natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Box 5 Non-financial reporting in a bank and a brewery A bank may not consider water consumption in its offices and branches to be a material issue requiring inclusion in its management report. 
Rámček 5 Podávanie správ o nefinančných informáciách v banke a pivovare Banka nemusí považovať spotrebu vody vo svojich kanceláriách a pobočkách za významnú otázku, ktorá by mala byť zaradená do jej správy o riadení.
Rather, it may consider the social and environmental impact of the projects that it funds and its role in supporting the real economy of a city, a region or a country to be material information29. 
Za významné informácie ale môže skôr považovať sociálny a environmentálny vplyv projektov, ktoré financuje, a svoju úlohu pri podpore reálnej ekonomiky mesta, regiónu alebo krajiny29.
A brewery, by contrast, may consider its water consumption during beer production to be a material issue and include it in its management report. 
Pivovar však na rozdiel od banky môže považovať svoju spotrebu vody počas výroby piva za významný problém a zahrnúť ju do svojej správy o riadení.
It may also disclose the impact of climate change on its business, due to potential water scarcity at various production sites. 
Môže tiež zverejniť vplyv zmeny klímy na jeho podnikanie z dôvodu potenciálneho nedostatku vody na rozličných výrobných miestach.
17 To clarify what is material and what might be relevant economic, environmental and social aspects, several organisations have developed guidelines (or voluntary standards) for sustainability reporting in the private sector: for example GRI, International Integrated Reporting Council (IIRC) and Sustainability Accounting Standards Board (SASB). 
17 Na objasnenie toho, čo je významné a čo by mohli byť relevantné hospodárske, environmentálne a sociálne aspekty, vypracovalo niekoľko organizácií usmernenia (alebo dobrovoľné normy) týkajúce podávania správ o udržateľnosti v súkromnom sektore: napr. GRI, Medzinárodná rada pre integrované podávanie správ (IIRC) a Rada pre účtovné štandardy pre udržateľnosť (Sustainability Accounting Standards Board – SASB).
Of these, GRI is the most widely used. 
Najčastejšie používanými usmerneniami je GRI.
In 2019, the “Corporate Reporting Dialogue” brought together several of these organisations30 to develop better alignment between frameworks to facilitate preparing reports and improving the information in these reports for the use for key stakeholders, particularly investors31. 
V roku 2019 sa v rámci „dialógu o podnikových správach“ stretlo niekoľko týchto organizácií30 s cieľom dosiahnuť lepšie zosúladenie noriem a rámcov a uľahčiť prípravu správ a zlepšiť informácie v týchto správach, aby ich mohli využívať kľúčové zainteresované strany, najmä investori31.
18 The EU directive 2014/95 on non-financial reporting and the Commission’s guidelines allow the use of all these existing frameworks32. 
18 Smernica EÚ 2014/95 o podávaní správ o nefinančných informáciách a usmernenia Komisie umožňujú využívať všetky vyššie uvedené existujúce rámce32.
As a minimum, reporting must contain information relating to “environmental, social and employee matters, respect for human rights, anti-corruption and bribery matters”33. 
Správy musia obsahovať prinajmenšom informácie týkajúce sa „environmentálnych, sociálnych a zamestnaneckých záležitostí, dodržiavania ľudských práv a boja proti korupcii a úplatkárstvu“33.
For a sub-group of entities, reporting on diversity (e.g. with regard to gender) is mandatory. 
Pre jednu podskupinu subjektov je povinné podávanie správ o rozmanitosti (napr. so zreteľom na pohlavie).
19 The directive’s aim, from the outset, was to cover both the impact companies have on sustainability and, vice versa, how companies are impacted by the challenges of sustainability. 
19 Od začiatku bolo cieľom smernice zamerať sa na vplyv, ktorý majú spoločnosti na udržateľnosť, a naopak, na to, ako na spoločnosti vplývajú problémy udržateľnosti.
However, research has shown that organisations’ reporting tends to focus on the former, i.e. on things like their environmental impact. 
Z výskumu však vyplynulo, že organizácie sa v správach zameriavajú skôr na vplyv spoločností na udržateľnosť, t. j. na problematiku, akú predstavuje ich vplyv na životné prostredie.
