29.
The Member States allocated between 0 % (the lowest value) and 10,7 % (the highest value) of total ERDF and CF funds. 
Členské štáty pridelili od 0 % (najnižšia hodnota) do 10,7 % (najvyššia hodnota) z celkových finančných prostriedkov EFRR a KF.
Even the 10 % allocated by Malta for RES is not significant to reaching its national RES target of 10 % by 2020 when considering that the country had practically no RES in 2007 and attained less than 2 % of RES in final energy consumption by 2012 (see Annex I). 
Ani 10 %, ktoré Malta pridelila na OZE, nepostačujú na splnenie jej národného cieľa týkajúceho sa OZE vo výške 10 % do roku 2020, ak sa berie do úvahy, že v krajine neboli do roku 2007 prakticky žiadne OZE a do roku 2012 sa energia z obnoviteľných zdrojov podieľala na konečnej spotrebe energie menej než 2 % (pozri prílohu I).
Of the Member States covered by the audit, Malta had failed to reach the first mid-term objective and Austria, Finland and Poland had not transposed the RES directive in national legislation by the end of October 2013 (the deadline was 5 December 2010). 
Spomedzi členských štátov, na ktoré sa vzťaho‐ val audit, Malta nesplnila v polovici obdobia svoj prvý cieľ a Rakúsko, Fínsko a Poľsko do konca októbra 2013 nepreniesli smernicu o OZE do vnútro‐ štátnych právnych predpisov (konečný termín bol 5. decembra 2010).
47 The uptake of the funds allocated to RES has been slow. 
47 Vynakladanie finančných prostriedkov pridelených na OZE je pomalé.
By the end of 201230, the absorption of the available ERDF and CF funds for RES for 2007–13 (only 58 %) has been much lower than the average for the total ERDF and CF funds (88 %) and also lower than for energy efficiency measures (84 %). 
Do kon‐ ca roku 201230 bolo čerpanie finanč‐ ných prostriedkov dostupných na OZE v EFRR a KF na obdobie 2007 – 2013 (len 58 %) omnoho nižšie ako je prie‐ mer za celkové finančné prostriedky vEFRRaKF(88%)anižšieakovprípa‐ de prostriedkov na opatrenia energe‐ tickej účinnosti (84 %).
Although the market failures and barriers are of a different nature in this sector the EU co-financed projects in almost all Member States have been managed by the same managing authorities, see Table 4. 
Hoci zlyhania trhu a prekážky sú v tomto odvetví odlišné, projekty spolufinancované EÚ v takmer všetkých členských štátoch riadia tie isté riadiace orgány (pozri tabuľ ku 4).
Relatively high complexity of the RES projects and a lack of administrative capacity to manage investment measures in this sector, clearly, had an impact on the lower ERDF and CF disbursement rates. 
Pomerne zložité projekty týkajúce sa OZE a nedostatok adminis‐ tratívnych kapacít na riadenie investič‐ ných opatrení v tomto odvetví mali jas‐ ný vplyv na nižšiu mieru vyplatených prostriedkov z EFRR a KF.
29 SEC(2011) 131 final of 31 January 2011. 
29 SEK(2011) 131 v konečnom znení z 31. januára 2011.
30 The amounts allocated by the managing authorities to selected projects. 
30 Sumy pridelené riadiacimi orgánmi na vybrané projekty.
The last available data is from the end of 2012. 
Posledné dostupné údaje sú z konca roku 2012.
Absorption of cohesion policy funds for RES projects in the audited Member States (‘selected projects’ as at end of 2012) Austria 50,6 Finland 30,6 Malta 43,3 Poland 57,8 United Kingdom 49,9 EU Member State Total cohesion policy funds selected projects (%) Cohesion policy funds selected Energy Efficiency projects (%) Cohesion policy funds selected RES projects (%) 75,6 90,8 88,1 85,4 84,7 287,3 34,5 37,9 112,2 73,6 Average all Member States 87,7 84,5 58,0 Source: DG Regional Policy database SFC 2007. 
