natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to the latest data reported by Member States to the Commission, only 154 out of 1 025 ERDF and ESF financial instruments in 11 Member States attracted private funding in their financing structure as part of the OP contribution. 
Podľa najnovších údajov, ktoré Komisii oznámili členské štáty, len 154 z 1 025 finančných nástrojov EFRR a ESF v 11 členských štátoch prilákalo súkromné finančné prostriedky do svojej finančnej štruktúry ako súčasť príspevku OP.
84 For the private funds contributed through OPs which are reported by the Member States there is also a risk of double counting, since it is possible that the private funding presented at the level of the specific funds is simply a transfer of funds made by the holding fund. 
84 Pri súkromných finančných prostriedkoch získaných prostredníctvom operačných programov, ktoré oznámili členské štáty, existuje aj riziko dvojitého započítania, lebo je možné, že súkromné finančné prostriedky uvedené na úrovni konkrétnych fondov predstavujú len prevod finančných prostriedkov holdingovým fondom.
If the analysis is restricted to holding funds only, thus eliminating the risk of double counting, only nine out of the 73 existing holding funds in four of the 18 Member States where such funds exist benefited from private contributions. 
Ak sa analýza obmedzí len na holdingové fondy, čím sa odstráni riziko dvojitého započítania, len deväť zo 73 existujúcich holdingových fondov v štyroch z osemnástich členských štátov, kde tieto fondy existujú, prijalo súkromné príspevky.
For these nine holding funds the share of private funding in the instrument’s endowment varies from 5 % to 50 %. 
Podiel súkromných finančných prostriedkov na kapitáli nástroja sa v prípade týchto deviatich holdingových fondov mení od 5 % po 50 %.
Overall, 325 million euro in private capital was attracted to holding funds through OPs. 
Celkovo sa do holdingového fondu prostredníctvom operačných programov prilákalo 325 mil. EUR súkromného kapitálu.
At the same time we note that, irrespective of the information reported, there is a legal obligation stemming from State aid rules for the equity investments in SMEs to have a minimum level of private co-financing of 30 % or 50 % depending on the region66. 
Súčasne konštatujeme, že bez ohľadu na oznámené informácie platí zákonná povinnosť vyplývajúca z pravidiel štátnej pomoci, že kapitálové investície do MSP musia mať minimálnu úroveň súkromného spolufinancovania vo výške 30 % alebo 50 %, a to v závislosti od regiónu66.
85 Moreover, based on the information provided by 11 Member States on a voluntary basis, the resources paid to financial instruments in addition to those from the OPs (private or public) amount to 342 million euro67. 
85 Okrem toho podľa informácií, ktoré dobrovoľne poskytlo jedenásť členských štátov, výška prostriedkov vyplatených na finančné nástroje nad rámec prostriedkov z operačných programov (súkromných alebo verejných) predstavuje 342 mil. EUR67.
Member States are, however, not required to provide such information, and the data reported on a voluntary basis are also not verified by the Commission. 
Od členských štátov sa však nepožaduje, aby poskytovali takéto informácie, a Komisia ani neoveruje dobrovoľne oznámené údaje.
Observations 52 86 We also note that the legislation for the 2007-2013 programme period did not stipulate that funding agreements between managing authorities and fund managers should specify expected leverage rates for additional private contributions. 
Pripomienky 52 86 Takisto poukazujeme na to, že v právnych predpisoch na programové obdobie 2007 – 2013 sa neuvádzalo, že v dohodách o financovaní medzi riadiacimi orgánmi a správcami fondov by sa mali stanoviť očakávané miery pákového efektu pre dodatočné súkromné príspevky.
Moreover, fees were generally not linked to the fund managers’ success in attracting private investors (see paragraph 136)68. 
Okrem toho poplatky vo všeobecnosti neboli prepojené s úspešnosťou správcov fondov v súvislosti s prilákaním súkromných investorov (pozri bod 1)68.
