natgillin/translations-raw huggingface dataset:
58 In order to ensure that treatment processes are not impeded by certain pollutants and that the discharges from urban waste water treatment plants do not contain pollutants that are harmful to the environment, industrial installations have to respect concentration limits for a number of pollutants. 
58 S cieľom zabezpečiť, aby procesy čiste‐ nia neboli sťažené niektorými znečis‐ ťujúcimi látkami a aby vody vypúšťané z čistiarní komunálnych odpadových vôd neobsahovali znečisťujúce látky, ktoré sú škodlivé pre životné prostre‐ die, priemyselné zariadenia musia do‐ držiavať limity koncentrácií niektorých znečisťujúcich látok.
In terms of legal provisions the situation varies by Member State: in Hungary and Romania there are limits set for a number of parameters and in the Czech Republic and Slovakia the limits set for other than particularly hazardous substances are only for guidance. 
Pokiaľ ide právne ustanovenia, situácia sa v jednotlivých členských štátoch líši: v Maďarsku a Ru‐ munsku sú stanovené limity pre nie‐ koľko parametrov a v Českej republike a na Slovensku sú limity pre iné než obzvlášť nebezpečné látky stanovené len na usmernenie.
It is then the operator of the sewage network/treatment plant who defines concentration limits in his operating rules. 
Je potom na pre‐ vádzkovateľovi stokovej siete/čistiarne, aby definoval limity koncentrácií vo svojich prevádzkových pravidlách.
Observations 30 59 The relationship between the operator of a sewage network and a given industrial installation is governed by a contract which can also set concentration limits which are stricter than the legally required ones. 
Pripomienky 30 59 Vzťah medzi prevádzkovateľom stoko‐ vej siete a príslušnými priemyselnými zariadeniami sa riadi zmluvou, v ktorej môžu byť stanovené aj limity koncen‐ trácií, ktoré sú prísnejšie ako požiadav‐ ky z právnych predpisov.
60 In the Czech Republic, Hungary and Romania (see Table 9) industrial installations discharging waste water into a public sewage network are obliged by law to carry out self-checks on their effluents. 
60 laboratóriá: vo vnútroštátnych V Českej republike, Maďarsku a Ru‐ munsku (pozri tabuľku 9) priemyselné zariadenia vypúšťajúce odpadové vody do verejnej stokovej siete sú zo zákona povinné vykonávať samokontroly.
The results are generally submitted to the operator. 
Výsledky sa vo všeobecnosti predkla‐ dajú prevádzkovateľovi.
In Romania there is no legal requirement regarding the reporting of the results23 but plant operators can include such a requirement in the contracts. 
V Rumunsku – neexistujú žiadne právne požiadavky na predkladanie výsledkov23, ale pre‐ vádzkovatelia čistiarní môžu zahrnúť tieto požiadavky do zmlúv. právnych ustanoveniach nebola táto požiadavka zahrnutá.
The operator can however include such a requirement in the contract with the industrial installations; — The operator carries out on-the-spot checks: in the Czech Republic, Romania and Slovakia the legal provisions include such a requirement. 
Prevádz‐ kovateľ však môže túto požiadavku zahrnúť do zmluvy s priemyselný‐ mi zariadeniami, prevádzkovateľ vykonáva kontro‐ ly na mieste: v Českej republike, Rumunsku a na Slovensku je táto požiadavka zahrnutá do právnych predpisov.
National legal provisions with regard to the checks of industrial waste water discharged into a sewage network Member State Requirement for industrial instal‐ lations to carry out self‐checks Requirement that checks are undertaken by accredited laboratories Requirement for plant operators to carry out on‐the‐spot checks at the industrial installation Czech Republic Yes No Yes (frequency not determined) Hungary Yes No (except for some types of installations) No Romania Yes No Yes (frequency not determined) Slovakia No No Yes (including minimum frequency) Source: ECA analysis of national legislation. 
Vnútroštátne právne ustanovenia o kontrolách priemyselných odpadových vôd vypúšťaných do stokovej siete Členský štát Požiadavka na samokontroly priemyselnými zariadeniami Požiadavka na vykonávanie kontrol akreditovanými laboratóriami Požiadavka na prevádzkovateľov čistiarní vykonávať kontroly na mieste v priemyselných zariadeniach Česká republika Áno Nie Áno (frekvencia nestanovená) Maďarsko Áno Nie (okrem niektorých typov zariadení) Nie Rumunsko Áno Nie Áno (frekvencia nestanovená) Slovensko Nie Nie Áno (vrátane minimálnej frekvencie) Zdroj: Analýza EDA vnútroštátnych právnych predpisov.