There has been less reporting on how companies are affected by sustainability risks and how they incorporate these risks into their business model34. 
Menej správ sa týkalo toho, ako sú spoločnosti postihnuté rizikami súvisiacimi s udržateľnosťou a ako tieto riziká začleňujú do svojho obchodného modelu34.
20 According to the Commission, “there are still significant gaps, and further improvements in the quantity, quality and comparability of disclosures are urgently required to meet the needs of investors and other stakeholders”35. 
20 Podľa Komisie stále existujú značné medzery a na splnenie potrieb investorov a iných zainteresovaných strán sú naliehavo potrebné ďalšie zlepšenia v kvantite, kvalite a porovnateľnosti zverejňovaných informácií35.
In line with international developments36, the Commission held a public consultation in spring 2019 on updating the guidelines on implementing the directive in order to provide more guidance on climate-related disclosures37. 
V súlade s medzinárodným vývojom36 Komisia uskutočnila na jar 2019 verejnú konzultáciu o aktualizácii usmernení k vykonávaniu smernice s cieľom poskytnúť viac usmernení o zverejňovaní informácií týkajúcich sa klímy37.
For the financial sector, where the Commission found that institutional investors, asset managers and financial advisors still do not consistently consider sustainability factors and risks in the investment process, specific legislation has also been proposed38. 
Pre finančný sektor, v ktorom Komisia zistila, že inštitucionálni investori, správcovia aktív a finanční poradcovia stále nezohľadňujú faktory udržateľnosti a riziká v investičnom procese, boli navrhnuté aj osobitné právne predpisy38.
21 Organisations may publish information as a stand-alone report or as part of their financial or annual reports, or present it in other forms. 
21 Organizácie môžu uverejniť informácie ako samostatnú správu alebo ako súčasť svojich finančných alebo výročných správ, alebo ich môžu predstaviť v inej forme.
For example, the EU directive leaves these options open and only a minority of Member States39 have decided to require publication in an integrated form40. 
Napríklad v smernici EÚ sa tieto možnosti ponechávajú otvorené a len menšina členských štátov sa rozhodla požadovať zverejňovanie v integrovanej podobe3940.
In terms of accountability and transparency towards stakeholders, several professional organisations recommend that organisations publish the information in annual, financial or annual management reports to improve these values41. 
Pokiaľ ide o zodpovednosť a transparentnosť voči zainteresovaným stranám, viaceré profesijné organizácie odporúčajú, aby organizácie zverejňovali informácie vo výročných správach, finančných správach alebo vo výročných správach o riadení, aby sa tieto hodnoty zlepšili41.
In the case of the European Commission, we have previously recommended that it should present a single accountability report or suite of reports. 
V prípade Európskej komisie sme v minulosti odporúčali predloženie jednej správy o zodpovednosti alebo súboru správ.
This should include, among other things, a report on non-financial performance, information on activities and mid-and long-term fiscal sustainability statements42. 15 
Mala by okrem iného obsahovať správu o nefinančnej výkonnosti, informácie o činnostiach a vyhlásenia o strednodobej a dlhodobej fiškálnej udržateľnosti42. 15
Review scope and approach 22 This review provides an overview of how the EU and its institutions and agencies report on sustainable development. 
Rozsah preskúmania a jeho prístup 22 Toto preskúmanie poskytuje prehľad o tom, ako EÚ a jej inštitúcie a agentúry podávajú správy o udržateľnom rozvoji.
It takes stock of the status of the reporting on the achievement of the SDGs at EU level and sustainability reporting by individual EU institutions and agencies. 
Hodnotí sa v ňom stav podávania správ o dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja na úrovni EÚ a podávanie správ o udržateľnosti jednotlivými inštitúciami a agentúrami EÚ.
23 We have carried out this review for four main reasons: o The Council and the European Parliament have called for the Commission to report on the internal and external implementation of the 2030 Agenda by the EU to the UN by 201943. 
23 Toto preskúmanie sme vykonali zo štyroch hlavných dôvodov: o Rada a Európsky parlament vyzvali Komisiu, aby do roku 2019 podala OSN správu o internom a externom vykonávaní Agendy 2030 Európskou úniou43.