Hence, there was little incentive for the fund manager to get private investors on board. 
Správca fondu mal preto malý stimul na prilákanie súkromných investorov.
87 For centrally managed instruments, and in particular for equity financial instruments, attracting private-sector investments as contributors has proven to be difficult, as illustrated by the case studies in Box 12. 
87 V prípade ústredne spravovaných nástrojov a najmä v prípade kapitálových finančných nástrojov sa prilákanie súkromných investícií ako prispievateľov ukázalo byť náročné, o čom svedčia prípadové štúdie v rámčeku 12.
68 Article 43(4) of the implementing regulation. 
68 Článok 43 ods. 4 vykonávacieho nariadenia.
Case study — Difficulties of attracting private-sector investors in publicly funded equity instruments — Marguerite Fund and EEEF Examples of limited private co-financing for two centrally managed instruments are provided below69. ο In addition to the Commisson, the Marguerite Fund has eight sponsors, all of them publicly controlled banks. 
Prípadová štúdia – Ťažkosti týkajúce sa prilákania súkromných investorov na investovanie do kapitálových nástrojov s verejným financovaním – Fond Marguerite a EEEF Príklady obmedzeného súkromného spolufinancovania dvoch ústredne spravovaných nástrojov sa uvádzajú ďalej69: ο Okrem Komisie má fond Marguerite osem sponzorov, všetko banky s verejnou kontrolou.
These sponsors have committed a total amount of 710 million euro. 
Títo sponzori poskytli spolu 710 mil. EUR.
No money from private investors has yet been attracted to reach the target of 1.5 billion euro in total commitments70. ο The EEEF has also relied mainly on public funds, the Commission being its largest contributor so far (125 million euro out of total 265 million euro committed). 
Od súkromných investorov sa zatiaľ nepodarilo prilákať nijaké peňažné prostriedky na dosiahnutie cieľa 1,5 mld. EUR celkových záväzkov70, ο aj fond EEEF sa spoliehal najmä na verejné finančné prostriedky a Komisia bola doteraz jeho najväčším prispievateľom (125 mil. EUR z celkového vyčleneného množstva 265 mil. EUR).
The only private contributor — Deutsche Bank — has made only a limited commitment to the instrument (5 million euro). 
Jediný súkromný prispievateľ – Deutsche Bank – spravil len obmedzený príspevok do nástroja (5 mil. EUR).
The total amount committed at this stage is less than half of the instrument’s target (700 million euro). 
Celková vyčlenená suma v tomto štádiu je menej než polovica cieľovej hodnoty nástroja (700 mil. EUR).
70 Commission Decision of 25 February 2010 on European Union participation in the 2020 European Fund for Energy, Climate Change and Infrastructure (the Marguerite Fund), C(2010) 941. 
70 Rozhodnutie Komisie z 25. februára 2010 o účasti Európskej únie na Európskom fonde 2020 pre energetiku, zmenu klímy a infraštruktúru (fond „Marguerite“), C(2010) 941.
Box 12 Observations 53 Addressed in the 2014-2020 programme period? 
Pripomienky 53 Aké je riešenie v programovom období 2014 – 2020?
88 For instruments under shared management, the provisions in the legislation for the 2014-2020 programme period continue to allow preferential treatment, but also ask for risk to be shared appropriately between the public and the private partners (see Box 13). 
88 Ustanovenia v právnych predpisoch na programové obdobie 2014 – 2020 pri nástrojoch v rámci zdieľaného hospodárenia naďalej umožňujú preferenčné zaobchádzanie, požadujú však aj primerané rozdelenie rizika medzi verejných a súkromných partnerov (pozri rámček 13).
Provisions in relation to preferential treatment and risk sharing (2014-2020 programme period) Article 44 of the CPR requires an ‘[...] appropriate sharing of risk and profit’ between public and private investors, and the delegated regulation stipulates that the level of preferential treatment should be proportionate to the risks taken by investors, and be limited to the minimum necessary to attract them’71. 
