natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 2015, an additional satellite was launched. 
V roku 2015 bol spustený dodatočný satelit.
One of its stated objectives is to monitor desertification42, but clear information about this is not yet available (see also paragraph 39). 
Jedným z jeho stanovených cieľov je monitorovanie dezertifikácie42, ale zatiaľ k nemu ešte nie sú dostupné jasné informácie (pozri tiež bod 39).
The Commission regularly collects useful, relevant information about various elements related to the state of soil in the EU, including information on the three UNCCD sub-indicators (see paragraph 38). 
Komisia pravidelne zbiera užitočné, relevantné informácie o rôznych prvkoch týkajúcich sa stavu pôdy v EÚ vrátane informácií o troch čiastkových ukazovateľoch UNCCD (pozri bod 38).
Implemented in partnership with the Member States, the European Space Agency, the European Organisation for the Exploitation of Meteorological Satellites, the European Centre for Medium-Range Weather Forecasts, EU Agencies and Mercator Océan. 
Vykonáva sa v partnerstve s členskými štátmi, Európskou vesmírnou agentúrou, Európskou organizáciou pre využitie meteorologických satelitov, Európskym centrom pre strednodobé predpovede počasia, agentúrami EÚ a strediskom Mercator Océan.
23 41 42 Sentinel-2A satellite, see http://www.copernicus.eu/main/sentinel-2a-orbit 
41 42 Satelit Sentinel-2A, pozri http://www.copernicus.eu/main/sentinel-2a-orbit
Land productivity was analysed by the JRC in a report based on satellite observations between 1982 and 2010 using Copernicus data43. 
Spoločné výskumné centrum analyzovalo úrodnosť pôdy v správe vypracovanej na základe satelitných pozorovaní medzi rokmi 1982 a 2010 s použitím údajov z programu Copernicus43.
Figure 5, which is based on the most recent comprehensive data published by the Commission on land productivity dynamics in the EU44, shows that the hot, dry Mediterranean countries are more susceptible to a decline in land productivity. 
Z ilustrácie 5, ktorá vychádza z najnovších komplexných údajov uverejnených Komisiou o dynamike úrodnosti pôdy v EÚ44, vyplýva, že horúce a suché stredomorské krajiny sú náchylnejšie na pokles úrodnosti pôdy.
Figure 5 – Land productivity dynamics in Europe (1982-2010) Legend declining productivity early signs of decline stable, but stressed stable, not stressed increasing productivity Source: JRC, 2012. 
Ilustrácia 5 – Dynamika úrodnosti pôdy v Európe (1982 – 2010) Vysvetlivky klesajúca produktivita prvé známky poklesu stabilné, no pod tlakom stabilné, nie pod tlakom rastúca produktivita 24 Zdroj: JRC, 2012.
Cherlet, M., Ivits, E., Sommer, S., Tóth, G., Jones, A., Montanarella, L., Belward, A., “Land Productivity Dynamics in Europe, Towards a Valuation of Land Degradation in the EU”, Joint Research Centre, Institute for Environment and Sustainability, Land Resource Management Unit, 2013. 
Cherlet, M., Ivits, E., Sommer, S., Tóth, G., Jones, A., Montanarella, L., Belward, A., Land Productivity Dynamics in Europe, Towards a Valuation of Land Degradation in the EU (Vývoj úrodnosti pôdy v Európe, Hodnotenie degradácie pôdy v EÚ), Spoločné výskumné centrum, Inštitút pre životné prostredie a udržateľný rozvoj, oddelenie riadenia pôdnych zdrojov, 2013.
The report estimates that 85.1 % of the total area of the EU is currently unaffected by land productivity decline, 5.6 % shows early signs of land productivity decline, and 1.5 % is in decline. 
Podľa odhadov uvedených v správe 85,1 % celého územia EÚ v súčasnosti nie je ovplyvnených poklesom úrodnosti pôdy, 5,6 % vykazuje skoré príznaky poklesu úrodnosti pôdy a na 1,5 % územia došlo k poklesu úrodnosti pôdy.
24 43 44 
43 44
Organic carbon in soil is monitored by the Commission using the multipurpose platform of the Land Use/Cover Area frame statistical Survey (LUCAS)45, a standardised three-yearly analysis of the properties of topsoil across the EU, operated by the JRC. 