The European Parliament has also called for annual reporting on the EU’s progress in the implementation of the SDGs44. o 2018 was the first year in which large, public interest entities were required under EU law to report sustainability information45. 
Európsky parlament takisto vyzval na predkladanie výročných správ o pokroku EÚ pri plnení cieľov udržateľného rozvoja44. o Rok 2018 bol prvým rokom, v ktorom sa od subjektov verejného záujmu45 na základe právnych predpisov EÚ vyžadovalo, aby poskytovali informácie o udržateľnosti.
With a view to a lead-by-example approach, we wanted to see what EU institutions and agencies had done in this area. o With 2030 rapidly approaching, there is “a broad recognition by EU Member States, businesses and civil society that enhanced commitment is needed” to achieve the SDGs46. 
V rámci prístupu založeného na zásade, že je potrebné ísť príkladom, sme chceli zistiť, čo inštitúcie a agentúry EÚ v tejto oblasti vykonali. o Keďže rok 2030 sa rýchlym tempom blíži, „členské štáty EÚ, podniky a občianska spoločnosť do veľkej miery uznávajú potrebu posilniť záväzky“, aby sa splnili ciele udržateľného rozvoja46.
Sustainability reporting can help to turn this commitment into action. o Sustainability reporting is one of the targets in the SDGs, encouraging companies, especially large and transnational companies, to adopt sustainable practises and to integrate sustainability information into their reporting cycle. 
Podávanie správ o udržateľnosti môže pomôcť premeniť tento záväzok na skutočnosť. o Podávanie správ o udržateľnosti je jednou z úloh v rámci cieľov udržateľného rozvoja, ktorými sa podporujú spoločnosti, najmä veľké a nadnárodné spoločnosti, aby prijali udržateľné postupy a začlenili informácie o udržateľnosti do svojho cyklu podávania správ.
24 In this review we highlight the pre-requisites for reporting meaningfully on sustainability and present the state-of-play in EU bodies as regards sustainability reporting. 
24 V rámci tohto preskúmania sme zdôraznili predpoklady pre zmysluplné podávanie správ o udržateľnosti a prezentujeme súčasný stav v orgánoch EÚ, pokiaľ ide o podávanie správ o udržateľnosti.
We assess the role of auditors in this area and consider the challenges arising in taking sustainability reporting forward. 
Posudzujeme úlohu audítorov v tejto oblasti a zvažujeme problémy, ktoré vznikajú pri presadzovaní predkladania správ o udržateľnosti.
25 This review is not an audit. 
25 Toto preskúmanie nie je audit.
It is a review based mainly on publicly available information. 
Je to preskúmanie založené najmä na verejne dostupných informáciách.
The review uses work done for our annual reports and a number of special reports. 
V preskúmaní sa využíva práca vykonaná na účely našich výročných správ a niekoľkých osobitných správ.
We also carried out interviews and a survey. 
Uskutočnili sme aj rozhovory a prieskum.
More information on our methodology can be found in Annex I. 16 
Viac informácií o našej metodike je možné nájsť v prílohe I. 16
Pre-requisites for sustainability reporting 26 A sustainability report is the product of a process. 
Predpoklady pre podávanie správ o udržateľnosti 26 Správa o udržateľnosti je výsledkom procesu.
This section describes the prerequisites for meaningful sustainability reporting, based on existing guidelines and frameworks. 
V tejto časti sú opísané predpoklady pre zmysluplné podávanie správ o udržateľnosti na základe existujúcich usmernení a rámcov.
We focus in particular on three key pre-requisites: o Involvement of stakeholders o Development of a strategy o Mainstreaming sustainability in the budgetary process based on targets measured by indicators. 
Zameriavame sa najmä na tri kľúčové predpoklady: o zapojenie zainteresovaných strán, o vypracovanie stratégie, o začleňovanie udržateľnosti v rozpočtovom procese na základe cieľov meraných ukazovateľmi.
Involvement of stakeholders 27 Involvement of stakeholders is key throughout the whole sustainability reporting process. 