Ustanovenia týkajúce sa preferenčného zaobchádzania a rozdelenia rizika (programové obdobie 2014 – 2020) V článku 44 nariadenia o spoločných ustanoveniach sa požaduje „[...] primerané rozdelenie rizika a zisku“ medzi verejných a súkromných investorov a v delegovanom nariadení sa uvádza, že úroveň preferenčného zaobchádzania má byť úmerná rizikám, ktoré títo investori podstupujú a obmedzené na minimálnu nevyhnutnú mieru na získanie takýchto investorov71.
In particular, in the ex ante assessment, the Member State must include ‘[...] an assessment of the need for, and level of, preferential remuneration to attract counterpart resources from private investors and/or a description of the mechanisms which will be used to establish the need for, and extent of, such preferential remuneration [...]’72. 
Najmä v predbežnom posúdení musí členský štát uviesť „[...] posúdenie potreby a výšky preferenčnej odmeny s cieľom pritiahnuť dodatočné prostriedky od súkromných investorov a/alebo opis mechanizmov, ktorými sa určí potreba a rozsah takejto preferenčnej odmeny [...]“72.
This preferential remuneration may be financed through resources paid back to the instrument, or from gains and other earnings or yields attributable to the support from the EU funds. 
Toto preferenčné odmeňovanie sa môže financovať z prostriedkov vyplatených späť nástroju alebo z výnosov a iných zárobkov alebo ziskov, ktoré možno pripísať podpore z fondov EÚ.
The concept of preferential treatment also applies to public investors operating under the market economy principle73. 
Pojem preferenčné zaobchádzanie sa vzťahuje aj na verejných investorov fungujúcich podľa zásad súkromného subjektu v trhovom hospodárstve73.
Moreover, we note that for cases falling under the GBER ‘in the case of asymmetric loss-sharing between public and private investors, the first loss assumed by the public investor shall be capped at 25 % of the total investment’74. 
Okrem toho poukazujeme na to, že v prípadoch patriacich do pôsobnosti všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách „v prípade nerovnomerného rozdelenia strát medzi verejnými a súkromnými investormi sa prvá strata, ktorú na seba prevezme verejný investor, obmedzí na 25 % celkovej investície“74.
Otherwise it has to be conform with market conditions or undergo a State aid notification process. 
V opačnom prípade musí vyhovovať trhovým podmienkam alebo sa podrobiť oznamovaniu štátnej pomoci.
71 Article 6(1)(d) of Commission Delegated Regulation (EU) No 480/2014. 
71 Článok 6 ods. 1 písm. d) delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 480/2014.
72 Article 37(2)(c) of the CPR. 
72 Článok 37 ods. 2 písm. c) nariadenia o spoločných ustanoveniach.
73 Article 44(1) of the CPR. 
73 Článok 44 ods. 1 nariadenia o spoločných ustanoveniach.
74 Article 21(13)(c) of Commission Regulation (EU) No 651/2014. Box 13 
74 Článok 21 ods. 13 písm. c) nariadenia Komisie (EÚ) č. 651/2014.
Observations 54 89 The obligation for Member States to assess the need for preferential treatment and the risk-sharing arrangements, and to provide some justification for these arrangements, can clearly be regarded as progress towards the more efficient management of financial instruments. 
Rámček 13 Pripomienky 54 89 Povinnosť členských štátov posudzovať potrebnosť preferenčného zaobchádzania a mechanizmov rozdelenia rizika a nejako odôvodniť tieto dohody sa môže zreteľne považovať za pokrok smerom k účinnejšiemu spravovaniu finančných nástrojov.
Based on our interviews, we consider however that there is a need for the Commission to provide guidance to Member States on how best to use preferential treatment to attract more private capital while not allocating excessive risk to the public contributors to the instruments’ endowments. 