Table 9 
Tabuľka 9
Observations 31 62 The Court’s evaluation was based, for a sample of industrial dischargers by plant, on laboratory analyses carried out by the operators themselves and on the analyses the operators received from the industrial dischargers. 
Pripomienky 31 62 Hodnotenie Dvora audítorov bolo pri vzorke priemyselných zariadení založe‐ né na laboratórnych analýzach vyko‐ naných samotnými prevádzkovateľmi a na analýzach, ktoré prevádzkovatelia dostali od priemyselných zariadení vypúšťajúcich odpadové vody.
Information concerning any fines imposed was also examined. 
Infor‐ mácie o stanovených pokutách boli taktiež preskúmané.
63 26 of the 28 urban waste water treatment plants examined by the Court treated industrial waste water. 
63 26 z 28 čistiarní komunálnych odpa‐ dových vôd preskúmaných Dvorom audítorov spracúvalo priemyselné od‐ padové vody.
For 22 of the 26 treatment plants (85 %) the operators carried out on-the-spot checks. 
Pri 22 z 26 čistiarní (85 %) prevádzkovatelia vykonávali samokon‐ troly.
For three of the remaining four plants, the operators had the results of the industrial dischargers’ self-checks as analysed by accredited laboratories. 
Pri troch zvyšných čistiarňach prevádzkovatelia mali výsledky samokontrol priemyselných zariadení z analýz akreditovaných laboratórií.
Around one third of the waste water treatment plants examined are oversized 65 The Court assessed the capacity utilisation expressed in p.e. (i.e. the capacity to treat a certain pollution load)26 and found that nine of the 28 plants examined (32 %) operate at less than 50 % of their capacity (see Figure 2). 
Približne jedna tretina preskúmaných čistiarní odpadových vôd má nadmernú veľ kosť 65 Dvor audítorov posúdil využitie ka‐ pacity vyjadrené v EO. (t. j. kapacita spracovať určitú záťaž znečistením)26 a zistil, že deväť z 28 preskúmaných čistiarní (32 %) funguje na menej než 50 % svojej kapacity (pozri graf 2).
A further nine plants (32 %) operate at between 51 and 60 % of their capacity. 
Ďalších deväť čistiarní (32 %) funguje na 51 až 60 % svojej kapacity.
This is particularly an issue in Romania where eight out of 12 plants are operating at less than 50 % of capacity. 
Toto je problémom najmä v Rumunsku, kde osem z 12 čistiarní funguje na menej než 50 % kapacity.
Investing in plants with significant excess capacity is not an efficient use of scarce financial resources whether EU or national. 
Investovanie do čis‐ tiarní s výrazne nadmernou kapacitou nie je efektívnym využitím obmedze‐ ných finančných zdrojov EÚ či vnút‐ roštátnych zdrojov.
66 The Court’s evaluation of another indicator corroborates this assesment: with regard to the hydraulic capacity (i.e. the inflow expressed in l/sec and/or m3/hour) 16 of the 28 plants examined (57 %) operate at less than 60 % of their capacity. 
66 Hodnotenie ďalšieho ukazovateľa Dvo‐ rom audítorov potvrdzuje toto posú‐ denie: pokiaľ ide hydraulickú kapacitu (t. j. prítok vyjadrený v l/sek. a/alebo m3/hod.) 16 z 28 preskúmaných čistiar‐ ní (57 %) funguje na menej než 60 % svojej kapacity.
This evaluation was based on a comparison between the water inflow (m3) and the average capacity of the plant (in dry weather)27. 
Toto hodnotenie bolo založené na porovnaní prítoku vody (m3) a priemernej kapacity čistiarne (za suchého počasia)27.
24 This corresponds to the quantity discharged in excess of the consented quantity (volume multiplied by a concentration expressed for example in mg/l). 
24 To zodpovedá vypustenému množstvu nad rámec povoleného množstva (objem vynásobený koncentráciou vyjadrený napríklad v mg/l).
