natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This could be done by having panels for specific programmes and, where appropriate, sub-programmes (see Annex IV). 
To by sa dalo dosiahnuť vytvorením pracovných skupín pre špecifické programy a, ak je to vhodné, aj pre podprogramy (pozri prílohu IV).
In addition, these panels should be set up sufficiently early in order to provide effective support to the Commission, and continue to do so throughout the programming period and beyond. 
Tieto pracovné skupiny by navyše mali byť vytvorené dostatočne včas na to, aby Komisii poskytli účinnú podporu na začiatku programovacieho obdobia, počas neho aj po ňom.
The Commission should reconsider the resources to be used for evaluation of the FPs and their constituent programmes. 
Komisia by mala prehodnotiť zdroje na hodnotenie rámcových programov a jednotlivých programov v rámci nich.
Evaluation methodologies and techniques 69. 
Metódy a techniky hodnotenia 69.
Effective evaluation requires the use of appropriate methodologies and techniques. 
Účinné hodnotenie si vyžaduje používanie primeraných metód a techník.
The Court checked the extent to which specific guidelines for the evaluation of the FPs existed, whether information needs were properly analysed on a timely basis and whether relevant data were made available to evaluators. 
Dvor audítorov preskúmal, do akej miery existovali špecifické usmernenia k hodnoteniu rámcových programov, či sa informačné potreby správne a včas analyzovali a či mali hodnotitelia k dispozícii relevantné údaje.
Considering the evaluation studies carried out by (or on behalf of) (1) In 2007, the European Research Advisory Board (EURAB) also recommended an increase in the resources allocated to the evaluation of the FPs (EURAB, ‘Recommendations on Ex-Post Impact Assessment’, July 2007). 
S ohľadom na hodnotiace štúdie, ktoré vypracovala Komisia (alebo boli (1) Európsky poradný výbor pre výskum (EURAB) v roku 2007 tiež odporučil zvýšenie zdrojov na hodnotenie rámcových programov (EU-RAB, Odporúčania k následnému hodnoteniu dosahu, júl 2007).
30.1.2008 EN Official Journal of the European Union C 26/15 73. 
30.1.2008 SK Úradný vestník Európskej únie C 26/15 73.
The assessment of programmes relies heavily on the availability of three kinds of data: — data collected according to effectiveness indicators, the analysis of which provides intelligence about progress towards programme objectives. 
Pri hodnotení programov sa veľmi spolieha na dostupnosť troch typov údajov: — údaje zhromaždené na základe ukazovateľov efektívnosti, ktorých analýza vedie k informáciám o postupe plnenia programových cieľov.
The lack of an intervention logic referred to above means that it has been difficult to define such indicators (see paragraph 30). 
Chýbajúca intervenčná logika spomenutá v predchádzajúcich bodoch je príčinou ťažkosti definovať takéto ukazovatele (pozri bod 30).
In practice, the data that were collected were of little relevance for measuring the achievement of programme objectives, — data about programme management (according to efficiency indicators), and — data about participants (such as the participation rates of major research organisations). 
V praxi boli zozbierané údaje málo relevantné na meranie dosiahnutých cieľov programu, — údaje o riadení programu (na základe ukazovateľov „účinnos-ti“) a — údaje o účastníkoch (napríklad miera účasti veľkých výskumných organizácií).
In particular, the latter two should be available at the Commission. 
Komisia by mala mať k dispozícii najmä dva posledné typy údajov.
However, due to problems with respect to the Commission’s internal IT systems, which are the source of most of the data on programme management and participants (1), significant problems have been experienced with this in practice (2). 
Avšak pre problémy s internými informačnými systémami, ktoré sú zdrojom väčšiny údajov o riadení projektu a účastníkoch (1), sa v súvislosti s uvedeným vyskytli v praxi výrazné problémy (2).
This is illustrated by the considerable delays in making Article 173 Reports and Annual Monitoring Reports available (up to 16 months late for Article 173 Reports (3) and up to seven months late for Annual Monitoring Reports in the period between 2002 and 2005). 