Na základe našich pohovorov však zastávame názor, že je potrebné, aby Komisia poskytla členským štátom usmernenia o tom, ako čo najlepšie používať preferenčné zaobchádzanie na prilákanie väčšieho množstva súkromného kapitálu a súčasne neprideliť nadmerné riziko verejným prispievateľom na vybavenosť nástrojov.
90 For some of the centrally managed instruments, the possible extent of risk sharing between the Commission and its partners has also been addressed in the legislation. 
90 V prípade niektorých ústredne spravovaných nástrojov sa možnou mierou rozdelenia rizika medzi Komisiu a jej partnerov zaoberali právne predpisy.
Here, the regulation specifies that the ‘[...] risk-sharing pattern [must] be reflected in an appropriate sharing between the Union and the entrusted entity’, while ‘[...] the maximum risk covered by the Union budget [must] not exceed 50 % of the risk of the target debt portfolio under the debt instrument’75. 
V tomto prípade sa v nariadení stanovuje, že „[...] model zdieľania rizika sa [musí odzrkad-ľovať] v primeranom rozdelení [...] medzi Úniu a poverený subjekt“, kým „maximálna miera rizika, ktorá sa pokrýva z rozpočtu Únie, [nesmie ] presiahnuť 50 % rizika cieľového dlhového portfólia v rámci dlhového nástroja“75.
It remains to be seen whether these modified provisions will be sufficient to attract more private-sector contributions than in the 2007-2013 programme period. 
Treba si počkať, či tieto upravené ustanovenia budú dostatočné a prilákajú viac súkromných príspevkov ako v programovom období 2007 – 2013.
As mentioned already in a previous report, we consider that the main aspects of the risk-sharing arrangements between the Commission and its partners (e.g. the EIB) should be defined in the specific legislation for each centrally managed instrument76. 
Ako už bolo uvedené v predchádzajúcej správe, domnievame sa, že hlavné aspekty mechanizmu rozdelenia rizika medzi Komisiu a jej partnerov (napr. EIB) by sa mali vymedziť v osobitnom právnom predpise pre každý ústredne spravovaný nástroj76.
91 Finally, as regards tax rulings, the situation remains unchanged from the 2007-2013 programme period. 
91 A napokon, čo sa týka záväzných stanovísk, situácia sa v porovnaní s programovým obdobím 2007 – 2013 nezmenila.
We consider that the continued use of advance tax agreements during the 2014-2020 programme period for centrally managed and/ or shared management financial instruments could pose a reputational risk since they may be perceived to go against the Commission’s own recommendations and actions concerning tax arrangements. 
Domnievame sa, že ďalšie používanie záväzných stanovísk v programovom období 2014 – 2020 v prípade ústredne spravovaných finančných nástrojov alebo finančných nástrojov zdieľaného hospodárenia by mohlo znamenať riziko poškodenia dobrej povesti, lebo sa môže chápať tak, že je v rozpore s vlastnými odporúčaniami Komisie a opatreniami týkajúcimi sa daňovými pravidlami.
75 Annex I to the CEF regulation, Part III, Section 6. 
75 Príloha I k nariadeniu NPE, časť III, oddiel 6.
76 See Special Report No 2/2013, recommendation 7. 
76 Pozri osobitnú správu č.
Observations 55 Were financial instruments providing revolving 92 One of the main reasons for using public funds through financial instruments is the fact that the money can be used multiple times: it can ‘revolve’. 
Pripomienky 55 Poskytovali finančné nástroje revolvingovú finančnú 92 Jeden z hlavných dôvodov na používanie verejných finančných prostriedkov prostredníctvom finančných nástrojov je skutočnosť, že peniaze sa môžu použiť viackrát: môžu sa „otáčať“.
For instance, if a disbursed loan was repaid after 3 years, the cash could then be used to provide a new loan. 
Napríklad ak bol uhradený úver splatený po troch rokoch, peňažné prostriedky sa potom môžu použiť na poskytnutie nového úveru.
We therefore examined whether this revolving effect had actually materialised. 