Zapojenie zainteresovaných strán 27 Zapojenie zainteresovaných strán je kľúčové počas celého procesu podávania správ o udržateľnosti.
The Commission has recognised the importance of the opinions of citizens and other stakeholders in the EU’s policy-making47. 
Komisia uznala dôležitosť stanovísk občanov a ostatných zainteresovaných strán k tvorbe politiky EÚ47.
Besides the Council and Parliament, who hold the Commission to account, the EU citizens, taxpayers, businesses and civil society are stakeholders for EU institutions and agencies in their sustainability reporting (Figure 5). 17 
Okrem Rady a Parlamentu, ktorí berú na zodpovednosť Komisiu, sú pre inštitúcie a agentúry EÚ zainteresovanými stranami pri podávaní správ o udržateľnosti občania EÚ, daňoví poplatníci, podniky a občianska spoločnosť (ilustrácia 5). 17
Figure 5 – Stakeholders of Sustainability Reporting 18 International community Research and academics Business community Employees Stakeholders of Sustainability Reporting Civil society organizations Citizens Legislator Taxpayers Source: ECA, based on GRI 101. 
Ilustrácia 5 – Zainteresované strany v oblasti podávania správ o udržateľnosti 18 Medzinárodné spoločenstvo Zamestnanci Zainteresované strany v oblasti podávania správ o udržateľnosti Občania Zákonodarca Daňoví poplatníci Miestne spoločenstvá Výskum a akademická obec Obchodné spoločenstvo Zdroj: EDA na základe GRI 101.
28 In a recent example of stakeholder involvement, the Commission created an SDG multi-stakeholder platform to support and advise the Commission and all stakeholders involved implementing the SDGs at EU level48. 
Organizácie občianskej spoločnosti 28 V nedávnom príklade zapojenia zainteresovaných strán Komisia vytvorila platformu viacerých zainteresovaných strán v oblasti cieľov udržateľného rozvoja na podporu a poradenstvo Komisii a všetkým zainteresovaným stranám zapojeným do plnenia cieľov udržateľného rozvoja na úrovni EÚ48.
The platform consisted of 30 representatives of civil society, the public sector, and the private sector49. 
Platforma pozostávala z 30 zástupcov občianskej spoločnosti, verejného sektora a súkromného sektora49.
Development of a strategy 29 For reporting to be meaningful, it needs to be embedded within an organisation’s strategic objectives and its whole policy/business cycle. 
Vypracovanie stratégie 29 Na to, aby bolo podávanie správ zmysluplné, musí byť zakotvené v strategických cieľoch organizácie a v celom jej politickom/obchodnom cykle.
In this way, sustainability becomes an integral part of its performance management framework (Figure 6)50. 
Tým sa udržateľnosť stane neoddeliteľnou súčasťou jej rámca riadenia výkonnosti (ilustrácia 6)50.
The different steps inform each other, and the use of information is important throughout the process. Local communities 
Jednotlivé etapy procesu navzájom prispievajú k formovaniu informácií, ktoré je dôležité používať počas celého procesu.
Figure 6 – Key steps to incorporate sustainability into performance frameworks 19 Assurance Report& Communication Source: ECA. 
Ilustrácia 6 – Kľúčové kroky na začlenenie udržateľnosti do výkonnostných rámcov 19 Uistenie Správa a komunikácia Zdroj: EDA.
Risk Assessment Continuous use of information Measurement, Monitoring& Review Strategy Policies & Objectives 30 According to the OECD and the EU’s Joint Research Centre, due to the many synergies and complementarities – but also potential trade-offs – between SDGs51, there is a need for a systematic approach to ensure policy coherence and to identify, understand and manage interactions among highly interconnected SDGs. 
Vyhodnotenie rizika Plynulé používanie informácií Meranie, monitorovanie a preskúmanie Stratégia Politiky a ciele 30 Podľa OECD a Spoločného výskumného centra EÚ je vzhľadom na mnohé synergie a komplementárnosť, ale aj možné kompromisy medzi cieľmi udržateľného rozvoja51 potrebný systematický prístup na zabezpečenie koherentnosti politiky a na určenie, pochopenie a riadenie interakcií medzi úzko prepojenými cieľmi udržateľného rozvoja.