25 Contracts generally specify a standard time period (ranging from five days to 30 days depending on the contracts) for the case where the precise time period during which concentration limits were exceeded cannot be specified. 
25 V zmluvách sa vo všeobecnosti stanovuje štandardné časové obdobie (od piatich do 30 dní v závislosti od zmluvy) pre prípad, keď presné časové obdobie, počas ktorého došlo k prekročeniu limitov koncentrácií, nemožno určiť.
26 Comparison between the pollution load (expressed in p.e.) actually treated in a year and the pollution load that a plant is able to treat (see Annex II, column ‘Designed capacity in p.e.’). 
26 Porovnanie medzi záťažou znečistením (vyjadreným v EO) skutočne spracovanou za rok a záťažou znečistením, ktorú je čistiareň schopná spracovať (pozri prílohu II, stĺpec „Navrhnutá kapacita v EO“).
27 As the inflow can include waste water but also clear water (i.e. rainwater and groundwater which do not need any treatment) the share of the clear water was taken into account in the evaluation of the capacity utilisation. 
27 Keďže prítok môže obsahovať odpadovú vodu ale aj čistú vodu (t. j. dažďovú a podzemnú vodu, ktorá sa nemusia nijako čistiť), pri hodnotení využitia kapacity sa zohľadnil podiel čistej vody.
64 If an industrial installation exceeds its concentration limits a fine is imposed by the operators of the treatment plant: in Hungary and Romania the fine (amount varying by polluting substance) is set in the national legal provisions while in the Czech Republic and Slovakia, the contract between the operator and the industrial installation sets the amount to be paid for exceeding concentration limits. 
64 Ak priemyselné zariadenie prevýši limity koncentrácií, prevádzkovateľ čistiarne mu uloží pokutu: v Maďarsku a Rumunsku je pokuta (výška závisí od znečisťujúcej látky) stanovená vo vnútroštátnych právnych ustanove‐ niach, zatiaľ čo v Českej republike a na Slovensku zmluva medzi prevádz‐ kovateľom čistiarne a priemyselným zariadením stanovuje sumu, ktorá sa uhradí v prípade prevýšenia limitných hodnôt znečistenia.
While for Hungary and Romania the fine relates to the quantity of pollution24 discharged between two measurements (in a year), in the Czech Republic and Slovakia the amount calculated generally referred to the quantity of pollution discharged on the day the measurement took place25. 
Zatiaľ čo v Maďar‐ sku a Rumunsku sa pokuta týka množ‐ stva znečistenia24 vypusteného medzi dvomi meraniami (za rok), v Českej republike a na Slovensku vypočítaná výška pokuty vo všeobecnosti odkazo‐ vala na množstvo znečistenia vypuste‐ ného v deň vykonania merania25.
The Court considers that in such cases the amount due is likely to be small and the deterrent effect will be limited. Observations 32 Capacity utilisation expressed in p.e. 
Dvor audítorov zastáva názor, že v takýchto prípadoch splatná suma bude pravde‐ podobne nízka a odrádzajúci účinok obmedzený.
Romania Slovakia Hungary Czech Republic Source: ECA analysis. 
Pripomienky 32 Využitie kapacity vyjadrené v EO Rumunsko Slovensko Maďarsko Česká republika Zdroj: Analýza EDA.
67 — Furthermore the Court found that for 22 of the 28 plants examined (79 %) the share of clear water (i.e. rainwater and groundwater) in the total inflow is above 30 % (from 32 % to 85 %). 
67 – Dvor audítorov ďalej zistil, že pri 22 z 28 preskúmaných čistiarní (79 %) podiel čistej vody (t. j. dažďovej a pod‐ zemnej vody) v celkovom prítoku je nad 30 % (z 32 % na 85 %).
This increases the hydraulic capacity utilisa-tion: clear water is part of the inflow but does not need any treatment. 
To zvyšuje využitie hydraulickej kapacity: čistá voda je súčasťou prítoku, ale nemusí sa čistiť.
In that respect: — the Court acknowledges that there can be a certain quantity of rainwater drained towards the waste water treatment plants since combined sewage networks cannot necessarily be replaced by separated networks (see paragraph 52); <50 % 51-60 % >60 % 0 2 4 6 8 10 12 Number of plants however, groundwater infiltration rates can be reduced through network rehabilitation by restoring the water tightness of networks and manholes. 