Preskúmali sme preto, či sa tento revolvingový efekt skutočne realizoval.
The extent to which funds can revolve in practice depends on the type of financial support, but also on the instruments’ investment period. 
To, do akej miery môžu byť finančné prostriedky reálne využívané revolvingovým spôsobom, závisí od druhu finančnej podpory, ale aj od investičného obdobia nástroja.
We therefore analysed whether the instrument’s investment periods correspond to normal market practice and what factors contributed to limiting the instruments’ actual investment period. 
Analyzovali sme preto, či investičné obdobia nástroja zodpovedajú bežnej trhovej praxi a aké faktory prispeli k skráteniu skutočného investičného obdobia nástrojov.
Delays in the implementation significantly shortened the actual investment period of several ERDF and ESF financial instruments 93 At the start of the 2007-2013 programme period, public authorities in most Member States had only limited experience of structuring and running revolving instruments in partnership with financial intermediaries. 
Odklady vo vykonávaní výrazne skrátili skutočné investičné obdobie niekoľkých finančných nástrojov EFRR a ESF 93 Na začiatku programového obdobia 2007 – 2013 mali verejné orgány vo väčšine členských štátov len malé skúsenosti s vytváraním štruktúry a prevádzkovaním revolvingových nástrojov v spolupráci s finančnými sprostredkovateľmi.
Following our audits, we have noted that most delays were caused by the time-consuming internal structuring of financial instruments, lengthy negotiations with financial intermediaries at various levels (often due to negotiations of management costs and fees), complex public procurement procedures, uncertainty about compliance with State aid rules and difficulties in obtaining private-sector contributions. 
Po vykonaní našich auditov sme poukázali na to, že väčšina odkladov bola spôsobená časovo náročným vytváraním internej štruktúry finančných nástrojov, zdĺhavými rokovaniami s finančnými sprostredkovateľmi na rôznych úrovniach (často z dôvodu rokovaní o nákladoch na riadenie a poplatkoch za riadenie), zložitými postupmi verejného obstarávania, neistotou v súvislosti so zlučiteľnosťou s pravidlami štátnej pomoci a ťažkosťami pri získavaní súkromných príspevkov.
94 In many cases the various bodies involved experienced a steep learning curve, and it took a good deal of time to reconcile the interests and views of numerous stakeholders in order to reach agreement on the instrument’s investment strategies. 
94 V mnohých prípadoch rozličné zúčastnené orgány prešli zložitým procesom učenia a trvalo veľmi dlho, kým sa podarilo zladiť záujmy a názory veľkého množstva zainteresovaných strán, aby dosiahli zhodu, pokiaľ ide o investičné stratégie nástroja.
Several of these issues were also identified by other studies77. 
Niekoľko z týchto otázok sa určilo aj prostredníctvom iných štúdií77.
Our audits over the last years also indicate that more and earlier Commission guidance could have prevented these problems at least in part. 
Z našich auditov za posledné roky tiež vyplýva, že viac usmernení Komisie poskytnutých skôr by mohlo aspoň čiastočne predísť týmto problémom.
77 European Parliament, Directorate General for Internal Policies, Financial instruments under cohesion policy 2007‐13: How have Member States and selected financial institutions respected and preserved eu financial interests?, p. 
77 Európsky parlament, Generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky: „Financial Instruments under Cohesion policy 2007-13: How have Member States and Selected Financial Institutions Respected and Preserved EU Financial Interests?“ (Finančné nástroje v rámci politiky súdržnosti v období 2007 – 2013: Ako členské štáty a vybrané finančné inštitúcie dodržiavali a ochraňovali finančné záujmy EÚ?), s.
16; Commission and EIB, Financial instruments: a stock‐taking exercise in preparation for the 2014‐2020 programme period, study carried out by Mazars/Ecorys/ EPRC, p. 