Čerpanie finančných prostriedkov dostupných v rámci politiky súdržnosti na projekty OZE v kontrolovaných členských štátoch („vybrané projekty“ na konci roku 2012) Rakúsko 50,6 Fínsko 30,6 Malta 43,3 Poľsko 57,8 Spojené kráľovstvo 49,9 Členský štát EÚ Celkové finančné prostriedky z fondov politiky súdržnosti v rámci vybraných projektov (%) Finančné prostriedky z fondov politiky súdržnosti v rámci vybraných projektov energetickej účinnosti (%) Finančné prostriedky z fondov politiky súdržnosti v rámci projektov OZE (%) 75,6 90,8 88,1 85,4 84,7 287,3 34,5 37,9 112,2 73,6 Priemer za všetky členské štáty 87,7 84,5 58,0 Zdroj: Databáza SFC GR pre regionálnu politiku za rok 2007.
Conclusions and 33 recommendations 48 Overall, the Court concludes that value for money of cohesion policy funds support to RES generation projects has been limited in helping achieve the EU RES 2020 target. 
Závery a odporúčania 48 Celkovo Dvor audítorov zistil, že hodnota získaná za peniaze z fondov politiky súdržnosti určené na projekty výroby energie z obnoviteľných zdro‐ jov len v obmedzenej miere pomohla pri dosahovaní cieľa EÚ na rok 2020 týkajúceho sa OZE.
49 The audited projects delivered outputs as planned: Most of the audited RES projects were sufficiently mature and ready for implementation when selected, there have been no major cost overruns and time delays in the projects and the RES generation capacities, generally, were installed as planned (paragraphs 14 to 16). 
49 Kontrolované projekty vyprodukovali výstupy podľa plánu: väčšina kontrolo‐ vaných projektov týkajúcich sa OZE bola dostatočne premyslená a po výbere pripravená na realizáciu; v rámci projek‐ tov nedošlo k významnému prekročeniu nákladov ani oneskoreniam; a kapacity na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov boli spravidla inštalované podľa plánu (body 14 až 16).
50 However, the Court found also that there were weaknesses in implementation: In particular concerning performance indicators, measuring and reporting of project results as well as procurement procedures and outcomes. 
50 Dvor audítorov však zistil aj nedostatky vo vykonávaní, najmä pokiaľ ide o uka‐ zovatele výkonnosti, meranie a vyka‐ zovanie výsledkov projektov, ako aj postupy verejného obstarávania a vý‐ stupy.
In general, difficulties of integrating RES electricity into the grids have been identified as a major impediment to the development of RES in the EU (paragraphs 17 to 21). 
Ťažkosti pri integrácii elektrickej energie z OZE boli vo všeobecnosti identifikované ako hlavná prekážka rozvoja OZE v EÚ (body 17 až 21).
51 Moreover, the energy generation targets were not achieved or the results not properly measured in around two thirds of the audited RES projects. 
51 Ciele výroby energie okrem toho buď neboli splnené alebo výsledky ne‐ boli náležite merané v takmer dvoch tretinách kontrolovaných projektov tý‐ kajúcich sa OZE.
In most of these cases, insufficient or non-measured data about actual generated energy was available. 
Vo väčšine týchto prí‐ padov neboli k dispozícii dostatočné údaje a pri údajoch, ktoré boli k dispo‐ zícii, išlo o nemerané údaje.
The non-achievement of planned results was mostly due to imprecise forecasts or technical problems. 
Plánované výsledky neboli dosiahnuté najmä pre nepresné prognózy alebo technické problémy.
Overall, the project outcomes have been mixed (paragraphs 22 to 25). 
Celkovo boli výstupy projek‐ tov zmiešané (body 22 až 25).
52 Furthermore, cost-effectiveness has not been the guiding principle in planning the projects. 
33 52 Nákladová účinnosť nebola hlavnou zásadou pri plánovaní projektov.
