natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The basic principle of joint management is to delegate certain implementation tasks to international organisations by relying on their control systems. 
Základným princípom spoločného hospodárenia je delegovať niektoré realizačné úlohy medzinárodným organizáciám so spoľahnutím na ich systémy kontroly.
However, the overall responsibility for the management of the budget and for ensuring value for money remains with the Commission2. 
Komisia však nesie celkovú zodpovednosť za riadenie rozpočtu a zabezpečenie maximálnej hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti2.
EU funds channelled through United Nations organisations can be implemented in the following ways: (a) contributions to specific projects either as the only donor or together with other donors; (b) contributions to Multi-Donor Trust Funds3, typically used in crisis (either post-conflict or post-disaster) situations. 
Finančné prostriedky EÚ poskytnuté prostredníctvom organizácií OSN možno využiť týmito spôsobmi: a) príspevky na konkrétne projekty buď ako jediný poskytovateľ pomoci, alebo spolu s inými; b) príspevky do trustových fondov viacerých poskytovateľov pomoci3, ktoré sa zvyčajne využívajú v krízových (buď po konflikte alebo katastrofe) situáciách.
The basic idea of trust funds is that donors contribute to the fund without allocating the money to specific activities or objectives (no ‘earmarking’). 
Základnou myšlienkou trustových fondov je, že poskytovatelia pomoci prispievajú do fondu bez toho, aby boli finančné prostriedky pridelené na konkrétne činnosti alebo ciele (bez „vyčle-nenia“).
General objectives are then set for the fund as a whole, which might be further specified in objectives for the underlying projects or activities. 
Potom sa stanovia všeobecné ciele pre celý fond, ktoré môžu byť ďalej konkretizované v cieľoch príslušných projektov alebo činností.
About 26 % of the contributions to UN organisations are through Multi-Donor Trust Funds4. 
Približne 26 % príspevkov pre organizácie OSN je prostredníctvom trustových fondov viacerých poskytovateľov pomoci4.
Examples are the interventions in Afghanistan and in particular Iraq, where Commission funding has, until recently, almost exclusively been channelled through Multi-Donor Trust Funds; (c) contributions to the general budget of a UN organisation. 
Príkladmi sú pomoc v Afganistane a najmä Iraku, kde boli finančné prostriedky Komisie až donedávna takmer výlučne poskytované prostredníctvom trustových fondov viacerých poskytovateľov pomoci; c) príspevky do všeobecného rozpočtu organizácie OSN.
This specific approach is used for the United Nations Relief and Works Agency for Palestine Refugees in the Near East (UNRWA) in the occupied Palestinian territory. 
Tento špecifický prístup sa uplatňuje pri Agentúre OSN pre pomoc a prácu v prospech palestínskych utečencov na Blízkom východe (UNRWA) na okupovaných palestínskych územiach.
The Commission’s annual contribution of 66 million euro represents about a quarter of the UNRWA general budget. 
Ročný príspevok Komisie vo výške 66 mil. EUR predstavuje približne štvrtinu všeobecného rozpočtu agentúry UNRWA.
1 Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 248, 16.9.2002, p. 
1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (Ú. v.
Article 163 of Title IV relating to external actions states that actions may be implemented either on a centralised basis by the Commission or on a decentralised basis by the beneficiary third country or countries, or jointly with international organisations. 
V článku 163 hlavy IV, ktorá sa týka vonkajších opatrení, sa uvádza, že opatrenia môže vykonávať centralizovane Komisia alebo decentralizovane tretia krajina ako príjemca alebo tretie krajiny ako príjemcovia alebo spoločne s medzinárodnými organizáciami.
2 Article 317 TFEU states that the Commission shall implement the budget on its own responsibility and having regard to the principles of sound financial management. 
2 V článku 317 ZFEÚ sa uvádza, že Komisia plní rozpočet na vlastnú zodpovednosť podľa zásad riadneho finančného hospodárenia.