Organický uhlík v pôde monitoruje Komisia pomocou viacúčelovej platformy štatistického zisťovania využívania pôdy/krajinnej pokrývky (LUCAS)45, štandardizovanej trojročnej analýzy vlastností ornice v celej EÚ, ktorú prevádzkuje JRC.
According to the EEA, “On average, soils in Europe are most likely to be accumulating carbon. 
Podľa EEA „Pôda v Európa v priemere pravdepodobne akumuluje uhlík.
Soils under grassland and forests are a carbon sink ... whereas soils under arable land are a smaller carbon source”46. 
Pôda v oblastiach trávnych porastov a lesov je úložiskom uhlíka... zatiaľ čo orná pôda je menším zdrojom uhlíka“46.
Figure 6 shows that the areas at risk of desertification, in Greece, Spain, Italy, Portugal and Romania, are correlated with a low level of organic carbon in the soil. 
Z ilustrácie 6 vyplýva, že oblasti, ktorým hrozí dezertifikácia, v Grécku, Španielsku, Taliansku, Portugalsku a Rumunsku, zodpovedajú oblastiam s nízkym obsahom organického uhlíka v pôde.
25 45 46 LUCAS 2015 provided observations for more than 270 000 points in the 28 EU Member States. 
25 45 46 LUCAS 2015 poskytol údaje z pozorovania z viac ako 270 000 bodov v 28 členských štátoch EÚ.
LUCAS 2018 survey started in March 2018 (it includes more than 240 000 points and about 99 000 photo interpretations), and its results will be available in 2019. https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/soil-organic-carbon-1/assessment. 
Prieskum LUCAS 2018 sa začal v marci 2018 (zahŕňa vyše 240 000 bodov a asi 99 000 interpretácií fotografických snímok) a jeho výsledky budú k dispozícii v roku 2019. https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/soil-organic-carbon-1/assessment.
The largest emissions of CO2 from soils are due to conversion (drainage) of organic soils. 
Najväčšie emisie CO2 z pôdy sú spôsobené konverziou (odvodnením) organickej pôdy.
Figure 6 – LUCAS – Soil organic carbon in the EU – 2015 (g/kg) Source: JRC, 2018. 
Ilustrácia 6 – LUCAS – Organický uhlík v pôde v EÚ – 2015 (g/kg) 26 Zdroj: JRC, 2018.
Land cover and land-cover changes in the EU are regularly monitored through the Coordination of information on the environment programme (CORINE)47, a component of Copernicus, which is managed by the EEA. 
Krajinná pokrývka a zmena krajinnej pokrývky v EÚ sa pravidelne sledujú prostredníctvom koordinácie informácií o programe pre životné prostredie (CORINE)47, ktorý je súčasťou programu Copernicus a riadi ho EEA.
Relevant CORINE datasets have been produced every six years since 2000, most recently in 2012. 
Príslušné súbory údajov CORINE sa vypracúvajú každých šesť rokov od roku 2000, naposledy v roku 2012.
Taken together, agricultural land and forests cover 85 % of land in the EU48. 
Poľnohospodárska pôda a lesy spoločne pokrývajú 85 % územia EÚ48.
CORINE is based on analysis of satellite images and maps 44 classes of land use, grouped into five main categories: artificial surfaces, agricultural areas, forest and semi-natural areas, wetlands, and water bodies. 
Program CORINE je založený na analýze satelitných snímok a mapuje 44 tried využívania pôdy, zoskupených do piatich hlavných kategórií: umelé povrchy, poľnohospodárske plochy, lesné a poloprírodné oblasti, mokrade a vodné útvary.
26 47 48 See the CAP context indicators 2014-2020 report, 2017 update. 
47 48 Pozri správu o kontextových ukazovateľoch za roky 2014 – 2020, aktualizácia v roku 2017.
The Commission regularly collects and compiles additional data on various factors related to desertification in the EU, such as soil erosion, droughts, water, forest fires, as described in Annex II. 
Komisia pravidelne zbiera a spracúva doplňujúce údaje o rôznych faktoroch týkajúcich sa dezertifikácie v EÚ, ako je erózia pôdy, suchá, voda, lesné požiare, ako sa uvádza v prílohe II.
However, the Commission does not use it to assess the extent of desertification and land degradation. 