To potvrdzujú aj výrazné omeškania pri predkladaní správ v súlade s článkom 173 a ročných správ o monitorovaní (až 16 mesiacov v prípade správ podľa článku 173 (3) a sedem mesiacov pri ročných správach o monitorovaní v období od roku 2002 do roku 2005).
As this information was consistently late, it was of limited use. 
Keďže boli tieto informácie neustále predkladané neskoro, využívali sa len minimálne.
(1) Whilst the Commission generally does have such information regarding participants, it often cannot easily be used for detailed analysis because data concerning a given participant is neither kept in a single place nor necessarily recorded in compatible formats. 
(1) Kým Komisia má spravidla k dispozícii informácie týkajúce sa účastníkov, často ich nie je možné jednoducho použiť na podrobnú analýzu, pretože údaje o danom účastníkovi sa neuchovávajú na jedinom mieste, a takisto nie sú zaznamenané v kompatibilnom formáte.
This makes it difficult to track the participant’s involvement over time, for example to assess reasons for non-participation, and relations between participants, for example to study networking effects (see paragraph 84). 
To sťažuje dlhodobé sledovanie zainteresovanosti účastníka, napríklad posudzovanie dôvodov neúčasti, ako aj vzťahov medzi účastníkmi, napríklad skúmanie účinkov vytvárania a fungovania sietí (pozri bod 84).
(2) Annual Report concerning the financial year 2006, table 2.3; Annual Report concerning the financial year 2005, paragraph 7.13; Annual Report concerning the financial year 2004, paragraphs 6.8 and 6.10; Annual Report concerning the financial year 2003, paragraphs 6.9 and 6.70; Special Report No 1/2004, paragraphs 105-108; Opinion No 1/2006 on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council laying down the rules for the participation of undertakings, research centres and universities in actions under the Seventh Framework Programme and for the dissemination of research results (2007 to 2013) (OJ C 203, 25.8.2006), paragraph 57. 
(2) Výročná správa za rozpočtový rok 2006, tabuľka 2.3; výročná správa za rozpočtový rok 2005, bod 7.13; výročná správa za rozpočtový rok 2004, body 6.8 a 6.10; výročná správa za rozpočtový rok 2003, body 6.9 a 6.70; osobitná správa č. 1/2004, body 105 až 108; stanovisko č. 1/2006 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú pravidlá účasti podnikov, výskumných centier a vysokých škôl na akciách v rámci siedmeho rámcového programu a šírenia výsledkov výskumu (2007 – 2013) (Ú. v.
(3) Treaty establishing the European Community, Article 173: ‘At the beginning of each year the Commission shall send a report to the European Parliament and the Council. 
(3) Zmluva o založení Európskeho spoločenstva, článok 173: „Komisia na začiatku každého roku zašle správu Európskemu parlamentu a Rade.
The report shall include information on research and technological development activities and the dissemination of results during the previous year, and the work programme for the current year.’ Ineffective approach to sourcing evaluation data from participants 76. 
Správa obsahuje informácie o činnostiach v oblasti výskumu a technologického rozvoja a o šírení výsledkov za uplynulý rok a o pracovnom programe na bežný rok.“ Neúčinný prístup k zbieraniu údajov od účastníkov 76.
Since FP5, the Commission has systematically required participants, by contract, to provide data needed to measure the achievement of programme objectives in terms of outputs, outcomes and impacts, as follows: — — under FP5, participants were required to submit a ‘Techno-logical Implementation Plan’ together with a final report after the project had been completed. 
Od 5. RP Komisia systematicky zmluvne zaväzovala účastníkov, aby predkladali údaje potrebné na meranie dosiahnutých cieľov programu z hľadiska výstupov, účinkov a dosahu.
These documents were often of poor quality or were not submitted at all, under FP6, they are required to produce a ‘Plan for Disseminating and Using Knowledge’ and must respond to a standardised questionnaire concerning socio-economic issues when submitting their annual technical reports. 