V tejto súvislosti: – Dvor audítorov uznáva, že určité množstvo dažďovej vody môže byť odvádzané do čistiarní odpado‐ vých vôd, pretože kombinované stokové siete nemôžu byť nahrade‐ né delenými sieťami (pozri bod 52), < 50 % 51 – 60 % > 60 % 0 2 4 6 8 10 12 Počet čistiarní avšak mieru infiltrácie podzemnej vody možno znížiť obnovou siete tým, že sa utesnia siete a poklopy.
If these civil works were taken into account when designing the plant the required hydraulic capacity of the plant could be reduced, in some instances significantly (see Box 2). 
Ak by sa tieto stavebno‐inžinierske práce brali do úvahy pri navrhova‐ ní čistiarne, požadovaná hydraulic‐ ká kapacita čistiarne by sa mohla znížiť, v niektorých prípadoch výrazne (pozri rámček 2).
Observations 33 Picture 6 — Part of infrastructure rarely in use (Romania‐Galati) Source: ECA. 
Pripomienky 33 Obrázok 6 – Časť zriedka využívanej infraštruktúry (Rumunsko – Galati) Zdroj: EDA.
Example of an important share of groundwater running through a treatment plant For one plant in Romania, the hydraulic capacity utilisation is in a range of 60 to 85 %. 
Príklad významného podielu podzemnej vody prechádzajúcej čistiarňou V prípade jednej čistiarne v Rumunsku sa využitie hydraulickej kapacity pohybuje od 60 do 85 %.
However, around half of the water reaching the plant is groundwater which does not need any treatment. 
Avšak približne polovica vody vstupujúcej do čistiarne je podzemná voda, ktorá sa nemusí nijako čistiť.
If the sewage network was more watertight, less groundwater would enter the sewage network and the hydraulic capacity utilisation would drop to around 40 %. 
Ak by bola stoková sieť viac vodotesná, menej podzemnej vody by vstúpilo do stokovej siete a využitie hydraulickej kapa‐ city by pokleslo na približne 40 %.
By comparison, for some plants in the sample, groundwater infiltration only represented 10 % to 20 % of the total inflow. 
Pre porovnanie, pri niektorých čistiarňach vo vzorke predstavuje infiltrácia podzemnej vody len 10 % až 20 % celkového prítoku.
68 While most of the plants have plans for a future increase in the number of people connected, these new connections are few in number and will thus not significantly change the percentage of capacity utilised. 
68 Hoci má väčšina čistiarní plány v bu‐ dúcnosti zvýšiť počet ľudí pripojených k sieti, počet týchto nových pripojení je nízky a tak výrazne nezmení percen‐ tuálne využitie kapacity.
Furthermore, while industrial activity may increase again in the long term it is expected that new industrial installations will be equipped with their own waste water treatment systems. 
Okrem toho, hoci priemyselná činnosť môže z dlho‐ dobého hľadiska opäť vzrásť, očakáva sa, že nové priemyselné zariadenia budú mať svoje vlastné systémy na čistenie odpadových vôd.
Scope for reducing certain operating costs 69 Operating costs28 can be an indicator of the operational efficiency of the co-financed assets and play a role in setting the water tariff. 
Priestor na zníženie niektorých prevádzkových nákladov 69 Prevádzkové náklady28 môžu byť uka‐ zovateľom prevádzkovej efektívnosti spolufinancovaných aktív a zohrávať úlohu pri stanovení sadzby za vodu.
Therefore the Court made a comparison of the 2012 costs on the basis of accounting information received for the 28 plants examined. 
Dvor audítorov preto porovnal náklady v roku 2012 na základe účtovných úda‐ jov, ktoré získal od 28 preskúmaných čistiarní.
28 Sum of the following costs: labour cost, cost for materials (including cost for chemicals), energy cost, sludge transport and disposal cost and other costs. 
28 Súčet nasledujúcich nákladov: náklady práce, náklady na materiál (vrátane nákladov na chemikálie), náklady na energie, náklady na prepravu a likvidáciu kalov a iné náklady.
In the category ‘other costs’ only the outsourced maintenance costs and costs for outsourced laboratory analysis were considered. 
