natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The systematic non‐activation of the EIP has reduced the credibility and effectiveness of the MIP. 
Skutočnosť, že sa systematicky neaktivoval postup pri nadmernej nerovnováhe, znížila dôveryhodnosť a účinnosť PMN.
This is also the view of a number of stakeholders, which report that non‐activation has undermined the procedure in terms both of its ability to address imbalances and of its deterrent value. 
Je to aj názor viacerých zainteresovaných strán, podľa ktorých neaktivovanie EIP oslabilo postup, pokiaľ ide o schopnosť riešiť nerovnováhy, ako aj jeho odradzujúci účinok.
The Five Presidents’ Report24 also suggests a full use of the MIP, including the activation of the EIP. 
V správe piatich predsedov24 sa tiež navrhuje, aby sa PMN využíval v plnom rozsahu, vrátane aktivácie EIP.
instruments available under the MIP – including its corrective arm – is needed” and repeated this message on several occasions25. 
ECB tiež uviedla, že „všetky dostupné nástroje v rámci PMN, vrátane jeho nápravnej časti, je nutné využívať v plnej miere a účinne“ a pri viacerých príleežitostiach opakovala tento odkaz25.
Other stakeholders suggest that using the EIP in circumstances which were not clear‐cut would also affect its credibility, and that it should be reserved for use only in very obvious circumstances. 
Ostatné zainteresované strany uvádzajú, že uplatnenie EIP za nejednoznačných okolností malo tiež vplyv na jeho dôveryhodnosť a že by sa k nemu malo pristupovať len vtedy, keď sú okolnosti úplne jasné.
The MIP Regulation fully entrusts the Commission with classifying imbalances. 
Nariadenie o PMN zveruje Komisii úplnú právomoc klasifikovať nerovnováhy.
However we detected several shortcomings in the way this is done: (a) Firstly, we were shown no evidence that the College and private offices have a formal procedure for considering the DG ECFIN advice and documenting their exchanges. (b) Secondly, prior to 2017 the draft communication on imbalances was circulated very late to the College. 
Zistili sme však niekoľko nedostatkov v spôsobe vykonávania: a) po prvé, neboli nám poskytnuté žiadne dôkazy o tom, že kolégium a kabinety majú formálny postup na zohľadnenie stanoviska GR ECFIN a na zdokumentovanie svojich diskusií; 24 25 „Dobudovanie európskej hospodárskej a menovej únie“, správa Jeana-Clauda Junckera vypracovaná v úzkej spolupráci s Donaldom Tuskom, Jeroenom Dijsselbloemom, Mariom Draghim a Martinom Schulzom z júna 2015, s.
The Commission has sought to streamline its analysis and policy advice to Member 25 34 ECB, Economic Bulletin, Issue 2, March 2017, Box 7, p. 
Mala by sa aktivovať hneď, ako sa zistia nadmerné nerovnováhy a využívať na sledovanie zavádzania reforiem.“ ECB, Ekonomický bulletin, číslo 2, marec 2017, rámček 7, s.
For other statements, see Economic Bulletin, Issue 2, March 2015, Box 5, p. 
Ďalšie stanoviská pozri Ekonomický bulletin, číslo 2, marec 2015, rámček 5, s.
48 and Economic Bulletin, Issue 2, March 2016, Box 8, p. 
48 a Ekonomický bulletin, číslo 2, marec 2016, rámček 8, s.
However, merging IDRs with country reports has reduced the focus on the MIP and its distinct objective of detecting and preventing imbalances. 
Zlúčením hĺbkových preskúmaní so správami o krajine sa znížilo zameranie na PMN, ako aj jeho jasný cieľ odhaľovať nerovnováhy a predchádzať im.
For the first three years, the IDR was a stand‐alone document mainly provided by DG ECFIN, with contributions from DG EMPL and other directorates‐general. 
Prvé tri roky bolo hĺbkové preskúmanie samostatný dokument, ktorý vypracovávalo najmä GR ECFIN, s príspevkami GR EMPL a ďalších generálnych riaditeľstiev.
In 2015, it became section 2 of the country report, the remainder of which is the result of an analysis that was previously included in a (now discontinued) staff working document assessing the Member State’s NRP in the context of the European Semester. 