The underlying operational programmes were designed without prioritisation of the RES sectors and without assessments of the funds’ contributions to the RES objectives. 
Príslušné operačné programy boli navrhnuté bez toho, aby sa medzi odvetviami OZE stanovili priority, a bez posúdenia príspevku finančných prostriedkov k cieľom OZE.
Fund allocations were, in general, based on rough estimation of the regional potential and fund absorption capacities rather than systematic analysis of the regional situation and comparison between potential alternatives in terms of types of RES or RES technologies. 
Rozdelenie finančných prostriedkov vo všeobec‐ nosti vychádzalo skôr z približného od‐ hadu potenciálu regiónu a schopnosti čerpať prostriedky, ako zo systematic‐ kej analýzy situácie v regióne a porov‐ nania možných alternatív z hľadiska typov alebo technológií OZE.
The cost-effectiveness of the measures was neglected when they were allocated the budgets. 
Nákla‐ dová účinnosť opatrení sa zanedbala pri rozdeľovaní rozpočtov na ne.
Rational energy objectives and performance indicators for energy generation had not been set well in all projects. 
Primerané ciele v oblasti energetiky a ukazovatele výkonnosti pre výrobu energie neboli vhodne stanovené vo všetkých projektoch.
The selection criteria and procedures were frequently not conducive to selecting the most cost-effective RES projects. 
Výberové kritériá a postupy často neprispievali k výberu nákladovo najúčinnejších projektov OZE.
Project results were mixed in regard to cost-effectiveness whereby in some Member States the high co-financing rates were not justified in the documents in relation to the projects’ profitability (paragraphs 26 to 40). 
Výsledky projektov boli z hľa‐ diska nákladovej účinnosti zmiešané a v niektorých členských štátoch ne‐ bola vysoká miera spolufinancovania zdôvodnená v dokumentoch vo vzťahu k ziskovosti projektov (body 26 až 40).
53 The audit also found that the cohesion policy funds for RES had a limited EU added value. 
53 Pri audite sa tiež zistilo, že fondy poli‐ tiky súdržnosti zabezpečili pre OZE len malú pridanú hodnotu EÚ.
There has been a risk of public funding replacement in those Member States which simply used the EU funds to complement their national grants for RES as well as a risk of deadweight. 
V členských štátoch, ktoré použili finančné pros‐ triedky EÚ jednoducho na doplnenie svojich vnútroštátnych grantov pre oblasť OZE, vzniklo riziko nahradenia financovania z verejných zdrojov, ako aj riziko účinku mŕtvej váhy.
While the EU co-financing had some ‘operational value added’ the investment projects have not, however, helped build up managerial capacities in a significant way. 
Hoci spo‐ lufinancovanie EÚ malo istú „operačnú pridanú hodnotu“, projekty investícií nepredstavovali výraznú pomoc pri budovaní manažérskych kapacít.
Overall the use of ERDF and CF for RES has been modest in relation to the need for increased efforts to reach the EU objectives (paragraphs 41 to 47). 
Cel‐ kovo malo využitie ERFF a KF na OZE skromný účinok vzhľadom na potrebu zvýšeného úsilia o dosiahnutie cieľov EÚ (body 41 až 47).
Conclusions and recommendations 34 54 The Court emphasises the need for improvements if cohesion policy funding is to make the maximum possible contribution to achieving the energy targets31. 
Závery a odporúčania 34 54 Dvor audítorov zdôrazňuje potrebu vykonať zlepšenia, ak má financovanie v rámci politiky súdržnosti v maximál‐ nej možnej miere prispieť k plneniu cieľov v oblasti energetiky31.
Furthermore, cohesion policy spending, in general, brings benefits to the broader economy, including economic growth and job creation which are overarching aims of cohesion policy. 