3 Multi-Donor Trust Funds as defined by UNDP are ‘a funding instrument through which donors pool resources to support national priorities and facilitate UN agencies to work and deliver in close coordination and collaboration’ (see http:// www.undp.org/mdtf/trustfunds. shtml). 
3 UNDP definuje trustový fond viacerých poskytovateľov pomoci ako finančný nástroj, prostredníctvom ktorého poskytovatelia pomoci sústreďujú zdroje na podporu národných priorít a pomáhajú agentúram OSN pracovať a dosahovať výsledky v úzkej koordinácii a spolupráci. Pozri http://www.undp.org/mdtf/ trustfunds.shtml.
4 European Commission: Information Note for the Committee on Budgetary Control of the European Parliament on Multi-Donor Trust Funds supported by the European Community General Budget since 2003 (10.2.2009). 
4 Európska komisia: Informatívna správa pre Výbor pre kontrolu rozpočtu Európskeho parlamentu o trustových fondov viacerých poskytovateľov pomoci podporovaných z rozpočtu Európskeho spoločenstva od roku 2003 (10.2.2009).
The EU contributions are governed by the following regulations and agreements: (a) the Financial Regulation of the European Communities sets out the basic principles for channelling funds through international organisations. 
Príspevky EÚ sa riadia týmito nariadeniami a dohodami: a) nariadenie o rozpočtových pravidlách Európskych spoločenstiev, v ktorom sú stanovené základné zásady poskytovania finančných prostriedkov prostredníctvom medzinárodných organizácií.
It specifies the cases in which joint management can be used and states as a condition for joint management that the international organisation shall apply internationally accepted standards for accounting, auditing, internal control and procurement; (b) the 2003 Financial and Administrative Framework Agreement (FAFA) between the EU and the UN together with the other related agreements, aim to translate the requirements of the Financial Regulation into contractual terms. 
Konkretizujú sa v ňom prípady, kedy možno uplatniť spoločné hospodárenie a pre spoločné hospodárenie sa uvádza podmienka, že medzinárodná organizácia uplatní medzinárodne uznávané normy pre účtovníctvo, audit, vnútornú kontrolu a verejné obstarávanie; b) Finančná a administratívna rámcová dohoda (FAFA) z roku 2003 medzi EÚ a OSN spolu s ďalšími súvisiacimi dohodami, ktorých cieľom je previesť požiadavky nariadenia o rozpočtových pravidlách do zmluvných podmienok.
The FAFA applies to all funding agreements between the Commission and the UN and sets out a framework intended to enhance cooperation by allowing UN organisations to manage contributions in accordance with their own procedures; (c) a contribution agreement is signed for each UN action funded by the Commission, stating the amount of funding, the objectives of the action, the activities to be carried out, their timing and the reporting requirements. 10 Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries 
FAFA sa vzťahuje na všetky dohody o financovaní uzavreté medzi Komisiou a OSN a je v nej stanovený rámec na posilnenie spolupráce tým, že je organizáciám OSN umožnené spravovať príspevky v súlade s ich vlastnými postupmi; c) dohoda o príspevku, ktorá je podpísaná pre každú činnosť OSN financovanú Komisiou a v ktorej sa uvádza výška finančných prostriedkov, ciele činnosti, činnosti, ktoré sa majú vykonať, ich harmonogram a požiadavky na predkladanie správ. 10 Osobitná správa č. 3/2011 - Efektívnosť a účinnosť príspevkov EÚ poskytovaných prostredníctvom organizácií OSN v krajinách postihnutých konfliktom
The subject of this audit is Commission aid channelled through United Nations organisations. 
Predmetom tohto auditu je pomoc Komisie poskytnutá prostredníctvom organizácií OSN.
It is the second part of an audit divided into two phases5. 
Ide o druhú časť auditu, ktorý pozostáva z dvoch fáz5.
The overall audit question for phase 1 and phase 2 was whether the Commission achieves value for money when channelling funds through the United Nations. 