Tieto dokumenty mali často nízku kvalitu, prípadne neboli predložené vôbec, v rámci 6. RP museli účastníci vypracovať „plán šírenia a využívania poznatkov“ a pri predkladaní ročných technických správ museli vyplniť štandardizovaný dotazník o sociálno-ekonomických otázkach.
77. placed unnecessary administrative burdens on participants. 
77. účastníkov predstavovali zbytočnú administratívnu záťaž.
For example, with respect to the FP6 annual questionnaire, data are collected much more frequently than needed and from the entire population of projects when a representative sample would suffice. 
Napríklad údaje v ročnom dotazníku k 6. RP sa zhromažďujú omnoho častejšie, než je potrebné, a z celej vzorky projektov, pričom by postačovala reprezentatívna vzorka.
This is likely to lead to ‘evaluation fatigue’. 
To môže viesť k „vyčerpaniu v dôsledku hodnotenia“.
Moreover, this information has been collected at the wrong time; many of the underlying issues for which data are collected are medium or longer-term in nature so that data collection within the contractual duration of the project is by definition premature (4). 
Tieto informácie sa navyše zbierali v nevhodnom čase. Mnohé z dôležitých aspektov, kvôli ktorým sa údaje zhromažďujú, majú strednodobý alebo dlhodobý charakter, takže zbieranie údajov počas zmluvného trvania projektu je vo svojej podstate predčasné (4).
This is why only limited practical use has been made of the information provided by these tools for evaluations under FP5 and FP6. 
Preto mali informácie získané prostredníctvom týchto nástrojov pre hodnotenia v rámci 5. RP a 6. RP len malé praktické využitie.
However, none of the systems in place provides for information to be collected at the end of (or shortly after) a project’s lifespan in a standardised manner. 
Avšak v rámci žiadneho zavedeného systému sa nestanovuje, aby sa informácie zbierali na konci projektu (alebo krátko po ňom) štandardizovaným spôsobom.
Stakeholders interviewed suggested that such information might include the achievement of project objectives, intended (and unplanned) results and the perception of Community added value by participants. 
Partneri počas rozhovorov navrhli, aby tieto informácie zahŕňali aj dosiahnutie cieľov projektu, plánovaných (a neplánovaných) výsledkov a údaje o tom, či účastníci vnímali pridanú hodnotu Spoločenstva.
Such information could also form the basis for external reviews of completed projects (5). 
Tieto informácie môžu tiež tvoriť základ vonkajších kontrol ukončených projektov (5).
Together with a more extensive use of scientometric approaches (such as citation analysis) to assess project results (see paragraph 83), this could provide a basis for the Commission to move to a more results-based financing system for RTD activities co-funded by the Community (6). 
Spolu s rozsiahlejším využitím scientometrických prístupov (napríklad citačnej analýzy) pri hodnotení výsledkov projektov (pozri bod 83) to môže pre Komisiu predstavovať základ na posunutie smerom k systému financovania činností v oblasti výskumu a technologického rozvoja spolufinancovaných Spoločenstvom, ktorý je viac zameraný na výsledky (6).
(4) There has been no systematic attempt to collect data from participants after the completion of the project, except for specific surveys in the framework of evaluations. 
(4) Po ukončení projektu nebola vyvinutá systematická snaha o zhromaždenie údajov od účastníkov okrem špecifických prieskumov v rámci hodnotení.
The use of surveys has been hampered by the fact that participants, unlike in a number of national RTD programmes (e.g. Germany), are not legally obliged to provide such analytical data. 
Prekážkou využívania prieskumov bola skutočnosť, že účastníci nie sú právne zaviazaní takéto analytické údaje predkladať, na rozdiel od niektorých národných programov v oblasti výskumu a technologického rozvoja (napr. v Nemecku).
(5) Special Report No 1/2004, paragraph 94; Opinion No 1/2006, paragraph 56. 
(5) Osobitná správa č. 1/2004, bod 94; stanovisko Dvora audítorov č.
(6) Annual Report concerning the financial year 2006, paragraph 7.33; Annual Report concerning the financial year 2005, paragraphs 7.8 and 7.29; Opinion No 1/2006, paragraphs 58 to 61. 