V kategórii „iné náklady“ boli zohľadnené len náklady na externalizovanú údržbu a náklady na externalizované laboratórne analýzy.
Depreciation cost was not included for example. Box 2 
Napríklad amortizačné náklady neboli zahrnuté. Rámček 2
Observations 34 70 Operating costs are influenced by the treatment type provided (more stringent treatment implies a higher cost) and by the size of the plant. 
Pripomienky 34 70 Prevádzkové náklady ovplyvňuje typ poskytovaného čistenia (vyšší stupeň čistenia znamená vyššie náklady) a veľkosť čistiarne.
However, the comparison shows that there are important differences amongst the plants (see Figure 3). 
Z porovnania však vyplýva, že medzi čistiarňami existujú veľké rozdiely (pozri graf 3).
Operational costs (in euro/p.e.) by plant euro/p.e. 25 20 15 10 5 0 ABCDEFGHIJKLMNOPQRSTUVWXYZ Waste water treatment plants More stringent treatment/tertiary treatment Secondary treatment Primary treatment Third quartile Median First quartile Notes: Two plants were excluded as they presented elements distorting the comparison. 
Prevádzkové náklady jednotlivých čistiarní (EUR/EO) EUR/EO 25 20 15 10 5 0 ABCDEFGHIJKLMNOPQRSTUVWXYZ Čistiarne odpadových vôd Náročnejšie/terciárne čistenie Sekundárne čistenie Primárne čistenie Tretí kvartil Medián Prvý kvartil Pozn.: Dve čistiarne boli vyradené, pretože obsahovali zložky, ktoré narúšali porovnanie.
Plants which had more stringent treatment in place but did not respect the concentration limits of the Directive were included in the category ‘secondary treatment’. 
Čistiarne, ktoré zabezpečovali vyšší stupeň čistenia, ale nedodržiavali limity koncentrácií stanovené v smernici, boli zaradené do kategórie „sekundárne čistenie“.
Source: ECA analysis. 
Zdroj: Analýza EDA.
71 The Court notes that there is room for reducing the operating costs of several of the plants examined as illustrated by the following examples: — Regarding the sludge transport and disposal cost, there are significant price variations among the 28 plants examined. 
71 Dvor audítorov konštatuje, že je priestor na zníženie prevádzkových nákladov niektorých preskúmaných čistiarní, čo znázorňujú nasledujúce príklady: – pokiaľ ide o náklady na prepravu a likvidáciu kalov, medzi 28 pre‐ skúmanými čistiarňami sú výraz‐ né cenové rozdiely.
In nine cases the cost was above 100 euros per tonne of dried solid and in six cases the cost was between 50 euros and 100 euros per tonne. 
V deviatich prípadoch boli náklady nad 100 EUR za tonu sušiny a v šiestich prípadoch boli náklady od 50 EUR do 100 EUR za tonu.
The price for this cost element plays an important role as its share in the total cost of operating the plant can be significant (average around 10 % but in extreme cases going up to 30 % or 50 %); Figure 3 
Cena za túto položku nákladov zohráva dôležitú úlohu, pretože jej podiel na cel‐ kových prevádzkových nákladoch čistiarne môže byť významný (prie‐ merne približne 10 %, ale v extrém‐ nych prípadoch 30 % až 50 %), Graf 3
Observations 35 29 Technical report No 5/2014 ‘Performance of water utilities beyond compliance’. 
Pripomienky 35 29 Technická správa č. 5/2014 „Výkonnosť vodárenských spoločností mimo súladu“.
30 Directive 2008/98/EC of the European Parliament and of the Council of 19 November 2008 on waste and repealing certain Directives (OJ L 312, 22.11.2008, p. 
30 Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc (Ú. v.
31 Waste hierarchy introduced by Article 4 of Directive 2008/98/EC. — The share of energy represents on average around 30 % of the total cost for the 28 plants examined. 
31 Hierarchia odpadového hospodárstva zavedená v článku 4 smernice 2008/98/ES. – podiel energie predstavuje v prie‐ mere približne 30 % celkových ná‐ kladov 28 preskúmaných čistiarní.
In half of the cases the treatment plants were using sewage sludge for producing energy, generally via anaerobic digestion. 
