natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Glossary 05 Blue Belt: The policy framework for the Blue Belt environment consisted of two measures: further simplification of the Regular Shipping Service scheme, which applies from March 2014, and the development of an electronic manifest (the ‘customs goods manifest’), making it possible to distinguish between EU and non-EU cargo on board a vessel, with the intention of facilitating the transport of EU goods. 
Glosár 05 Blue Belt: Rámec politiky pre prostredie Blue Belt pozostával z dvoch opatrení: z ďalšieho zjednodušenia režimu pravidelných služieb námornej dopravy, ktorý sa uplatňuje od marca 2014, a z vytvorenia elektronického zoznamu tovaru („colný zoznam tovaru“), ktorý umožňuje odlíšiť na palube lode náklad pochádzajúci z EÚ od nákladu, ktorého pôvod je mimo EÚ. Účelom je uľahčiť prepravu tovaru EÚ.
This new manifest will be a tool (amongst others) at the disposal of the issuer to declare the EU status of the goods. 
Tento zoznam bude nástrojom (jedným z viacerých), prostredníctvom ktorého môže vystaviteľ deklarovať, že tovar má status EÚ.
This measure applies as of 1 May 2016 for authorised issuers; non-authorised issuers will have the possibility to register proofs of EU status in a new central database managed by customs, expected to be fully functional as of October 2019. 
Toto opatrenie sa uplatňuje od 1. mája 2016 pri schválených vystaviteľoch a vystavitelia, ktorí nemajú povolenie, budú mať možnosť zaevidovať dôkaz o statuse EÚ do novej centrálnej databázy riadenej colnými orgánmi. Predpokladá sa, že táto databáza bude plne funkčná v októbri 2019.
An e-manifest pilot project has been set up to harmonise the cargo manifest requested by national authorities when vessels arrive in or leave EU ports. 
Pilotný projekt elektronického zoznamu bol zriadený s cieľom zjednotiť zoznam tovaru, ktorý vyžadujú vnútroštátne orgány, keď plavidlá prichádzajú do prístavov EÚ alebo z nich odchádzajú.
The submission and exchange of this e-manifest will be done through the European Maritime Single Window prototype, developed by the EMSA. 
K predkladaniu a výmene tohto elektronického zoznamu tovaru bude dochádzať prostredníctvom prototypu európskeho námorného kontaktného miesta zriadeného agentúrou EMSA.
Cohesion Fund (CF): The Cohesion Fund is aimed at strengthening economic and social cohesion within the European Union by financing environmental and transport projects in Member States with a per capita GNP of less than 90 % of the EU average. 
Európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF): Európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF) zahŕňajú päť samostatných fondov, ktorých cieľom je zmenšovanie regionálnych rozdielov v EÚ a ktorých politické rámce sú stanovené na sedemročné rozpočtové obdobie viacročného finančného rámca.
It is financed from the European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF) and the Cohesion Fund (CF). 
Týmito fondmi sú: Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR); Európsky sociálny fond (ESF); Kohézny fond; Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky námorný a rybársky fond (ENRF).
European Regional Development Fund (ERDF): The European Regional Development Fund is aimed at reinforcing economic and social cohesion within the European Union by redressing the main regional imbalances. 
Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR): Európsky fond regionálneho rozvoja je zameraný na posilnenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti v rámci Európskej únie prostredníctvom vyrovnávania hlavných regionálnych rozdielov.
This is achieved through financial support for the creation of infrastructure and productive job-creating investment, mainly for businesses. 
Tento cieľ sa dosahuje prostredníctvom finančnej podpory na vytváranie infraštruktúrnych a produktívnych investícií do vytvárania pracovných miest, najmä v podnikoch.
Ex ante conditionalities: Ex ante conditionalities are conditions, based on predefined criteria established in partnership agreements, which are regarded as necessary prerequisites for the effective and efficient use of the EU funding covered by those agreements. 