Komisia ich však nevyužíva na posúdenie rozsahu dezertifikácie a degradácie pôdy.
A World Atlas of Desertification was first published in 1992 by the United Nations 49, and then updated in 1997. 
V roku 1992 zverejnila OSN49 po prvýkrát Svetový atlas dezertifikácie a v roku 1997 ho aktualizovala.
The Commission took over the publication of the Atlas and published a third version in 2018. 
Komisia prevzala zverejnenie atlasu a v roku 2018 uverejnila tretiu verziu atlasu.
It contains maps of factors which can lead to desertification, such as soil erosion, salinisation, urbanisation, and migration. 
Obsahuje mapy faktorov, ktoré môžu viesť k dezertifikácii, ako je erózia pôdy, salinizácia, urbanizácia a migrácia.
The new Atlas provides maps and data on a range of human-environment interactions relevant for land degradation, but does not contain any maps specifically on desertification. 
Nový atlas obsahuje mapy a údaje o celej škále interakcií medzi človekom a životným prostredím, ktoré sú relevantné z hľadiska degradácie pôdy, ale neobsahuje žiadne mapy osobitne zamerané na dezertifikáciu.
The Commission considers that desertification cannot easily be mapped, because it is a very complex process, which studies found to be triggered by many different factors50. 
Komisia sa domnieva, že dezertifikácia sa nedá ľahko zmapovať, pretože ide o veľmi zložitý proces, ktorý je podľa štúdií výsledkom mnohých rozličných faktorov50.
The Member States visited have produced maps on the risk of desertification (see Annex I). 
Navštívené členské štáty vypracovali mapy rizika dezertifikácie (pozri prílohu I).
However, these maps were not updated regularly, and cannot be compared as they used different indicators and colour coding. 
Tieto mapy však neboli pravidelne aktualizované a nemožno ich porovnávať, pretože sa v nich používajú odlišné ukazovatele a farebné označenie.
Thus, they cannot provide a comprehensive view of desertification at EU level. 
Nepodávajú preto komplexný obraz o dezertifikácii na úrovni EÚ.
The Member States we visited also monitored factors associated with desertification and land degradation, such as water, droughts or precipitation monitoring. 
Navštívené členské štáty tiež monitorovali faktory súvisiace s dezertifikáciou a degradáciou pôdy, ako je voda, suchá alebo monitorovanie zrážok.
Regarding the soil-data collection mechanisms, we found that: − Spain, Italy and Romania had their own systems, which provided more specific soil data but overlapped to some extent with the EU’s own collection mechanisms. 27 49 50 United Nations Environment Programme. 
Pokiaľ ide o mechanizmy získavania údajov v pôde, zistili sme, že: − Španielsko, Taliansko a Rumunsko majú svoje vlastné systémy, ktoré poskytujú konkrétnejšie údaje o pôde, ale do určitej miery sa prekrývajú s mechanizmami EÚ 27 49 50 Program OSN pre životné prostredie.
See e.g. Cherlet, M., Zdruli, P., Zucca, C., “Desertification: Mapping Constraints and Challenges; Encyclopedia of Soil Science”, Third Edition, Taylor & Francis, 2017. 
Pozri napr. Cherlet, M., Zdruli, P, Zucca, C, Desertification: Mapping Constraints and Challenges; Encyclopedia of Soil Science (Dezertifikácia: mapovanie obmedzení a výziev; Encyklopédia pôdoznalectva), tretie vydanie, Taylor & Francis, 2017.
28 National data concerning soil was incomplete, was not collected and interpreted regularly, and was not always reliable51. − Cyprus and Portugal relied exclusively on the Commission’s LUCAS platform to collect soil data. 
Vnútroštátne údaje týkajúce sa pôdy boli neúplné, neboli pravidelne zbierané a vykladané a neboli vždy spoľahlivé51. − Cyprus a Portugalsko sa pri získavaní údajov o pôde spoliehali výlučne na platforme Komisie LUCAS.
There is no agreed methodology for assessing desertification and land degradation within the EU 38. 
V rámci EÚ neexistuje dohodnutá metodika na posudzovanie dezertifikácie a degradácie pôdy 38.
Desertification and land degradation are complex phenomena affected by many interdependent factors, and there is no scientific consensus as to how to assess these factors. 