V polovici prípadov čistiarne pou‐ žívali splaškové kaly na produkciu energie, väčšinou prostredníctvom anaeróbnej digescie.
In most of these cases the share of energy in the total cost was below the average of 30 %; — In that respect the European Environment Agency concluded in a 2014 report29 that the use of indicators to measure the performance of water utilities across Europe would significantly improve the understanding of the resource efficiency challenges involved. 
Vo väčšine týchto prípadov bol podiel ener‐ gie na celkových nákladoch pod priemerom 30 %, – v tejto súvislosti Európska envi‐ ronmentálna agentúra dospela vo svojej správe z roku 201429 k záve‐ ru, že používaním ukazovateľov na meranie výkonnosti vodárenských spoločností v celej Európe by sa výrazne zlepšilo porozumenie výzvam efektívneho využívania zdrojov.
A comparison of such indicators could usefully form the basis for a benchmarking exercise. 
Porovnanie ukazovateľov by bolo užitočným základom pre porovnávacie štandardy.
Use of the sludge produced by urban waste water treatment plants 72 The treatment of waste water results in the production of sewage sludge. 
Využitie kalov vyprodukovaných čistiarňami komunálnych odpadových vôd 72 Výsledkom čistenia odpadových vôd je produkcia splaškových kalov.
Sewage sludge is considered as waste under the waste directive30. 
Splaško‐ vé kaly sa podľa smernice30 považujú za odpad.
According to this directive, reuse, recycling and recovery of waste is to be preferred to the disposal of waste through landfilling, incineration or permanent storage31. 
Podľa tejto smernice opä‐ tovné použitie, recyklácia a zhodnoco‐ vanie odpadu sa uprednostňujú pred zneškodnením odpadu na skládkach, spaľovaním alebo trvalým uložením31.
The EU encourages the use of sewage sludge in agriculture as a fertiliser. 
EÚ podporuje použitie kalov ako hno‐ jív v poľnohospodárstve.
Picture 7 — Sewage sludge produced (the Czech Republic‐Blansko) Source: ECA. 
Obrázok 7 – Vyprodukované splaškové kaly (Česká republika – Blansko) Zdroj: EDA.
Observations 36 73 The Court examined whether: — sludge was reused rather than disposed of; — concentration limits for certain sewage sludge parameters, in particular heavy metals, had been complied with by the operators of the urban waste water treatment plants; — previous recommendations of the Court on this subject had been implemented by the Commission. 
Pripomienky 36 73 Dvor audítorov preskúmal, či: – bolo uprednostnené opätov‐ ne použitie kalov pred ich zneškodnením, – prevádzkovatelia čistiarní ko‐ munálnych odpadových vôd dodržiavali limity koncentrácií pre niektoré parametre splaškových kalov, najmä ťažké kovy, – Komisia zaviedla predchádzajú‐ ce odporúčania Dvora audítorov v tejto oblasti.
Sewage sludge reused rather than disposed of in three of the four Member States 74 The Court’s evaluation of the 28 treatment plants covered the 2012 sludge production32 and was based on a review of the contractual arrangements between the plant operators and waste management companies and relevant accounting data. 
Opätovne použitie kalov uprednostnené pred ich odstránením v troch zo štyroch členských štátov 74 Hodnotenie 28 čistiarní Dvorom audí‐ torov zahŕňalo produkciu kalov v roku 201232 a bolo založené na preskúmaní zmluvných ustanovení medzi pre‐ vádzkovateľmi čistiarní a podnikmi na spracovanie odpadu a príslušných účtovných údajov.
The audit did not include visits to the waste management companies that took the produced sludge to ensure its proper handling by these companies. 
Súčasťou auditu ne‐ boli kontroly podnikov na spracovanie odpadu, ktoré prevzali vyprodukované kaly s cieľom zabezpečiť ich náležité spracovanie.
75 The Court found that in the Czech Republic, Hungary and Slovakia the plants generally had contracts with one or more waste management companies which either dealt with the sludge themselves or moved it on to other users. 
75 Dvor audítorov zistil, že v Českej republike, Maďarsku a na Slovensku čistiarne mali vo všeobecnosti zmluvy s jedným podnikom alebo viacerými podnikmi na spracovanie odpadu, ktoré kaly spracovali buď sami alebo ich postúpili iným užívateľom.