Ex ante kondicionality: Ex ante kondicionality sú podmienky založené na vopred vymedzených kritériách stanovených v partnerských dohodách, ktoré sa považujú za nevyhnutné predpoklady pre účinné a efektívne využívanie financovania EÚ, na ktoré sa vzťahujú tieto dohody.
When preparing ERDF, CF and ESF OPs under the 2014-2020 programming period, Member States have to assess whether these conditions have been fulfilled. 
Členské štáty musia pri príprave operačných programov EFRR, Kohézneho fondu a ESF v programovom období 2014 – 2020 posúdiť, či boli tieto podmienky splnené.
If they have not been fulfilled, action plans need to be prepared to ensure that they are fulfilled by 31 December 2016. 
Ak splnené neboli, musia sa pripraviť akčné plány, aby sa zabezpečilo splnenie týchto podmienok do 31. decembra 2016.
Glossary 06 Financial corrections: Financial corrections are aimed at protecting the EU budget from the burden of erroneous or irregular expenditure. 
Finančné opravy: Finančné opravy sú zamerané na ochranu rozpočtu EÚ pred ťarchou chybných alebo neoprávnených výdavkov.
For expenditure that is subject to shared management, recovering incorrectly made payments is the primary responsibility of Member States. 
V prípade výdavkov, na ktoré sa vzťahuje zdieľané hospodárenie, za vymáhanie nesprávne uhradených platieb nesú hlavnú zodpovednosť členské štáty.
Financial corrections can be made by withdrawing irregular expenditure from Member States’ expenditure declarations or through recoveries from beneficiaries. 
Finančné opravy možno vykonať odobratím neoprávnených výdavkov z výkazov výdavkov členských štátov alebo prostredníctvom vymáhania od príjemcov.
Financial corrections can also be imposed by the Commission. 
Finančné opravy môže ukladať aj Komisia.
Motorways of the Seas: ‘Motorways of the Seas’ is the term used to refer to the maritime part of the Trans-European Transport Network (TEN-T). 
Glosár 06 Námorné diaľnice: Výraz „námorné diaľnice“ sa používa na označenie námornej časti transeurópskej dopravnej siete (TEN-T).
It provides funding for: (a) maritime links between ports within the comprehensive network, or between a port within the comprehensive network and a third-country port where such links are of strategic importance to the EU; (b) port facilities, freight terminals, logistics platforms and freight villages located outside the port area but associated with the port’s operations, information and communication technologies (ICT) such as electronic logistics management systems, and safety and security and administrative and customs procedures in at least one Member State; (c) infrastructure for direct land and sea access, (d) activities which have wider benefits and are not linked to specific ports, such as services and actions to support the mobility of persons and goods, activities for improving environmental performance, such as the provision of shore-side electricity that would help ships to reduce their emissions, making available facilities for ice-breaking, activities ensuring year-round navigability, dredging operations, and alternative fuelling facilities, as well as the optimisation of processes, procedures and the human element, ICT platforms and information systems, including traffic management and electronic reporting systems. 
V rámci tejto časti sa poskytuje finančná podpora na: a) námorné prepojenia medzi námornými prístavmi súhrnnej siete alebo medzi prístavom súhrnnej siete a prístavom v tretej krajine, pokiaľ majú takéto prepojenia strategický význam pre EÚ; b) prístavné zariadenia, terminály nákladnej dopravy, logistické platformy a nákladné strediská nachádzajúce sa mimo oblasti prístavu, ktoré však súvisia s jeho prevádzkou, informačné a komunikačné technológie (IKT), ako sú elektronické systémy riadenia logistiky, a bezpečnostné, administratívne a colné postupy a postupy zabezpečenia ochrany minimálne v jednom členskom štáte; c) infraštruktúru na priamy prístup k pevnine a moru; d) činnosti, ktoré prinášajú všeobecnejšie výhody a nie sú napojené na konkrétne prístavy, napríklad služby a opatrenia na podporu mobility osôb a tovaru, činnosti na zníženie vplyvu na životné prostredie, napríklad pobrežné zásobovanie elektrickou energiou, ktoré by pomohlo znížiť emisie lodí, sprístupnenie zariadení na lámanie ľadu, činnosti na zaistenie celoročnej splavnosti, bagrovacie práce, alternatívne tankovacie zariadenia, ako aj optimalizácia procesov, postupov a ľudských činností, platforiem IKT a informačných systémov vrátane riadenia dopravy a elektronických oznamovacích systémov. Nástroj na prepájanie Európy (NPE): Prostredníctvom Nástroja na prepájanie Európy (NPE) bola od roku 2014 poskytnutá finančná pomoc trom sektorom: sektoru energetiky, dopravy a informačných a komunikačných technológií (IKT). V týchto troch oblastiach určuje NPE investičné priority, ktoré by sa mali vykonávať v nadchádzajúcom desaťročí, ako sú koridory elektrickej energie a plynu, využívanie energie z obnoviteľných zdrojov, prepojené dopravné koridory a ekologickejšie spôsoby dopravy, vysokorýchlostné širokopásmové pripojenie a digitálne siete.