Všeobecná audítorská otázka pre prvú a druhú fázu auditu bola, či Komisia dosahuje maximálnu hospodárnosť, efektívnosť a účinnosť pri poskytovaní finančných prostriedkov prostredníctvom OSN.
The first phase addressed decision-making and monitoring systems. 
Prvá fáza sa týkala rozhodovania a systémov monitorovania.
The main findings were: (a) the process for deciding to implement aid through the UN did not demonstrate that that is the most efficient and effective option; (b) monitoring arrangements did not provide adequate information on the robustness of financial procedures and on the achievement of objectives. 
Hlavné zistenia: a) proces rozhodovania o vykonávaní pomoci prostredníctvom OSN nedokázal, že ide o najefektívnejšiu a najúčinnejšiu možnosť; b) monitorovacie opatrenia neposkytli primerané informácie o dôkladnosti finančných postupov a dosahovaní cieľov.
The second phase evaluates the achievement of objectives. 
V druhej fáze auditu sa hodnotí dosahovanie cieľov.
It complements the first phase by assessing whether EU contributions channelled through United Nations organisations are an effective, efficient and sustainable way of delivering aid in conflict-affected countries6. 
Druhá fáza auditu dopĺňa prvú o hodnotenie, či príspevky EÚ poskytnuté prostredníctvom organizácií OSN sú účinným, efektívnym a udržateľným spôsobom poskytovania pomoci v krajinách postihnutých konfliktom6.
It does not review the action taken by the Commission to address the issues raised in the first phase. 
Neposudzujú sa opatrenia, ktoré Komisia prijala na riešenie záležitostí, na ktoré bolo poukázané v prvej fáze.
The audit focused on conflict-affected countries mainly for reasons of materiality. 
Audit sa zameral na krajiny postihnuté konfliktom najmä z dôvodu závažnosti.
Seven of the 10 countries which received most funding channelled through the UN in the period 2006–08 were conflict-affected: Iraq, Palestine, Afghanistan, Sudan, Côte d’Ivoire, Somalia and Sri Lanka. 
Sedem z 10 krajín, ktoré získali najviac finančných prostriedkov poskytnutých prostredníctvom OSN v rokoch 2006 až 2008, boli postihnuté konfliktom: Irak, Palestína, Afganistan, Sudán, Pobrežie Slonoviny, Somálsko a Srí Lanka.
These seven countries received 39 % of total EuropeAid funding channelled through the UN, whilst the remaining 61 % was spread across more than 80 countries (see Figure 2). 
Týchto sedem krajín získalo 39 % z celkovej sumy financovania úradom EuropeAid poskytnutého prostredníctvom OSN, zatiaľ čo zvyšných 61 % bolo rozdelených medzi viac než 80 krajín (pozri graf 2).
5 The first phase has been completed with the Special Report published in January 2010 (European Court of Auditors, Special Report No 15/2009 ‘EU assistance implemented through United Nations organisations: decision-making and monitoring’). 
5 Prvá fáza bola ukončená osobitnou správou uverejnenou v januári 2010 (Európsky dvor audítorov, Osobitná správa č. 15/2009„Pomoc EÚ vykonávaná prostredníctvom organizácií OSN: rozhodovanie a monitorovanie“).
6 The Financial Regulation states in Article 27 that ‘Budget appropriations should be used in accordance with the principle of sound financial management, namely in accordance with the principles of economy, efficiency and effectiveness.’. Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries 
6 V článku 27 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa uvádza, že„rozpočtové prostriedky sa používajú v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia, t. j. v súlade so zásadami hospodárnosti, účelnosti a efektívnosti“. Osobitná správa č. 3/2011 - Efektívnosť a účinnosť príspevkov EÚ poskytovaných prostredníctvom organizácií OSN v krajinách postihnutých konfliktom
The audit question was addressed by examining a sample of projects in Afghanistan, Iraq and Sudan during the period 2006–08. 
Na audítorskú otázku sa odpovedalo preskúmaním vzorky projektov v Afganistane, Iraku a Sudáne z obdobia 2006 – 2008.