We looked at whether the EU and the Commission in particular have strategies to provide goals and targets against which to report. 
Preskúmali sme, či EÚ a najmä Komisia majú stratégie zamerané na dosiahnutie cieľov a úloh, o ktorých majú podávať správy.
31 After the adoption of the 2030 Agenda in 2015, the Commission published a communication stating that the SDGs were already addressed in EU action and in its overall strategy (Europe 2020 strategy and 10 priorities of the Juncker Commission)52. 
31 Po prijatí Agendy 2030 v roku 2015 Komisia uverejnila oznámenie, v ktorom uviedla, že ciele udržateľného rozvoja sa už riešili v rámci opatrení EÚ a jej celkovej stratégie (stratégia Európa 2020 a 10 priorít Junckerovej Komisie)52.
The Commission therefore did not consider it necessary to make any changes to the strategic framework. 
Komisia preto nepovažovala za potrebné vykonať zmeny v strategickom rámci.
As a result, existing targets, with the exception of some related to energy and climate53, are set and monitored up to 2020 rather than to 203054. 
Existujúce ciele, s výnimkou niektorých cieľov súvisiacich s energetikou a klímou53, sú preto stanovené a monitorované do roku 2020, a nie do roku 203054.
32 According to the Commission, one reason for this approach was that when the 2030 Agenda came out in 2015, the EU’s multiannual financial framework (MFF) for 2014-2020 was already under way (Figure 7). 
32 Podľa Komisie bolo jedným z dôvodov tohto prístupu to, že keď v roku 2015 vyšla Agenda 2030, viacročný finančný rámec EÚ (VFR) na roky 2014 – 2020 už prebiehal (ilustrácia 7).
Figure 7 – Timelines of the key EU strategies and the 2030 Agenda Source: ECA. 
Ilustrácia 7 – Časový prehľad kľúčových stratégií EÚ a Agendy 2030 Zdroj: EDA.
33 In several of our previous reports, we have recognised the political difficulties of these circumstances, commenting on the overlapping and unsynchronised strategic frameworks and mandate periods55. 
33 Vo viacerých našich predchádzajúcich správach sme uznali politické ťažkosti spojené s týmito okolnosťami, pričom sme sa vyjadrili k prekrývaniu a nezosynchronizovaným strategickým rámcom a lehotám mandátu55.
However, when the 2021-2027 MFF was being prepared in 2018, there was still no overall EU strategy beyond 2020. 
V čase prípravy VFR na roky 2021 – 2027 v roku 2018 však ešte nebola vypracovaná žiadna celková stratégia EÚ na obdobie po roku 2020.
We have previously highlighted that the proposals for the 2021-2027 MFF were published without being underpinned by a common EU strategy or set of targets56. 
V minulosti sme zdôraznili, že návrhy VFR na roky 2021 – 2027 boli zverejnené bez toho, aby sa opierali o spoločnú stratégiu alebo súbor cieľov EÚ56.
34 The Commission informed us that, in its opinion, the political objectives agreed in the 2016 Bratislava Declaration and the 2017 Rome Declaration57 were sufficient to design the MFF for 2021-2027. 
34 Komisia nás informovala, že podľa jej názoru politické ciele dohodnuté v Bratislavskom vyhlásení v roku 2016 a Rímskom vyhlásení v roku 201757 boli dostatočné na navrhnutie VFR na roky 2021 – 2027.
Some MFF proposals refer explicitly to contributing to SDGs among the objectives of the instrument (e.g. Horizon Europe). 
V niektorých návrhoch VFR sa medzi cieľmi nástroja výslovne odkazuje na príspevok k plneniu cieľov udržateľného rozvoja (napr. Horizont Európa).
35 The European Parliament58, the European Council59 and the Council of the EU60 have repeatedly called for implementing a strategy for the 2030 Agenda. 
35 Európsky parlament58, Európska rada59 a Rada EÚ60 opakovane vyzývali na vykonávanie stratégie pre Agendu 2030.
In 2017, both the European Parliament and the Council called on the Commission to come forward with an overarching SDG implementation strategy61. 