Operational programme (OP): An operational programme (OP) sets out a Member State’s priorities and specific objectives, and how the funding (EU and national public and private co-financing) will be used to finance projects during a given period (generally 7 years). 
Operačný program (OP): V operačnom programe sa stanovujú priority a špecifické ciele členských štátov a spôsob, akým sa finančné prostriedky (financovanie EÚ a verejné a súkromné spolufinancovanie na vnútroštátnej úrovni) použijú na financovanie projektov v danom období (zvyčajne sedem rokov).
These projects must help to achieve a certain number of objectives specified in the OP’s priority axis. 
Tieto projekty musia prispieť k dosiahnutiu určitého počtu cieľov špecifikovaných na úrovni prioritnej osi OP.
OPs may receive funding from the ERDF, the CF and/or the ESF. 
Finančné prostriedky na operačné programy môžu pochádzať z EFRR, Kohézneho fondu a/alebo ESF.
An OP is prepared by the relevant Member State and has to be approved by the Commission before any payments can be made from the EU budget. 
Operačný program vypracúva príslušný členský štát a Komisia ho musí schváliť skôr, ako sa môžu uhradiť akékoľvek platby z rozpočtu EÚ.
OPs can only be modified during the period covered if both parties agree. 
Operačné programy sa v priebehu príslušného obdobia môžu meniť len vtedy, ak s tým súhlasia obidve strany.
Port infrastructures: The infrastructure resulting from work to ensure that vessels can be berthed and moored safely (e.g. quays, dykes, breakwaters), make possible the transit of vessels between areas of water located at different levels (locks), or create facilities for vessel construction and repair (e.g. dry-docks). 
Prístavné infraštruktúry: Infraštruktúra, ktorá je výsledkom prác s cieľom zabezpečiť, aby bolo možné plavidlá bezpečne uviazať a ukotviť (napr. prístaviská, ochranné hrádze, vlnolamy), umožniť priechod plavidiel medzi oblasťami vody s rozličnou výškou hladiny (plavebné komory) alebo vytvoriť zariadenia na stavbu a opravu plavidiel (napr. suché doky).
Port superstructures: Fixed assets (e.g. sheds, warehouses, office buildings) built on port infrastructures, as well as fixed and mobile equipment (e.g. cranes) used in the port areas. 
Prístavné nadstavby: Fixný kapitál (napr. prístrešky, sklady, administratívne budovy), ktorý je postavený na infraštruktúrach námorných prístavov, ako aj pevné a mobilné zariadenia (napr. žeriavy) používané v oblastiach prístavu.
State aid: State aid is any form of direct or indirect financial support provided by public authorities to private sector undertakings. 
Glosár 07 Štátna pomoc: Štátna pomoc je akákoľvek forma priamej alebo nepriamej finančnej podpory poskytovanej subjektmi verejného sektora podnikom súkromného sektora.
The EU’s state aid rules specify where such support does not distort (or threaten to distort) competition. 