These three countries roughly represent one quarter of all EU funds channelled through UN organisations during this period. 
Tieto tri krajiny predstavujú zhruba jednu štvrtinu z celkovej výšky finančných prostriedkov EÚ poskytnutých prostredníctvom organizácií OSN v tomto období.
The projects were selected on the basis of materiality. 
Projekty boli vybrané podľa ich významu.
They represented about 80 % of the total contributions to the three countries concerned during the period 2006-08 (see Figure 3). 13. 
Predstavovali takmer 80 % z celkovej výšky príspevkov poskytnutých týmto trom krajinám v období 2006 – 2008 (pozri graf 3): 13.
The most common activities of the projects in the sample were de-mining, support to refugees, the preparation of elections, rehabilitation and capacity building. 
Najbežnejšími činnosťami projektov vo vzorke bolo odmínova-nie, podpora utečencom, príprava volieb, obnova a budovanie kapacít.
12 FIGURE 2 COUNTRIES RECEIVING EU FUNDS CHANNELLED THROUGH THE UN 2006–08 (MILLION EURO AND %) Iraq: 248 mio 10% Palestine: 236 mio 9% Afghanistan: 190 mio 8% Sudan:163mio 6% Bangladesh: 154 mio 6% Ukraine: 80 mio 3% Côte d ́Ivoire: 48 mio 2% Somalia: 48 mio 2% Other: 1 269 mio 50% Sri Lanka: 41 mio Thailand: 41 mio 2% 2% Source: European Commission. 
12 GRAF 2 KRAJINY PRIJÍMAJÚCE FINANČNÉ PROSTRIEDKY EÚ POSKYTOVANÉ PROSTREDNÍCTVOM OSN V OBDOBÍ 2006 – 2008 (MIL. EUR A %) Irak: 248 10% Palestína: 236 9% Afganistan: 190 8% Sudán: 163 6% Bangladéš: 154 6 % Pobrežie Slonoviny: 48 2% Somálsko: 48 2% Iné: 1 269 50% Ukrajina: 80 3% Srí Lanka: 41 Thajsko: 41 2% 2% Zdroj: Európska komisia.
The audit results are based on: (a) an analysis of general documentation concerning funds channelled through the UN including the Commission’s evaluation of its cooperation with the UN; (b) a documentary review of a sample of 23 contributions to 19 projects (including three trust funds) on the basis of contribution agreements and financial, progress and audit reports (see Annex); (c) interviews with Commission and UN staff; (d) an on-the-spot audit in Sudan; (e) meetings at the UNDP’s Multi-Donor Trust Fund Office in New York. 
Výsledky auditu sú založené na: a) analýze všeobecnej dokumentácie týkajúcej sa finančných prostriedkov poskytovaných prostredníctvom OSN vrátane hodnotenia Komisie a jej spolupráce s OSN; b) preskúmaní dokumentov vzorky 23 príspevkov na 19 projektov (vrátane troch trustových fondov) na základe dohôd o príspevku, finančných správ, správ o pokroku a audítorských správ (pozri prílohu); c) rozhovoroch so zamestnancami Komisie a OSN; d) kontrole na mieste v Sudáne; e) stretnutiach v úrade UNDP pre trustový fond viacerých poskytovateľov pomoci v New Yorku.
13 FIGURE 3 156 190 204 TOTAL FUNDING 2006–08 AND SAMPLE SIZES 300 250 200 150 100 50 0 Source: European Commission. 
13 GRAF 3 190 204 156 CELKOVÁ VÝŠKA FINANCOVANIA V OBDOBÍ 2006 – 2008 A VEĽKOSTI VZORKY 300 250 200 150 100 50 0 248 130 163 Afganistan Irak Sudán Celková výška projektov vo vzorke (mil. EUR) Celkové príspevky v rokoch 2006 - 2008 (mil. EUR) Zdroj: Európska komisia.
The decision to fund projects in conflict-affected countries entails a substantial level of risks, which can only to a certain extent be mitigated. 