V roku 2015 sa stalo časťou 2 správy o krajine, pričom zvyšok tejto správy je výsledkom analýzy, ktorá bola predtým zahrnutá v pracovných dokumentoch útvarov (teraz sa už nevypracúvajú), v ktorých sa posudzoval národný program reforiem členského štátu v kontexte európskeho semestra.
As a result of the merger, the ‘policy challenges’ section of the IDR (a summary of key macroeconomic challenges and possible responses) was dropped. 
V dôsledku zlúčenia bola zrušená časť „politické výzvy“ hĺbkového preskúmania (zhrnutie kľúčových makroekonomických výziev a možné reakcie).
Moreover, the titles used in country reports are now standardised and therefore do not reflect the severity of imbalances in the Member State concerned. 
Nadpisy používané v správach o krajine sú teraz navyše štandardizované a neodrážajú preto závažnosť nerovnováh v príslušnom členskom štáte.
In 2016 the loss of the ‘policy challenges’ section was partially addressed by the addition of an ‘MIP assessment matrix’, a useful table that summarises the main findings of the IDR. 
Vyradenie časti „politické výzvy“ v roku 2016 bolo čiastočne vykompenzované pridaním „matice posudzovania týkajúceho sa PMN“, t. j. užitočnej tabuľky, v ktorej sú zhrnuté hlavné zistenia hĺbkového preskúmania.
However, the table does not provide any indication of possible measures for addressing the challenges identified in the IDR. 
Z tejto tabuľky však vôbec nie je zrejmé, aké opatrenia by bolo možné prijať na riešenie výziev zistených pri hĺbkovom preskúmaní.
The format of country reports was further modified in 2017: as well as shortening them overall, the Commission restricted the IDR to the MIP assessment matrix and a brief statement of the main findings (section 3). 
Formát správ o krajine bol ďalej upravený v roku 2017: Komisia správy celkovo skrátila, ako aj obmedzila hĺbkové preskúmanie na maticu posudzovania týkajúceho sa PMN a na stručné oznámenie hlavných zistení (časť 3).
Details of all the main issues, including macroeconomic imbalances, affecting the Member State are to be found by theme in section 4 ‘Reform priorities’. 
Podrobné informácie o všetkých hlavných otázkach, vrátane makroekonomických nerovnováh, ktoré sa prejavujú v členskom štáte, sú tematicky zoradené v časti 4 „priority v oblasti reforiem“.
An asterisk in the title indicates topics that are relevant to the MIP and which contribute to the summary in section 3. 
Hviezdička v nadpise označuje témy, ktoré sú relevantné z hľadiska PMN a prispievajú k zhrnutiu v časti 3.
These changes in format were driven by the Commission Secretariat‐General, whose importance in the process has grown over time. 
Tieto zmeny formátu nastali z podnetu generálneho sekretariátu Komisie, ktorý zohrával v celom procese postupne stále väčšiu úlohu.
The Secretariat‐General now also guides the production of country reports through country teams organised across all Commission 35 
Generálny sekretariát teraz riadi aj vypracúvanie správ o krajine prostredníctvom tímov zostavených pre jednotlivé krajiny v rámci všetkých útvarov Komisie.
departments. DG EMPL now provides a greater share of the analytical input26, in particular on employment and social developments, and the IDR/country report has become less of a DG ECFIN product. 
GR EMPL má teraz väčší podiel na analytických podkladoch26, najmä pokiaľ ide o zamestnanosť a sociálny rozvoj, a hĺbkové preskúmanie/správa o krajine je tak v menšej miere výstupom GR ECFIN.
Stakeholders report that these developments have reduced the visibility of the MIP. 
Zainteresované strany uviedli, že tento vývoj znížil viditeľnosť PMN.
Since the merger, the communication on IDRs has been replaced by a far broader communication on country reports. 
Od zlúčenia bolo oznámenie o hĺbkových preskúmaniach nahradené oveľa širším oznámení o správach o krajine.
To counter this problem, in June 2015 DG ECFIN published an overview of that year’s IDR findings27 to highlight developments that were common across countries and linked to the changing economic landscape. 