Dezertifikácia a degradácia pôdy sú zložité javy ovplyvnené mnohými vzájomne prepojenými faktormi a vedci sa nezhodujú na tom, ako tieto faktory posudzovať.
There are several such proxy indicators, but the UNCCD recommends the use of three sub-indicators to assess land degradation: land productivity, organic carbon in soil, and land cover and land-cover change52. 
Takýchto ukazovateľov je niekoľko, ale podľa UNCCD sa odporúča použiť tri čiastkové ukazovatele na posúdenie degradácie pôdy: úrodnosť pôdy, organický uhlík v pôde a krajinná pokrývka a zmena krajinnej pokrývky52.
The Commission and the Member States have not agreed on a methodology for compiling the available indicators to come up with a consistent assessment of desertification and land degradation across the EU. 
Komisia a členské štáty sa nedohodli na metodike zostavovania dostupných ukazovateľov, ktoré by umožňovali jednotné posudzovanie dezertifikácie a degradácie pôdy v celej EÚ.
This makes it difficult to compare the extent of desertification in the different Member States of the EU. 
Z tohto dôvodu je ťažké porovnať rozsah dezertifikácie v jednotlivých členských štátoch EÚ.
In the 2018 monitoring report on progress towards the SDGs in an EU context, the Commission uses two indicators for land degradation which are partially aligned with the UNCCD indicators: artificial land cover per capita, and estimated soil erosion by water (see Table 2). 
V monitorovacej správe o pokroku smerom k plneniu cieľov udržateľného rozvoja v kontexte EÚ v roku 2018 Komisia využíva dva ukazovatele pre degradáciu pôdy, ktoré sú čiastočne zosúladené s ukazovateľmi UNCCD: umelá krajinná pokrývka na obyvateľa a odhadovaná erózia pôdy spôsobená vodou (pozri tabuľku 2).
There are many other characteristics of land degradation which are not covered by these indicators, such as organic carbon in soil, land productivity, salinisation, or contamination. 
Existuje mnoho ďalších vlastností degradácie pôdy, na ktoré sa tieto ukazovatele nevzťahujú, ako je organický uhlík v pôde, úrodnosť pôdy, salinizácia alebo kontaminácia.
Additional information on other such relevant indicators is available at In its 2012 report on the state of soil in Europe, the JRC observed that soil-mapping in the Member States is insufficient for current needs and that differences between various national datasets make cross-border analyses difficult. 
Na úrovni Komisie sú k dispozícii JRC vo svojej správe o stave pôdy v Európe za rok 2012 konštatovalo, že mapovanie pôdy v členských štátoch je pre súčasné potreby nedostatočné a že rozdiely medzi jednotlivými národnými súbormi údajov sťažujú cezhraničné analýzy.
51 52 Other examples are salinisation and contamination. 
51 52 Ďalšími príkladmi sú salinizácia a kontaminácia.
Commission level (see paragraphs 30 and 34) but is not used for the purposes of assessing land degradation in the EU. 
doplňujúce informácie o ďalších takýchto relevantných ukazovateľoch (pozri body 30 a 34), ale nepoužívajú sa na posudzovanie degradácie pôdy v EÚ).
Table 2 – Comparison of the Commission’s and the UNCCD’s indicators for land degradation 29 Commission Artificial land cover per capita Estimated soil erosion by water Source: ECA, based on UNCCD and DG ESTAT. 
Tabuľka 2 – Porovnanie ukazovateľov Komisie a UNCCD v oblasti degradácie pôdy 29 Komisia Umelá krajinná pokrývka na obyvateľa Odhadovaná erózia pôdy spôsobená vodou Zdroj: EDA, na základe UNCCD a GR ESTAT.
UNCCD Land cover and land cover change Organic carbon in soil Land productivity The EU is taking steps to combat desertification, but with limited coherence 41. 
UNCCD Krajinná pokrývka a zmena krajinnej pokrývky Organický uhlík v pôde Úrodnosť pôdy EÚ podniká kroky v boji proti dezertifikácii, ale s obmedzenou súdržnosťou 41.
We examined whether the EU is taking action to combat desertification in a coherent way. 
Preskúmali sme, či EÚ podniká kroky v boji proti dezertifikácii jednotným spôsobom.
Such action needs a coherent governance structure and a good long-term plan to mitigate the risk of poor value-for-money decisions, and to avoid fragmented, uncoordinated actions. 