V pravidlách štátnej pomoci EÚ sa stanovuje, kedy táto podpora nenarúša (alebo nepredstavuje hrozbu narušenia) hospodárskej súťaže.
The European Commission has the exclusive power to assess whether state aid granted by Member States complies with these rules. 
Európska komisia má výlučnú právomoc posudzovať zlučiteľnosť štátnej pomoci poskytnutej členskými štátmi s týmito pravidlami.
Glossary 07 Trans‐European Transport Networks (TEN‐T): The Trans-European Transport Networks (TEN-T) are a planned set of road, rail, air and water transport networks in Europe. 
Transeurópske dopravné siete (TEN-T): Transeurópske dopravné siete (TEN-T) sú plánovaná skupina cestných, železničných, leteckých a vodných dopravných sietí v Európe.
The TEN-T networks are part of a wider system of Trans-European Networks (TENs), including a telecommunications network (eTEN) and a proposed energy network (TEN-E). 
Siete TEN-T tvoria súčasť širšieho systému transeurópskych sietí (TEN), medzi ktoré patrí aj telekomunikačná sieť (eTEN) a navrhovaná energetická sieť (TEN-E).
The development of infrastructure within the TEN-T is closely linked with the implementation and further advancement of EU transport policy. 
S vykonávaním a ďalším pokrokom dopravnej politiky EÚ úzko súvisí rozvoj infraštruktúry v rámci sietí TEN-T.
Executive summary 08 ISeaports are economically very important in the European Union (EU). 
Zhrnutie 08 INámorné prístavy majú v Európskej únii (EÚ) veľký hospodársky význam.
There are more than 1 200 commercial seaports in 23 of the EU’s 28 Member States. 
V 23 z 28 členských štátov EÚ sa nachádza vyše 1 200 obchodných námorných prístavov.
They are the key nodes in the global trade network, since they handle around three quarters of the EU’s cargo trade with non-member countries and more than a third of intra-EU freight transport. 
Keďže v námorných prístavoch sa uskutočňujú približne tri štvrtiny nákladného obchodu EÚ s krajinami mimo EÚ a viac ako tretina nákladnej dopravy v rámci EÚ, námorné prístavy predstavujú kľúčové uzly siete globálneho obchodu.
In 2013, the European shipping industry is estimated to have contributed around 1 % to the EU’s GDP and supported employment for around 2.2 million people. 
Odhaduje sa, že v roku 2013 európske odvetvie lodnej dopravy prispelo k HDP Európskej únie približne 1 % a zamestnanie v ňom našlo približne 2,2 milióna ľudí.
II Investments in port infrastructures are eligible for EU co-financing through the European Regional Developments Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF) under shared management, but also through the Trans-European Networks-Transport (TEN-T) and the Connecting Europe Facility (CEF) under the direct management of the European Commission. 
II Investície do prístavných infraštruktúr vyhovujú podmienkam na využívanie spolufinancovania z prostriedkov EÚ prostredníctvom Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) a Kohézneho fondu v rámci zdieľaného hospodárenia, ale aj prostredníctvom transeurópskej dopravnej siete (TEN-T) a Nástroja na prepájanie Európy (NPE) v rámci priameho hospodárenia Európskej komisie.
Overall, between 2000 and 2013, around 6.8 billion euros of funding was provided from the EU budget for investments in ports. 
Celkovo sa na investície do prístavov v rokoch 2000 až 2013 poskytla podpora z rozpočtu EÚ vo výške približne 6,8 mld. EUR.
In addition to funding from the EU budget, the European Investment Bank (EIB) financed port investments in the form of loans amounting to around 10.1 billion euros. 
Okrem finančnej podpory z rozpočtu EÚ investície do prístavov financovala aj Európska investičná banka (EIB), a to formou úverov, ktoré dosiahli výšku približne 10,1 mld. EUR.
III We assessed the Commission’s and Member States’ EU maritime freight transport strategies and the value for money delivered by EU-funded investments in ports, where we examined 37 new projects and five reassessed projects. 