Ako reakciu na tento problém uverejnilo GR ECFIN v júni 2015 prehľad zistení hĺbkového preskúmania za daný rok27 s cieľom zdôrazniť vývoj, ktorý bol spoločný vo všetkých krajinách a súvisel s meniacim sa hospodárskym prostredím.
However, no such overview was published in 2016 or, to date, in 2017. 
Za rok 2016 a zatiaľ ani za rok 2017 však takýto prehľad nebol zverejnený.
The analysis of macroeconomic imbalances is now part of the overall analysis of structural issues in a Member State. 
Analýza makroekonomických nerovnováh je teraz súčasťou celkovej analýzy štrukturálnych otázok v členskom štáte.
Imbalances have thus been shorn of the prominence they had when the IDR was a separate document. 
Nerovnováhy tak boli pripravené o význam, ktorý mali, keď bolo hĺbkové preskúmanie samostatným dokumentom.
This makes it difficult to distinguish short‐ term (imbalances) from long‐term (growth) issues. 
Je preto zložité rozlíšiť krátkodobé záležitosti (nerovnováhy) od dlhodobých (rast).
Summing up, efforts to streamline the European Semester have reduced the visibility of the MIP. 
Stručne povedané, snahy o zefektívnenie európskeho semestra znížili viditeľnosť PMN.
However, effective communication is central to public understanding of the procedure and the challenges that macroeconomic imbalances pose to Member States. 
Účinná komunikácia je však zásadná na to, aby verejnosť porozumela tomuto postupu a výzvam, ktoré makroekonomické nerovnováhy predstavujú pre členské štáty.
Enhanced communication is also needed to improve national ownership of the MIP. 
Posilnenie komunikácie je potrebné aj na zlepšenie vnútroštátnej zodpovednosti PMN.
This view was repeatedly emphasised by stakeholders during our information visits. 
Zainteresované strany tento názor pri našich informačných návštevách opakovane zdôrazňovali.
Despite a good standard of analysis, some aspects of IDRs need improvement 76. 
Napriek dobrej kvalite analýzy je potrebné zlepšiť niektoré aspekty hĺbkových preskúmaní 76.
In November 2016, five years after the introduction of the MIP, DG ECFIN published a paper entitled ‘The Macroeconomic Imbalance Procedure – Rationale, Process, Application: a Compendium’. 
V novembri 2016, päť rokov po zavedení PMN, uverejnilo GR ECFIN dokument s názvom „Postup pri makroekonomickej rovnováhe – dôvody, proces, aplikácia: prehľad“.
The consolidation of the entire framework in this publication, though late, is welcome as it has helped Member States and other stakeholders to understand the MIP and, in particular, the rationale for certain decisions. 
Konsolidácia celého rámca do tejto publikácie je vítaným krokom, aj keď k nemu došlo neskoro, pretože pomohla členským štátom a ďalším zainteresovaným stranám pochopiť PMN, a najmä dôvody pre niektoré rozhodnutia.
The Compendium describes some analytical tools that DG ECFIN uses in the assessment of macroeconomic imbalances. 
Prehľad opisuje niektoré analytické nástroje, ktoré GR ECFIN používa pri posudzovaní makroekonomických nerovnováh.
However, it could be further improved by the inclusion of information on the tools used by the Commission in other recurring analyses of, for example, the stability of the banking system, MIP‐relevant developments in the labour market and the quality of labour market policies. 
Bolo by však možné ešte ho zlepšiť a zahrnúť doň informácie o nástrojoch, ktoré Komisia používa v ďalších opakovaných analýzach, týkajúcich sa napríklad stability bankového systému, vývoja pracovného trhu relevantného z hľadiska PMN a kvality politík pracovného trhu.
The standard of analysis in IDRs has generally been good, according to stakeholders and experts who we consulted. 
Kvalita analýz v hĺbkovom preskúmaní je podľa zainteresovaných strán a expertov, s ktorými sme sa radili, väčšinou dobrá.
The Commission takes into account all country‐specific circumstances and other relevant information provided by Member States. 
Komisia zohľadňuje všetky okolnosti špecifické pre jednotlivé krajiny a ďalšie relevantné informácie poskytnuté členským štátom.