Takéto opatrenia si vyžadujú jednotnú štruktúru riadenia a dobrý dlhodobý plán na zmiernenie rizika ekonomicky nevýhodných rozhodnutí a zabránenie rozdrobeným a nekoordinovaným opatreniam.
The UNCCD framework and its implementation in the EU is described in Box 2. 
Rámec UNCCD a jeho vykonávanie v EÚ je opísaný v rámčeku 2.
Box 2 – The UNCCD framework in the EU Under the UNCCD, all parties which declared themselves to be affected by desertification must draw up national action programmes (NAPs). 
Rámček 2 – Rámec UNCCD v EÚ V rámci UNCCD musia všetky strany, ktoré vyhlásili, že sú postihnuté dezertifikáciou, vypracovať národné akčné programy (NAP).
The EU has not declared itself to be affected by desertification, and there is no action programme in place at EU level to combat desertification. 
EÚ sa nevyhlásila za postihnutú dezertifikáciou a na úrovni EU neexistuje žiadny akčný program na boj proti dezertifikácii.
Thirteen EU Member States have declared under the UNCCD that they are affected by 
V rámci UNCCD trinásť členských štátov
desertification, based on their own self-assessments: Bulgaria, Greece, Spain, Croatia, Italy, Cyprus, Latvia, Hungary, Malta, Portugal, Romania, Slovenia and Slovakia. 
EÚ na základe vlastných hodnotení vyhlásilo, že sú postihnuté dezertifikáciou: Bulharsko, Grécko, Španielsko, Chorvátsko, Taliansko, Cyprus, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko.
These include seven of the eight Member States with a Mediterranean coastline. 
Patrí sem sedem z ôsmich členských štátov na pobreží Stredozemného mora.
Member States’ NAPs cover many sectors such as agriculture, forestry and water management. 
Národné akčné plány členských štátov sa týkajú mnohých odvetví, ako je poľnohospodárstvo, lesné hospodárstvo a hospodárenie s vodou.
Examples of measures included in the NAPs are: promoting research activities, drought contingency plans, afforestation, building terraces to prevent landslides, and improved early warning systems. 
Medzi opatrenia v NAP patria napríklad: podpora výskumných činností, krízové plány v prípade sucha, zalesnenie, vybudovanie terás na prevenciu zosuvov pôdy a lepšie systémy včasného varovania.
Regarding the thirteen Member States which have declared themselves to be affected by desertification, and based on information publicly available: - Five Member States’ NAPs are published on the UNCCD website53. 
Pokiaľ ide o trinásť členských štátov, ktoré sa vyhlásili za postihnuté dezertifikáciou, a na základe informácií, ktoré sú verejne dostupné: – národné akčné plány piatich členských štátov sú uverejnené na webovom sídle UNCCD53.
Of the eight other Member States, we are aware of two with a NAP 54. 
Z ďalších ôsmich členských štátov vieme o dvoch, ktoré majú národný akčný plán54.
The published NAPs are now over 10 years old. 
Uverejnené národné akčné plány majú v súčasnosti viac ako 10 rokov.
For Portugal, the NAP updated in 2014 has not yet been published. - Cyprus has a NAP, drawn up in 2008, which was never officially adopted by the national Council of Ministers, and has not been submitted to the UNCCD. 
Portugalsko svoj NAP aktualizovaný v roku 2014 ešte neuverejnilo. – Cyprus má NAP, vypracovaný v roku 2008, ktorý nebol nikdy oficiálne prijatý Národnou radou ministrov a nebol predložený UNCCD.
Based on the limited information available, the Commission considers that Member States’ NAPs to combat desertification lacked effectiveness, as they were not fully integrated into national planning processes, and not enough capacity, technical and financial resources were available to implement them55. Our review confirmed this assessment. 
Na základe obmedzených informácií, ktoré sú k dispozícii, sa Komisia domnieva, že národné akčné plány členských štátov na boj proti dezertifikácii neboli účinné, pretože neboli plne integrované do procesov národného plánovania, a nie je k dispozícii dostatočná kapacita ani technické a finančné zdroje na ich vykonávanie55.
No specific legislation on desertification and soil exists at EU level 43. 