1/2006, bod 56. (6) Výročná správa za rozpočtový rok 2006, bod 7.33; výročná správa za rozpočtový rok 2005, body 7.8 a 7.29; stanovisko č.
These contractual requirements to provide data have 
Tieto zmluvné požiadavky na predkladanie údajov pre
C 26/16 EN Official Journal of the European Union 30.1.2008 Other data sources inadequately used 80. 
C 26/16 SK Úradný vestník Európskej únie 30.1.2008 Ostatné zdroje údajov sa nevyužívali dostatočne 80.
Insufficient use is made of other existing sources of data within the Commission and the Member States (e.g. databases of national RTD programmes and funding agencies and the ‘Community Research & Development Information Service’ (CORDIS) operated by the Commission’s Publication Office (1)). 
Ostatné existujúce zdroje údajov v rámci Komisie a členských štátov sa nevyužívali dostatočne [napr. databázy národných programov v oblasti výskumu a technologického rozvoja a financujúcich agentúr a Informačnej služby Spoločenstva pre výskum a vývoj (CORDIS), ktorú riadi Úrad pre publikácie (1)].
Evaluation studies carried out by the Commission Reports reviewed by the Court 81. 
Hodnotiace štúdie vypracované Komisiou Správy, ktoré preskúmal Dvor audítorov 81.
The Court reviewed 86 evaluation studies carried out by (or on behalf of) the Commission since 2000. 
Dvor audítorov preskúmal 86 hodnotiacich štúdií, ktoré vypracovala Komisia (alebo boli vypracované v jej mene) od roku 2000.
These included all 36 studies forming the basis for the 5YA published in 2004 and the further 50 studies completed since that date. 
Obsahovali všetkých 36 štúdií, ktoré tvoria základ päťročných posúdení uverejnených v roku 2004, a ďalších 50 štúdií vypracovaných odvtedy.
Of these, only 23 studies can be considered to be genuine evaluations of the FP and its programmes (see Figure 5). 
Z tohto počtu sa môže len 23 štúdií považovať za skutočné hodnotenia rámcových programov a jednotlivých programov v rámci nich (pozri obrázok 5).
Figure 5 Overview of evaluation studies carried out by (or on behalf of the Commission) in the period 2000 to 2006 Type of studies Number Evaluations of FP activities 23 National impact assessments undertaken at 12 Member State level Methodological studies 5 Studies of the European RTD landscape 2 Non-analytical descriptive and statistical 33 documents Other documents 11 Description Evaluation studies — based on recognised methodologies (1), — make specific reference to programme objectives and to the extent to which programme objectives have been met. 
Obrázok 5 Prehľad hodnotiacich štúdií vypracovaných Komisiou (alebo v jej mene) od roku 2000 do roku 2006 Typ štúdií Hodnotenie činností rámcových programov Národné hodnotenia dosahu uskutočnené na úrovni členských štátov Metodické štúdie Štúdie európskej krajiny z hľadiska výskumu a technologického rozvoja Neanalytické deskriptívne a štatistické dokumenty Iné dokumenty Počet Opis 23 Hodnotiace štúdie — založené na známych metódach (1), — zahrňujú konkrétnu zmienku o programových cieľoch a o tom, v akej miere boli splnené.
Studies carried out by Member States which address mainly national participation rates, rather than concluding about programme objectives. 
12 Štúdie vypracované členskými štátmi, ktoré sa týkajú hlavne miery účasti v členských štátoch, a nie záverov o programových cieľoch.
Studies organised by the Commission to assist in the development of evaluation methodologies. 
5 Štúdie, ktorých vypracovanie organizovala Komisia s cieľom vytvoriť hodnotiace metódy.
Studies addressing contextual analyses on the research scene in Europe, but not the FPs. 
2 Štúdie týkajúce sa kontextuálnych analýz v súvislosti s oblasťou výskumu v Európe, nie však rámcových programov.
In particular no explicit reference is made to the effect that the FPs have on national research and innovation systems. 