Some Member States saw a need to improve the sharing of information, and the Commission has recently made efforts in this regard. 
V niektorých členských štátoch bolo potrebné zlepšiť výmenu informácií a Komisia v poslednom období vynaložila v tomto smere úsilie.
Our EPC survey confirmed these findings. 
Náš prieskum v EPC potvrdil tieto zistenia.
The vast majority of respondents (89 %) described the quality of their Member State’s IDR as ‘good’, with 11 % choosing ‘average’. 
Veľká väčšina respondentov (89 %) označila kvalitu hĺbkových preskúmaní svojich členských štátov za „dobrú“, 11 % ju označilo za „priemernú“.
None described the quality as ‘very good’, ‘poor’ or ‘very poor’ (see Figure d in Annex VI). 
Nikto neoznačil kvalitu za „veľmi dobrú“, „zlú“ alebo „veľmi zlú“ (pozri ilustráciu d v prílohe VI).
Compared with similar reports by peer institutions, 68 % of EPC members opted for “no difference”, 26 % said better, and 5 % said that the IDRs were worse (see Figure u in Annex VI). 
V porovnaní s podobnými správami rovnocenných inštitúcií 68 % členov výboru EPC uviedlo, že medzi hĺbkovými preskúmaniami nie je „žiadny rozdiel“, 26 % sa domnievalo, že boli lepšie a 5 % sa domnievalo, že boli horšie (pozri ilustráciu u 38
All respondents agreed that the IDRs took account of relevant country‐specific information (53 % ‘to a great extent’ and 47 % to some extent’, see Figure e in Annex VI). 
v prílohe VI). 3 4 5 7
Compared with the reports of other international organisations (IMF, OECD), which use a ‘thematic’ approach, the IDRs often touch on the same issues year after year. 
Oproti správam iných medzinárodných organizácií (MMF, OECD), ktoré využívajú „tematický“ prístup, sa hĺbkové preskúmania často týkajú každý rok rovnakých záležitostí.
Even allowing for the fact that some imbalances are persistent and cannot be ignored, this often results in repetitive analysis with little added value and a message which remains broadly the same from one year to the next. 
Aj keď pripustíme, že niektoré nerovnováhy sú stále trvalé a nemôžu sa ignorovať, často to vedie k opakovanej analýze s malou pridanou hodnotou a odkazom, ktorý z roka na rok zostáva vo veľkej miere nezmenený.
The MIP Regulation requires the Commission to take into account the “deep trade and financial interlinkages between Member States and the spill‐over effects of national 37 economic policies”28. 
Nariadenie o PMN od Komisie požaduje zohľadnenie „hĺbkových obchodných a finančných prepojení medzi členskými štátmi a účinkov presahovania hospodárskych politík jednotlivých členských štátov”28.
The Commission has developed a number of economic tools29 to address these aspects. 
Komisia vypracovala množstvo ekonomických nástrojov29 na riešenie týchto aspektov.
However, the analysis of spill‐overs30 is often weak. 
Analýza účinkov presahovania30 je často nedostatočná.
In the four selected Member States it was applied somewhat inconsistently. 
V štyroch vybraných členských štátoch sa uplatňovala do určitej miery nejednotne.
For example, until 2014 only passing consideration was given to sovereign contagion31 (a spill‐over from outside) in Slovenia. 
Napríklad v Slovinsku sa do roku 2014 len zbežne posudzovala dlhová „nákaza“ (sovereign contagion)31 (presahovanie zvonka).
In Bulgaria, there was no consideration of the general market conditions for the country as a small Member State outside the euro area. 
V Bulharsku sa vôbec neposudzovali všeobecné trhové podmienky v tejto krajine, ktorá je malým členským štátom mimo eurozóny.
Ignoring spill‐overs leads the Commission to focus excessively on developments intrinsic to a Member State. 
Prehliadanie presahovania vedie k tomu, že Komisia sa príliš zameriava na vývoj týkajúci sa konkrétneho členského štátu.
Since 2015, there has been a policy of including mention of outward spill‐overs in the IDRs of the five largest euro‐area Member States. 
Od roku 2015 platí pravidlo zahŕňať do hĺbkových preskúmaní piatich najväčších členských štátoch eurozóny referenciu o presahovaní smerom von.