Na úrovni EÚ neexistujú žiadne osobitné právne predpisy o dezertifikácii a pôde 43.
As described in paragraph 16, the 2006 EU Thematic Strategy for Soil Protection included a proposal for a Soil Framework Directive (SFD). 
Ako sa uvádza v bode 16, tematická stratégia EÚ na ochranu pôdy z roku 2006 obsahovala návrh rámcovej smernice o pôde.
The legislative proposal did not find a majority in the Council and was withdrawn by the Commission in 2014. Therefore, while other vital environmental Greece (NAP 2001), Spain (NAP 2008), Italy (NAP 2000), Portugal (NAP 1999) and Romania (NAP 2000). 
Jedným z cieľov navrhovanej smernice bolo prispieť k zastaveniu dezertifikácie, ku ktorej dochádza v dôsledku degradácie a straty Grécko (NAP 2001), Španielsko (NAP 2008), Taliansko (NAP 2000), Portugalsko (NAP 1999) a Rumunsko (NAP 2000).
Bulgaria and Slovakia. 
Bulharsko a Slovensko.
resources such as air and water are governed under various EU directives and regulations, there is no similar integrated EU legislation on soil. 
Teda aj napriek tomu, že iné životne dôležité environmentálne zdroje, ako je voda a ovzdušie, sú upravené v rôznych smerniciach a nariadeniach EÚ, o pôde žiadne podobné integrované právne predpisy EÚ neexistujú.
A recent study concluded that the withdrawal of the SFD proposal was a lost opportunity to create a common understanding and vision around soil protection in the EU56. 
Záverom nedávnej štúdie bolo, že stiahnutie návrhu rámcovej smernice o pôde bolo premárnenou príležitosťou vytvoriť spoločné porozumenie a vízie v súvislosti s ochranou pôdy v EÚ56.
The same study confirmed that, while no overarching soil protection legislation exists at EU level, national soil protection legislation – if it exists – failed to prevent desertification and soil degradation across the EU. 
V tej istej štúdii sa potvrdilo, že zatiaľ čo na úrovni EÚ neexistujú žiadne všeobecné právne predpisy na ochranu pôdy, zabrániť dezertifikácii a degradácii pôdy v celej EÚ pomocou vnútroštátnych právnych predpisov na ochranu pôdy, ak takéto predpisy existujú, sa nepodarilo.
EU strategies, policies and spending programmes contribute to combating desertification, but do not specifically focus on it 45. 
Stratégie, politiky a výdavkové programy EÚ prispievajú k boju proti dezertifikácii, ale osobitne sa na ňu nezameriavajú 45.
There is no specific EU strategy aimed at addressing desertification and land degradation. 
Neexistuje špecifická stratégia EÚ zameraná na riešenie dezertifikácie a degradácie pôdy.
References to desertification are scattered in various EU strategies, policies and spending programmes, the most relevant of these for desertification being the CAP, and the EU strategy on adaptation to climate change. 
Referencie k dezertifikácii sa riešia v rámci rôznych stratégií, politík a výdavkových programov EÚ, pričom najdôležitejšie z hľadiska otázok dezertifikácie sú SPP a stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy.
While the CAP has the potential to play an important role in addressing desertification, we noted the following limitations: − According to the EEA, direct payments can cause the intensification of agriculture leading in turn to soil organic matter loss, reduction in soil water retention, and land-use changes 57. − Cross-compliance provisions include three Good Agricultural and Environmental Conditions that are aimed at preventing soil degradation, namely, those concerning minimum soil cover, land management to limit erosion, and maintenance of soil organic matter. 
SPP môže hrať dôležitú úlohu v riešení dezertifikácie, zistili sme však tieto obmedzenia: − Podľa EEA môžu priame platby spôsobiť zintenzívnenie poľnohospodárstva, čo vedie k strate organických látok v pôde, zníženiu kapacity pôdy zadržiavať vodu, ako aj k zmenám vo využití pôdy57. − Ustanovenia krížového plnenia zahŕňajú tri podmienky dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu zamerané na prevenciu degradácie Wunder, S., Kaphengst, T., Frelih-Larsen, Dr. A., McFarland, K., Albrecht, S., Implementing SDG target 15.3 on „Land Degradation Neutrality – Development of an indicator based on land use changes and soil values (Plnenie cieľa udržateľného rozvoja 15.3.