Výdavky v oblasti politiky súdržnosti okrem toho prinášajú úžitok aj hospodárstvu vo všeobecnosti vrátane hospodár‐ skeho rastu a vytvárania pracovných miest, teda celkových cieľov politiky súdržnosti.
In view of a likely enhanced use of EU funds for promoting RES in the 2014–20 programming period, the Court makes the following recommendations: Recommendation 1 The Commission, through guidance setting for programme and project preparation and selection as well as through conditions for making funding available for RES generation investments, should: ο ensure that future cohesion policy co-funded RES programmes are guided by the principle of cost-effectiveness, including EU funding support to cost-effective programmes that would not otherwise take place, so as to avoid deadweight. 
S ohľadom na pravdepo‐ dobne zlepšené vynakladanie finanč‐ ných prostriedkov EÚ na podporu OZE v programovom období 2014 – 2020 Dvor audítorov predkladá tieto odporúčania: Odporúčanie 1 Komisia by prostredníctvom usmerne‐ ní k príprave a výberu projektov, ako aj prostredníctvom podmienok týkajú‐ cich sa poskytovania financovania na investície do výroby energie z obnovi‐ teľných zdrojov mala: ο zabezpečiť, aby sa budúce progra‐ my týkajúce sa OZE spolufinanco‐ vané v rámci politiky súdržnosti riadili zásadami nákladovej účin‐ nosti vrátane finančnej podpory EÚ na nákladovo účinné programy, ktoré by sa inak nerealizovali, čo zahŕňa aj potrebu vyhnúť sa mŕtvej váhe.
Programmes must be based on proper needs assessment, prioritisation of the most cost-effective technologies (while not discriminating between RES sectors) and optimal contribution to the EU 2020 target. 
Programy musia byť založe‐ né na riadnom vyhodnotení po‐ trieb, stanovení priorít, pokiaľ ide o nákladovo najúčinnejšie tech‐ nológie (pričom sa nesmú diskri‐ minovať jednotlivé odvetvia OZE), a optimálnom prispení k dosiahnu‐ tiu cieľa EÚ na rok 2020.
Adequate RES generation objectives in relation to the budget as well as project selection criteria with a focus on the cost-effectiveness of the energy generation results (avoiding over-compensation of projects) need to be set; ο promote the establishment by the Member States of a stable and predictable regulatory framework for RES in general, along with smoother procedures for the integration of electricity from RES into the grid networks. 
V súvislosti s rozpočtom je potrebné stanoviť primerané ciele týkajúce sa výroby energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj kritériá výberu projektov so zameraním na nákladovú účinnosť výroby energie (zabránenie nad‐ mernej kompenzácii projektov), ο presadzovať, aby členské štáty vy‐ tvorili stabilný a spoľahlivý právny rámec pre OZE vo všeobecnosti, spolu s plynulými postupmi pre integráciu elektrickej energie z ob‐ noviteľných zdrojov do rozvodných sietí.
Recommendation 2 The Member States should establish and apply, based on Commission guidance, minimum cost-effectiveness criteria which are adapted to the projects’ circumstances. 
Odporúčanie 2 Členské štáty by mali v súlade s usmer‐ nením Komisie stanoviť a uplatňovať minimálne kritériá nákladovej účinnos‐ ti, prispôsobené okolnostiam vzťahu‐ júcim sa na projekty.
They should also enhance the added value of cohesion policy funds by improving RES project implementation as well as monitoring and evaluation and by building a stock of measured data about energy generation costs in all relevant RES sectors. 
Takisto by mali zlepšiť pridanú hodnotu finančných prostriedkov dostupných v rámci politi‐ ky súdržnosti, a to zlepšením realizácie projektov týkajúcich sa OZE, ako aj monitorovania a hodnotenia, a vytvo‐ rením databázy nameraných údajov o nákladoch na výrobu energie vo všet‐ kých príslušných odvetviach OZE.