Inward spill‐overs were mentioned in all IDRs in the sample for all years, although the coverage and depth varied. 
Presahovania smerom dovnútra boli uvedené vo všetkých hĺbkových preskúmaniach zo vzorky za všetky roky napriek tomu, že ich rozsah a hĺbka sa líšili.
For example, sovereign contagion was not considered in great detail even in 2012 and 2013, when sovereign spreads32 were particularly high. 
Napríklad dlhová „nákaza“ nebola zohľadnená príliš podrobne ani v roku 2012 ani v roku 2013, keď boli marže štátnych dlhopisov32 obzvlášť vysoké.
To conclude on spill‐overs, the analytical tools used are not consistently part of the country analysis. 
Pokiaľ ide o presahovanie, na záver možno povedať, že používané analytické nástroje nie sú vždy súčasťou analýzy krajiny.
There has been some improvement, however, most specifically through the publication of the MIP assessment matrix from 2016 onwards. 
Došlo však k určitému zlepšeniu, konkrétne vďaka uverejňovaniu matice posudzovania od roku 2016.
In general, IDRs do not assess how fiscal policy affects external imbalances. 
V hĺbkových preskúmaniach sa vo všeobecnosti nehodnotí, ako fiškálna politika ovplyvňuje vonkajšie nerovnováhy.
The only Member State given a comprehensive assessment so far is Germany, which enjoys a large current account surplus. 
Jediný členský štát, ktorý zatiaľ predložil komplexné posúdenie, je Nemecko, ktoré má vysoký prebytok bežného účtu.
However, there has been no similar analysis for countries with a structural current account deficit, a large negative net international investment position or problems of competitiveness (see Box 4). 
Neuskutočnila sa však žiadna podobná analýza v prípade krajín so štrukturálnym deficitom bežného účtu, vysokou negatívnou čistou medzinárodnou investičnou pozíciou alebo problémami s konkurencieschopnosťou (pozri rámček 4).
On the fiscal front, IDRs are mainly limited to a short discussion of public‐sector debt developments. 
Pokiaľ ide o fiškálne otázky, hĺbkové preskúmania sa obmedzovali hlavne na krátku diskusiu o vývoji zadlženosti verejného sektora.
39 Box 4 – External imbalances and fiscal policy The Commission made a thorough analysis of Germany’s current account surpluses in its 2015 and 2016 IDRs, and concluded that the country should use its fiscal space (its capacity to spend more without breaching the SGP criteria) to enhance domestic demand and increase public investment. 
40 Rámček 4 – Vonkajšie nerovnováhy a fiškálna politika Komisia podrobne analyzovala prebytky bežného účtu Nemecka v hĺbkovom preskúmaní v roku 2015 a 2016 a dospela k záveru, že táto krajina by mala využívať fiškálny priestor (svoju schopnosť vynaložiť viac výdavkov bez porušenia kritérií PSR) na zlepšenie domáceho dopytu a zvýšenie verejných investícií.
In 2016, the Council toned down the Commission’s proposal by deleting the part of the recommendation on the fiscal space. 
V roku 2016 Rada upravila návrh Komisie a vymazala časť odporúčania týkajúcu sa fiškálneho priestoru.
In 2017, the IDR section of the country report on Germany also contained an analysis33 of the positive spill‐over effects that an expansionary fiscal policy would have on the euro area. 
41 Správa o Nemecku z roku 2017 v časti o hĺbkovom preskúmaní tiež obsahovala analýzu33 pozitívnych účinkov presahovania, ktoré by mala expanzívna fiškálna politika na eurozónu.
The Commission again urged Germany to use fiscal tools, both to rebalance its current account and to help other countries rebalance their external deficit. 
Komisia opäť naliehala na Nemecko, aby využívalo fiškálne nástroje, a to tak na opätovné nastolenie rovnováhy bežného účtu, ako aj na to, aby pomohlo ostatným krajinám vyrovnať ich zahraničný deficit.
The reference to the impact of fiscal policies on external imbalances and competitiveness was an important development. 
Odkaz na dosah fiškálnych politík na vonkajšie nerovnováhy a konkurencieschopnosť bol významným krokom.