III Posudzovali sme stratégie Komisie a členských štátov EÚ v oblasti námornej nákladnej dopravy a ekonomickú výhodnosť investícií do prístavov financovaných z prostriedkov EÚ, pričom sme preskúmali 37 nových projektov a päť projektov, ktoré už boli posúdené v minulosti.
Overall, our audit found that: — The long-term port development strategies put in place by the Member States and the Commission did not provide a robust and coherent basis for planning the capacity needed in EU ports and for identifying the necessary EU and national public funding for port infrastructures; — Funding in similar port infrastructures and superstructures in neighbouring ports has led to ineffective and unsustainable investments: based on the 30 of 37 projects examined and already completed between 2000 and 2013, one in every three euros (corresponding to 194 million euros for 12 projects) has been spent ineffectively so far. 
Celkovo sme pri audite zistili, že: – dlhodobé stratégie v oblasti rozvoja prístavov zavedené členskými štátmi a Komisiou neposkytovali spoľahlivý a súvislý základ pre plánovanie kapacity potrebnej v námorných prístavoch EÚ a na určenie potrebnej verejnej finančnej podpory EÚ a členských štátov pre prístavné infraštruktúry, – financovanie podobných prístavných infraštruktúr a nadstavieb v susediacich prístavoch má za následok neúčinné a neudržateľné investície: z 30 z 37 preskúmaných projektov, ktoré boli v rokoch 2000 až 2013 už dokončené, vyplýva, že každé tretie euro (194 mil. EUR na 12 projektov) bolo doteraz vynaložené neúčinne.
Around half of this funding (97 million euros of EU funding for nine projects) was invested in infrastructures which were not used or were heavily underused for more than 3 years after the works ended. 
Približne polovica z týchto finančných prostriedkov (97 mil. EUR z prostriedkov EÚ na deväť projektov) sa investovala do infraštruktúr, ktoré sa dlhšie ako tri roky po skončení prác nevyužívali alebo ktoré sa po tomto období využívali len veľmi málo.
This highlights shortcomings in the ex ante needs assessment and indicates a high risk of the amounts invested being wasted; — This observation also applies to the five reassessed ports already examined in 2010. 
Svedčí to o nedostatkoch v predbežnom posúdení potrieb a naznačuje vysoké riziko plytvania s investovanými prostriedkami, – táto pripomienka sa týka aj piatich znovu posudzovaných prístavov, ktoré už boli preskúmané v roku 2010.
This reassessment did indicate poor value for money overall: the use of the EU-funded capacity for these ports was still inadequate after almost a decade of operations. 
Z tohto opätovného posúdenia vyplynula celkovo nedostatočná ekonomická výhodnosť: využívanie kapacity prístavov financovaných z prostriedkov EÚ bolo aj po takmer desiatich rokoch prevádzky stále nedostatočné.
The port areas in four ports were still at a very low level or empty. 
Prístavné oblasti sa v prípade štyroch prístavov využívali vo veľmi malej miere alebo boli prázdne.
Overall, 292 million euros of the investments was considered to have been spent ineffectively; — Cost overruns and delays are further illustrations of inefficiencies in the examined investments in port infrastructures. 
Celkovo sa za neúčinne vynaložené finančné prostriedky považovali investície vo výške 292 mil. EUR, – prekročenie nákladov a oneskorenia ďalej dokazujú neefektívnosť preskúmaných investícií do prístavnej infraštruktúry.
Moreover, 19 of the 30 completed projects faced delays, out of which 12 were delayed by more than 20 % of the planned project duration. 
Okrem toho vykonávanie 19 z 30 ukončených projektov sa oneskorilo, pričom v prípade 12 projektov oneskorenie predstavovalo viac než 20 % plánovaného trvania projektu.
Relative to the initially planned duration, the delays were of up to 136 %. 
V pomere k pôvodne plánovanej dĺžke projektu sa omeškania pohybovali v rozpätí až do 136 %.