Najmä sa neuvádzajú žiadne priame zmienky o účinku, ktorý majú rámcové programy na národné systémy výskumu a inovácie.
(1) Hanne Foss Hansen, ‘Choosing evaluation models: A discussion on evaluation design’, Evaluation, Vol 11 No 4, 2005, pp. 447-462. 
(1) Hanne Foss Hansen, Výber modelov hodnotenia: diskusia o návrhu hodnotenia, Hodnotenie, zv. 11 č. 4, 2005, s. 447 – 462.
Evaluations focusing on monitoring issues, rather than outcomes and impacts 82. 
Hodnotenia zamerané skôr na monitorovanie, ako na účinky a dosah 82.
Two main observations result from the Court’s meta-analysis of these specific evaluation studies: — whilst many of the studies attempt to conclude against programme objectives, these conclusions are presented in a vague manner, leaving the reader unconvinced that the (1) CORDIS is the only database that provides information on proposals, projects and results that is common to the whole FP, covers several programming periods, and is accessible from outside the Commission. 
Z metaanalýzy týchto špecifických hodnotiacich štúdií, ktorú uskutočnil Dvor audítorov, vyplynuli tieto dve hlavné pripomienky: — hoci mnohé štúdie obsahujú závery, ktoré sú v protiklade s programovými cieľmi, ich prezentácia je nejasná (1) CORDISjejedinoudatabázou,ktoráobsahujeinformácieonávrhoch, projektoch a výsledkoch, ktoré sú spoločné pre rámcové programy ako celok, vzťahuje sa na viaceré programovacie obdobia a je dostupná aj mimo Komisie.
However, data in CORDIS for individual projects are often not updated after the proposal has been selected. 
Avšak po vybratí návrhu sa údaje v databáze CORDIS týkajúce sa jednotlivých projektov už často neaktualizujú.
Up to and including FP6, public and private sector participants in the FPs were not obliged to make public their results (European Research Advisory Board (EURAB), ‘Sci-entific publication: policy on open access’, December 2006). evaluation has actually addressed this issue. 
Do 6. RP (vrátane) nemuseli účastníci rámcových programov z verejného a súkromného sektora zverejňovať svoje výsledky (Európsky poradný výbor pre výskum (EURAB), „Vydávanie vedeckých publikácií: politika otvoreného prístupu“, december 2006). a čitateľa nepresvedčia, že v hodnotení sa skutočne riešil daný problém.
This is often because the lack of any clear programme objectives critically undermines the process (see paragraph 28), — rather than evaluating the outcomes and impacts of the FPs or their specific programmes (and sub-programmes), many of the documents are descriptive, and, at best, concentrate on immediate project outputs and project management matters. 
Dôvodom je, že absencia jasných programových cieľov rozhodujúcim spôsobom ohrozuje tento proces (pozri bod 28), — mnohé dokumenty namiesto toho, aby obsahovali hodnotenie účinkov a dosahu rámcových programov alebo špecifických programov (a podprogramov) v rámci nich, sú opisné, a v lepšom prípade sa zameriavajú len na bezprostredné výstupy projektu a záležitosti týkajúce sa projektového riadenia.
These reports are unable to provide convincing evidence with regard to outcomes or impacts. 
Tieto správy neobsahujú dostatočne presvedčivé dôkazy o účinkoch a dosahu.
Insufficient focus on the development of innovative methodologies 83. 
Nedostatočné zameranie na vytváranie inovatívnych metód 83.
The use of traditional methodologies and techniques (in particular surveys, document review and interviews) dominates 
Pri hodnoteniach uskutočnených v období od roku 2000 do roku 2006 prevládalo používanie tradičných metód a
30.1.2008 EN Official Journal of the European Union C 26/17 for evaluations carried out in the period 2000 to 2006 (see Figure 6). 
30.1.2008 SK Úradný vestník Európskej únie C 26/17 techník (najmä prieskumov, preskúmania dokumentov a rozhovorov) (pozri obrázok 6).