16; Komisia a EIB: „Financial Instruments: A Stock-taking Exercise in Preparation for the 2014 – 2020 Programme period“ (Finančné nástroje: hodnotenie stavu pri príprave na programové obdobie 2014 – 2020), štúdia, ktorú uskutočnila spoločnosť Mazars/Ecorys/EPRC, s.
62. financial support? 
62. podporu?
Observations 56 95 The low disbursement rates in many Member States and, as a consequence, the limited capacity of instruments to revolve funds are an obvious result of these difficulties. 
Pripomienky 56 95 Nízka miera vyplatených prostriedkov v mnohých členských štátoch a následne obmedzená kapacita nástrojov na revolvovanie finančných prostriedkov sú zrejmé následky týchto ťažkostí.
In some cases, delays in implementation lasted several years, thus significantly reducing the time period during which the financial instrument’s endowment could then be disbursed to final recipients (see Box 14). 
V určitých prípadoch odklad vykonávania trval niekoľko rokov, čím sa značne skrátilo obdobie, počas ktorého sa vybavenosť finančného nástroja mohla uhradiť konečným prijímateľom (pozri rámček 14).
Case study — Delays in setting up the Jeremie holding fund in Slovakia The memorandum of understanding between the EIF and the Slovak government for the national Jeremie holding fund was signed in 2006, i.e. before the start of the 2007-2013 programme period. 
Prípadová štúdia – Odklady pri zriaďovaní holdingového fondu JEREMIE na Slovensku Memorandum o porozumení medzi EIF a slovenskou vládou v súvislosti s holdingovým fondom JEREMIE bolo podpísané v roku 2006, t. j. pred začiatkom programového obdobia 2007 – 2013.
After the funds’ market needs analysis (‘gap analysis’) was conducted, a framework agreement was signed in 2008, and the funding agreements between the various ministries and the EIF in 2009. 
Po vykonaní analýzy potrieb trhu s fondmi (analýza medzier vo financovaní) bola v roku 2008 podpísaná rámcová dohoda a dohody o financovaní medzi rozličnými ministerstvami a EIF v roku 2009.
It then took another year before the two final agreements were signed (holding fund agreement and shareholders’ agreement), which are also legal preconditions for starting the actual operation of the fund. 
Trvalo ďalší rok, než boli podpísané dve konečné dohody (dohoda o holdingovom fonde a dohoda o akcioná-roch), ktoré predstavujú aj právne podmienky na začatie skutočnej prevádzky fondu.
The capitalisation of the holding fund itself finally took place in 2011. 
Kapitalizácia holdingového fondu sa konečne uskutočnila v roku 2011.
Overall, it therefore took 5 years (2006 to 2011) until the Jeremie holding fund was operational. 
Celkovo teda trvalo päť rokov (2006 – 2011), než bol holdingový fond JEREMIE funkčný.
Calls for expression of interest for hiring financial intermediaries were launched in 2011, 2012 and 2013. 
Výzvy na vyjadrenie záujmu s cieľom zamestnať finančných sprostredkovateľov, boli uverejnené v rokoch 2011, 2012 a 2013.
It then took another 2 to 3 years until the agreements with the financial intermediaries were concluded in 2013 (for the guarantee instrument) and 2014 (for the loan and the equity instruments). 
Potom trvalo ďalšie dva až tri roky, než boli uzatvorené dohody s finančnými sprostredkovateľmi v roku 2013 (v prípade záručného nástroja) a v roku 2014 (v prípade úverového a kapitálového nástroja).
Only then did the financial support to final recipients start to flow. 
Až potom začala prúdiť finančná podpora konečným prijímateľom.
The disbursement rate at the end of 2014 was 12 % at the holding fund level, and even lower as regards the disbursements to final recipients from the sub-funds. Box 14 
Miera vyplatených prostriedkov na konci roka 2014 bola 12 % na úrovni holdingového fondu a ešte menšia v súvislosti s uhrádzaním konečným prijímateľom z podfondov. Rámček 14