Despite the above, the Commission has not analysed the connection between fiscal policy and weak external balances in other systemic Member States (notably Spain and France), nor has it recommended that they tighten their fiscal policy to favour external rebalancing. 
Napriek uvedenému Komisia neanalyzovala súvislosť medzi fiškálnou politikou a nedostatočnými platobnými bilanciami v ostatných systémových členských štátoch (najmä v Španielsku a vo Francúzsku), ani neodporučila, aby posilnili svoje fiškálne politiky v prospech opätovného nastolenia vonkajšej rovnováhy.
40 The 2015 IDR for Spain assessed as permanent the improvement in the headline current account. 
V hĺbkovom preskúmaní z roku 2015 týkajúcom sa Španielska bolo zlepšenie celkového bežného účtu vyhodnotené za trvalé.
In doing so, it neglected important cyclical components, such as the depreciation of the euro, ECB measures that had helped to drive down interest rates on external debt, and reduced import costs owing to a much lower oil price. 
Zanedbali sa pritom dôležité cyklické prvky, ako je oslabenie eura, opatrenia ECB, ktoré pomohli znížiť úrokové sadzby vonkajšieho dlhu a znížiť dovozné náklady vďaka omnoho nižšej cene ropy.
In its 2016 IDR the Commission took advantage of the improvement in the headline external balance to avoid discussing the evolution of the structural current account. 
Vo svojom hĺbkovom preskúmaní z roku 2016 Komisia využila celkové zlepšenie vonkajšej platobnej bilancie, aby sa vyhla diskusii o rozvoji štrukturálneho bežného účtu.
The large negative net international investment position was repeatedly mentioned as a problem, but no link was made to Spain’s fiscal policy, which was already expansionary despite the recent return to growth at a faster pace than the potential output growth rate. 
Vysoká negatívna čistá medzinárodná investičná pozícia bola opakovane spomenutá ako problém, no bez súvislosti s fiškálnou politikou Španielska, ktorá už bola expanzívna napriek nedávnemu návratu k rastu rýchlejším tempom, ako bol rast potenciálnej produkcie.
In its 2017 IDR for France, the Commission identified competitiveness weaknesses and the declining market share of exports to key trading partners, but did not analyse the possibility of using fiscal policy to promote external rebalancing and move resources toward the tradeable sector. 
V hĺbkovom preskúmaní Francúzska za rok 2017 Komisia identifikovala nedostatky a klesajúci podiel vývozov hlavným obchodným partnerom na trhu, no neanalyzovala možnosť využitia fiškálnej politiky na podporu externého vyváženia a presunutia zdrojov do obchodovateľného sektora.
In the cases of Slovenia and Bulgaria, we found weaknesses in the analysis of imbalances and the resulting policy recommendations (see Box 5). 
V prípade Slovinska a Bulharska sme zistili nedostatky v analýze nerovnováh a výsledných odporúčaniach politiky (pozri rámček 5).
Box 5 – Examples of weaknesses in the analyses of imbalances On the topic of labour market reform, the 2013 IDR for Slovenia warned that the hike in the minimum wage would have a significant negative impact on jobs, possibly delaying employment recovery, increasing pressure on wages once economic growth resumed, and hence risking a further drop in competitiveness. 
42 Rámček 5 – Príklady nedostatkov v analýzach nerovnováh Pokiaľ ide o reformu pracovného trhu, hĺbkové preskúmanie Slovinska za rok 2013 upozornilo na to, že skokové zvýšenie minimálnej mzdy bude mať výrazný negatívny dosah na zamestnanosť, čo pravdepodobne spôsobí oneskorenie oživenia v oblasti zamestnanosti, po obnovení hospodárskeho rastu zvýši tlak na mzdy a povedie tým k riziku ďalšieho zníženia konkurencieschopnosti.
In the 2013 Communication announcing the classification, the minimum wage increase was given as one of the reasons for toughening Slovenia’s MIP classification to ‘excessive imbalances’. 
V oznámení o klasifikácii v roku 2013 bol rast minimálnej mzdy uvedený ako jeden z dôvodov sprísnenia klasifikácie Slovinska v rámci PMN do kategórie „nadmerné nerovnováhy“.