V roku 2017 Európsky parlament a Rada vyzvali Komisiu, aby predložila zastrešujúcu stratégiu plnenia cieľov udržateľného rozvoja61.
According to the Council, such a strategy should have been in place by mid-2018 to guide all EU policies and programmes, including both interim and long-term targets, and set out Europe’s vision for a sustainable Europe beyond the 2030 Agenda. 
Podľa Rady mala byť takáto stratégia zavedená do polovice roka 2018 s cieľom usmerňovať všetky politiky a programy EÚ vrátane priebežných a dlhodobých cieľov a mala by sa stanoviť vízia Európy pre udržateľnú Európu, ktorá by šla nad rámec Agendy 2030.
In 2018, the European Council considered that the Commission’s Reflection Paper should pave the way for a comprehensive implementation strategy in 201962. 
Európska rada v roku 2018 dospela k záveru, že Komisia by vo svojom 20 2010 Stratégia Európa 2020 2010 – 2020 Junckerova komisia 2014 –-2019 Viacročný finančný rámec 2014 – 2020 Agenda2030 2015 – 2030 2015 2020 2025 2030 diskusnom dokumente mala pripraviť pôdu pre komplexnú stratégiu vykonávania v roku 201962.
36 The Commission published a “reflection paper” on sustainable development in January 201963, which had originally been planned for earlier. 
36 Komisia v januári 2019 uverejnila „diskusný dokument“ o udržateľnom rozvoji63, ktorý bol pôvodne naplánovaný na skoršie obdobie.
The paper includes three future scenarios as inspiration for the next Commission’s work to support moving towards a Sustainable Europe by 2030: (1) An overarching EU SDG strategy to guide all the actions of the EU and its Member States; (2) Continued mainstreaming of the SDGs in all relevant EU policies by the Commission, but not enforcing Member States’ action; (3) Prioritising external action while consolidating current sustainability ambition at EU level. 
Dokument zahŕňa tri budúce scenáre ako inšpiráciu pre ďalšiu prácu Komisie týkajúcu sa podpory smerovania k udržateľnej Európe do roku 2030: 1) Zastrešujúca stratégia EÚ v oblasti cieľov udržateľného rozvoja s cieľom usmerňovať všetky činnosti EÚ a jej členských štátov. 2) Pokračujúce začleňovanie cieľov udržateľného rozvoja do všetkých príslušných politík EÚ zo strany Komisie bez toho, aby sa členské štáty museli angažovať. 3) Uprednostňovať vonkajšiu činnosť a zároveň konsolidovať súčasné ambície v oblasti udržateľnosti na úrovni EÚ.
37 The reflection paper compiles relevant analysis and data. 
37 V diskusnom dokumente sú zhrnuté relevantné analýzy a údaje.
It also provides a description of selected Commission policy initiatives related to the SDGs and presents policy areas important for sustainable development. This is a step in the right direction. 
Obsahuje aj opis vybraných politických iniciatív Komisie v súvislosti s cieľmi udržateľného rozvoja a predstavuje oblasti politiky, ktoré sú dôležité pre udržateľný rozvoj, čo považujeme za krok správnym smerom.
However, it presents developments in the EU rather than effects of EU policy and/or the EU budget’s contribution towards implementing the SDGs. 
Predstavuje však skôr vývoj v EÚ ako vplyv politiky EÚ a/alebo príspevku rozpočtu EÚ k plneniu cieľov udržateľného rozvoja.
38 The reflection paper highlights some areas where, according to the Commission, it should do more. 
38 V diskusnom dokumente sa poukazuje na niektoré oblasti, v ktorých by mala podľa Komisie urobiť viac.
However, it did not include a gap analysis identifying how the SDGs fit into existing priorities; nor did it assess what more needs to be done in terms of EU policy and legislation64. 
Neobsahoval však analýzu nedostatkov, v ktorej sa určuje, ako ciele udržateľného rozvoja zapadajú do existujúcich priorít; a Komisia neposúdila, čo je ešte potrebné urobiť z hľadiska politiky a právnych predpisov EÚ64.