31 Within this policy area, the Court published a report on the energy efficiency measures co-financed by the ERDF and the CF (Special Report No 21/2012 ‘Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency’ (https://eca.europa. eu)). 
31 Pokiaľ ide o túto oblasť politiky, Dvor audítorov uverejnil správu o energetickej účinnosti opatrení spolufinancovaných z EFRR a KF (osobitná správa č. 21/2012, „Nákladová efektívnosť investícií do energetickej účinnosti“ (https://eca.europa.eu)).
The audit analysed the cost-effectiveness of cohesion policy investments in energy efficiency, with a specific focus on the Commission’s management role in relation to its approval of operational programmes and the monitoring of programme execution in the regions. 
Pri audite sa analyzovala nákladová účinnosť investícií v rámci politiky súdržnosti do energetickej účinnosti, pričom osobitná pozornosť sa venovala riadiacej úlohe Komisie pri schvaľovaní operačných programov a monitorovaní ich vykonávania v príslušných regiónoch.
Conclusions and recommendations 35 This Report was adopted by Chamber II, headed by Mr Henri GRETHEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 9 April 2014. 
Závery a odporúčania 35 Túto správu prijala komora II, ktorej predsedá Henri GRETHEN, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 9. apríla 2014.
Actual share of energy from renewable sources (in % of gross final energy consumption) in 2012 (which also provides data for 2010). 
Skutočný podiel energie z obnoviteľných zdrojov (v % hrubej konečnej spotreby energie) v roku 2012 (obsahu‐ je údaje aj za rok 2010).
2 Source: Renewable energy progress report (Report from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, (COM(2013) 175 final, 27.3.2013. 
2 Zdroj: Správa o pokroku týkajúca sa energie z obnoviteľných zdrojov (oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hos‐ podárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov, COM(2013) 175 v konečnom znení z 27. marca 2013).
First interim target, calculated as the average of 2011/2012 shares. 
Prvý priebežný cieľ, vypočítaný ako priemer z podielov za roky 2011/2012.
3 Source: see footnote 1 above. 
3 Zdroj: pozri poznámku č.
4 Source: Directive 2009/28/EC. 
4 Zdroj: Smernica 2009/28/ES.
Source: DG Regional Policy database SFC2007, 2012 Annual Implementation Reports for selected projects. 
Zdroj: Databáza GR pre regionálnu politiku, SFC 2007, výročné správy o vykonávaní za rok 2012 za vybrané projekty.
Of which co-financing RES capac-National (million euro) ERDF/CF (million euro) actual) MW or kWp/a (million EUR/MW or EUR/kWp/a) actual) MWh/a Additional Investments in Average en-Annex III 
Rozpočet na projekt (mil. EUR) Z toho spolufinancovanie Dodatočná inštalovaná kapacita OZE (plánovaná/ skutočná) v MW alebo kWp/rok Investície do kontrolovaných projektov (mil. EUR/MW alebo EUR/ kWp/rok) Priemer vyprodukovanej energie (plánovaná/ skutočná) MWh/rok Zo štátnych zdrojov (mil. EUR) Z EFRR/KF (v mil. EUR)) Príloha III
Annexes 41 Summary evaluation of RES project results N.B. For reasons of comparability, in this annex some projects are divided in sub-projects so that the total is 27. 
Prílohy 41 Súhrnné hodnotenie výsledkov projektov týkajúcich sa OZE Pozn.