Furthermore, a number of other sophisticated, but nevertheless well-established, evaluation methodologies and techniques were not (or only very rarely) employed, in particular: — scientometric approaches (such as citation analysis) (1), — quantitative models (such as cost-efficiency, cost-effectiveness and cost-benefit) (2), or — actor (or behavioural) models (which focus on the perspectives of those involved in an intervention, such as the characteristics of research networks and changes thereto over time). 
Okrem toho sa nevyužilo (alebo sa využili len veľmi zriedka) niekoľko sofistikovaných, avšak už zavedených hodnotiacich metód a techník, konkrétne: — scientometrické prístupy (napríklad citačná analýza) (1), — kvantitatívne modely (napríklad analýza efektívnosti z hľadiska nákladov, analýza účinnosti z hľadiska nákladov a analýza nákladov a výnosov) (2), — účastnícke modely (alebo modely správania) (ktoré sa sústreďujú na hľadiská zúčastnených strán zásahu, napríklad charakteristiky výskumných sietí a ich zmeny v ďalšom období).
(1) Up to and including FP6, public and private sector participants in the FPs were not obliged to make public their scientific results. 
(1) Do 6. RP (vrátane) nemuseli účastníci v rámcových programoch z ve-rejeného a súkromného sektora zverejňovať svoje vedecké výsledky.
Guaranteeing free public access to Community funded research by making publication mandatory has been recommended in December 2006 by the EURAB. 
EURAB v decembri 2006 odporučil, aby sa umožnil voľný prístup verejnosti k výskumu financovanému Spoločenstvom, a to zavedním povinnosti uverejňovať výsledky.
It was also suggested that the Commission is to set up a web-based repository for published project results (see EURAB, ‘Sci-entific publication: policy on open access’, December 2006). 
Výbor takisto navrhol, aby Komisia zriadila internetový archív uverejnených výsledkov projektov (pozri EURAB, Vydávanie vedeckých publikácií: politika otvoreného prístupu, december 2006).
(2) It is noted that such models were used to make forecasts of the micro and macro-economic effects of the planned FP7 (see European Commission, ‘Monitoring Report 2004: implementation of activities under the EC and Euratom framework and corresponding specific programmes’, August 2005, pp. 23-25). 
(2) Je treba poznamenať, že takéto modely sa používali pri predpovediach mikro-a makroekonomických účinkov plánovaného 7. RP (pozri Európska komisia, Monitorovacia správa za rok 2004: implementácia činností v rámci ES a Euratomu a zodpovedajúcich špecifických programov, august 2005, s.
However, there is no evidence that this assessment of the potential economic impacts of the FPs is linked to any plan for ex-post evaluation. 
Neexistuje však dôkaz o tom, že toto hodnotenie potenciálneho ekonomického dosahu rámcových programov je prepojené s plánom následného hodnotenia.
(3) DG Information Society and Media, ‘IST-RTD Monitoring and Evaluation: Results and Impact Indicators (2003-2004)’, 2005; ‘Networks of innovation in information society development and deployment in Europe’, 2006. 
(3) GR pre informačnú spoločnosť a médiá, Monitorovanie a hodnotenie IST-VTR: výsledky a ukazovatele dosahu (2003 – 2004), 2005; Siete inovácií v oblasti rozvoja a zavádzania informačnej spoločnosti v Európe, 2006.
(4) DG Information Society and Media, ‘ERAnets — Evaluation of Networks of Collaboration among participants in IST research and their evolution to collaborations in the European Research Area’ (Final Report), 2005; ‘Evaluation of progress towards a European Research Area for information society technologies’, 2005; ‘Networks of innovation in information society development and deployment in Europe’, 2006. 
(4) GR pre informačnú spoločnosť a médiá: ERAnets – Hodnotenie sietí spolupráce medzi účastníkmi výskumu IST a ich transformácia na spoluprácu v Európskom výskumnom priestore (záverečná správa), 2005; Hodnotenie postupu šírenia Európskeho výskumného priestoru pre technológie informačnej spoločnosti, 2005; Siete inovácií v oblasti rozvoja a zavádzania informačnej spoločnosti v Európe, 2006.