Of the seven projects (corresponding to 524 million euros of EU funding) not yet completed at the time of the audit, six were also delayed; 
Spomedzi siedmich projektov (v hodnote 524 mil. EUR z finančných prostriedkov EÚ), ktoré v čase auditu ešte neboli ukončené, k oneskoreniam došlo v prípade šiestich,
Executive summary 09 — Many missing and inadequate links to hinterlands, such as missing road and rail connections, will need further public funding to make the initial port investments work properly; — Both the internal coordination within the Commission and the procedure in place between the EIB and the Commission to assess proposed EIB loans for port infrastructures have not been functioning properly as the EIB does not share all relevant information with the Commission. 
Zhrnutie 09 – veľa chýbajúcich a nedostatočných prepojení s vnútrozemím v podobe chýbajúcich cestných a železničných spojení si vyžiada ďalšie finančné prostriedky z verejných zdrojov, aby počiatočné investície do prístavov fungovali správne, – vnútorná koordinácia v rámci Komisie ani zavedený postup medzi EIB a Komisiou na posúdenie navrhovaných úverov EIB riadne nefungovali, pretože EIB sa o relevantné informácie nedelí s Komisiou.
Moreover, for some loan proposals, critical problems were highlighted internally within the Commission, but not signalled to the EIB in the form of a negative opinion by the Commission; and — The Commission did not take the necessary actions in the area of state aid and customs procedures to enable ports to compete on a level playing field. 
Okrem toho pri niektorých návrhoch úverov sa v rámci Komisie interne poukázalo na zásadné problémy, ktoré však neboli oznámené EIB v podobe záporného stanoviska Komisie, – Komisia neprijala nevyhnutné opatrenia v oblasti štátnej pomoci a colných režimov, aby námorným prístavom umožnila súťažiť za rovnakých podmienok.
The Commission’s state aid control could have been more proactive and more effective by monitoring ex post whether the conditions under which earlier decisions (e.g. for concessions) were taken, remained unchanged or by refusing support to user-specific superstructures. 
Kontrola štátnej pomoci Komisiou mohla byť iniciatívnejšia a účinnejšia prostredníctvom následného monitorovania toho, či ostali nezmenené podmienky, za ktorých boli prijaté predchádzajúce rozhodnutia (napr. v prípade koncesií), alebo zamietnutím podpory na nadstavby špecifické pre používateľa.
For example, projects which included superstructures used by private operators had been co-financed with around 92.5 million euros from the EU budget. 
Napríklad na projekty, ktoré zahŕňali nadstavby používané súkromnými prevádzkovateľmi, bolo z rozpočtu EÚ poskytnuté spolufinancovanie vo výške 92,5 mil. EUR.
IV In our report, we make the following recommendations: — Put in place a monitoring of core port capacity, taking account of the Member States’ plans for implementing their long-term strategies; — Revise the current number of 104 ‘core ports’ which are necessary to maintain an adequate level of accessibility for the EU as a whole; — Set out an EU-wide port development plan for core ports, maritime waterways and canals; — Work with the Member States to reduce the administrative burden and delays in project selection and implementation by promoting the principle of a national ‘one-stop-shop’ for the issuing, or refusal, of all permits and authorisations for port infrastructure-related investments. 
IV V správe odporúčame: – zaviesť monitorovanie kapacity základných prístavov, pri ktorom sa zohľadnia plány členských štátov na vykonávanie dlhodobých stratégií, – prehodnotiť súčasný počet 104 „základných prístavov“, ktoré sú nevyhnutné na zachovanie primeranej úrovne dostupnosti pre EÚ ako celok, – stanoviť celoeurópsky plán rozvoja prístavov týkajúci sa základných prístavov, morských vodných ciest a kanálov, – spolu s členskými štátmi pracovať na znížení administratívnej záťaže a oneskorení pri výbere a realizácii projektov, a to presadzovaním zásady „miesta jednotného kontaktu“ na vydávanie alebo zamietanie všetkých povolení a autorizácií pre investície týkajúce sa prístavnej infraštruktúry.