Project performance is good if facility is in operation, no problems related to obtaining of necessary permits were identified; satisfactory if only critical licenses obtained, poor if serious problems identified in licensing/ permits/public acceptance 0 2 25 0 Project implementation Annex IV 
Počet hodnotených projektov/čiastkových projektov Slabé Uspokojivé Dobré Nevzťahuje sa/ údaje nie sú k dispozícii Inštalácie fungujú bez výrazných problémov (výkonnosť projektu je dobrá, ak je inštalácia v prevádzke bez neplánovaných období výpadku; uspokojivá, ak majú obdobia výpadku malý vplyv na výrobu energie; slabá, ak majú obdobia výpadku výrazný vplyv na výrobu energie) 0 2 25 0 Inštalované kapacity na výrobu energie (výkonnosť projektu je dobrá, ak sa nainštaluje plánovaná kapacita na výrobu energie; uspokojivá v prí­ pade nepatrných odchýlok od plánu; slabá, ak sa nenainštaluje kapacita na výrobu energie/v prípade významných odchýlok od plánu) 0 0 27 0 Súlad celkovej využívanej kapacity s plánom (výkonnosť projektu je dobrá, ak je využívaná výrobná kapacita v súlade s plánom, uspokojivá v prípade nepatrných odchýlok od plánu; slabá, ak sa výrobná kapacita nevyužíva podľa plánu/v prípade významných odchýlok) 2 6 19 0 Súlad s technickým plánom (TP) (výkonnosť projektu je slabá, ak dochádza k významným odchýlkam od TP; uspokojivá, ak sa vyskytujú isté odchýlky bez reálneho vplyvu na výsledky; dobrá, ak nedochádza k odchýlkam 0 1 26 0 Súlad s rozpočtom (výkonnosť projektu je dobrá, ak nedochádza k odchýlkam v cene; uspokojivá, ak je zvýšenie viac ako 0 % a menej než 20 %; slabá, ak zvýšenie ceny presahuje 20 %) 1 0 26 0 Súlad s prevádzkovým plánom (PP) (výkonnosť projektu je dobrá, ak nedochádza k odchýlkam od PP; uspokojivá, ak sa vyskytne len zopár odchýlok bez reálneho vplyvu na výsledky; slabá, ak dochádza k významným odchýlkam) 2 6 19 0 Riadenie rizika, komplexnosť projektu, prekážky pre realizáciu (výkon­ nosť projektu je dobrá, ak sa po identifikácii rizík prijmú opatrenia; uspokojivá, ak sa riziká čiastočne analyzujú a zmiernia; slabá, ak sa nevykoná náležitá analýza rizík) 0 10 17 0 Transparentné, relevantné a merateľné ukazovatele výkonnosti a výber najlepšie pripravených/premyslených projektových žiadostí (výkonnosť pro­ jektu je dobrá, ak sa používajú primerané ukazovatele na výber najlepšie pripravených a premyslených projektových žiadostí, ak sa hodnotí ich nákla­ dová účinnosť a zabezpečí konkurencia medzi žiadosťami; uspokojivá, ak sa tieto kritériá uplatňujú len čiastočne; slabá, ak sa neuplatňujú) 0 27 0 0 Licencie/povolenia/prijatie verejnosťou (premyslené, pripravené projekty) (výkonnosť projektu je dobrá, ak je zariadenie v prevádzke a neidentifiko­ vali sa žiadne problémy v súvislosti so získavaním povolení; uspokojivá, ak sa získali len najdôležitejšie licencie; slabá, ak sa zistili vážne problémy v súvislosti s licenciami/povoleniami/akceptáciou verejnosťou) 0 2 25 0 Realizácia projektu Príloha IV
Annexes 42 Number of evaluated projects/sub-projects Poor Satisfactory Good Not applicable/ data not available Operational efficiency. 
Prílohy 42 Počet hodnotených projektov/čiastkových projektov Slabé Uspokojivé Dobré Nevzťahuje sa/ údaje nie sú k dispozícii Prevádzková efektívnosť.
Project performance is good if operational efficiency is > 95 %; satisfactory if 80< x < 95 %; poor if < 80 % 4 7 77 9 Investment (construction) costs (EUR/MW or EUR/KWp). 
Výkonnosť projektu je dobrá, ak prevádzková efektívnosť prekračuje 95 %; uspokojivá ak je v rozmedzí od 80 % do 95 %; a slabá, ak nedosahuje 80 % 4 7 77 9 Investičné (stavebné) náklady.