Rozhodnutie financovať projekty v krajinách postihnutých konfliktom predstavuje výrazné riziká, ktoré možno zmierniť len do určitej miery.
The question of whether these inherent risks are acceptable is a political decision and therefore not the subject of this audit. 
Otázka, či sú tieto inherentné riziká prijateľné, je politické rozhodnutie, a preto nie je predmetom tohto auditu.
No on-the-spot visits could be carried out for two out of the three countries (Iraq and Afghanistan), due to the fact that these countries were in a post-conflict if not conflict situation at the time of the audit. 
V dvoch krajinách (Irak a Afganistan) z týchto troch krajín nebolo možné vykonať kontroly na mieste z toho dôvodu, že sa v čase konania auditu nachádzali v období po konflikte, alebo dokonca ešte v konflikte.
This limited the assessment of effectiveness, efficiency and in particular sustainability. 14 Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries 
To obmedzilo hodnotenie účinnosti, efektívnosti a najmä udržateľnosti. 14 Osobitná správa č. 3/2011 - Efektívnosť a účinnosť príspevkov EÚ poskytovaných prostredníctvom organizácií OSN v krajinách postihnutých konfliktom
15 OBSERVATIONS MONITORING SYSTEMS AND PROJECT DESIGN AS KEY FACTORS FOR EFFECTIVENESS AND EFFICIENCY 17. 
15 PRIPOMIENKY SYSTÉMY MONITOROVANIA A NÁVRH PROJEKTOV AKO HLAVNÉ FAKTORY ÚČINNOSTI A EFEKTÍVNOSTI 17.
This part of the report outlines the audit findings relating to the key aspects of efficiency, effectiveness and sustainability. 
V tejto časti správy sú uvedené zistenia z auditu týkajúce sa hlavných aspektov efektívnosti, účinnosti a udržateľnosti.
To ensure that these are attainable it is essential to put in place the necessary building blocks, two of the most important being solid project design and adequate monitoring and reporting. 
S cieľom dosiahnuť ich je veľmi dôležité položiť základné kamene, z ktorých dva najdôležitejšie sú dobré návrhy projektov a primerané monitorovanie a predkladanie správ.
These influence all stages of the process from commencement to ensuring that the funded actions continue into the foreseeable future. 
Ovplyvňujú všetky fázy procesu od začiatku až po zabezpečenie, že financované činnosti budú pokračovať v budúcnosti.
The subject of monitoring was treated in phase 1 of the audit from the point of view of assessing the strength of the systems in place. 
Monitorovanie bolo predmetom prvej fázy auditu z hľadiska hodnotenia úrovne zavedených systémov.
This, phase 2 of the audit, complements the previous one, as indicated in paragraph 10. 
Druhá fáza auditu dopĺňa prvú, ako je to uvedené v bode 10.
THE MONITORING OF PROJECTS NEEDS IMPROVEMENT 19. 
MONITOROVANIE PROJEKTOV JE POTREBNÉ ZLEPŠIŤ 19.
The decision of the Commission to direct aid towards conflict-affected countries implies the acceptance of a substantial level of inherent risks in terms of the results. 
Rozhodnutie Komisie zamerať priamu pomoc na krajiny postihnuté konfliktom implikuje, že prijala významnú mieru inherentných rizík z hľadiska výsledkov.
Furthermore the decision to intervene in these countries often requires the use of intermediaries, like the UN, and results in limited possibilities to monitor the interventions funded on-the-spot. 
Okrem toho rozhodnutie poskytovať pomoc v týchto krajinách si často vyžaduje využiť sprostredkovateľov, napr. OSN, a vedie k obmedzeným možnostiam kontrolovať financované činnosti na mieste.
To a larger extent than for other activities financed by the EU, the Commission therefore depends on information produced by third parties, with hardly any possibility to corroborate it. 
Vo väčšej miere, ako je tomu pri iných činnostiach financovaných EÚ, Komisia závisí od informácií poskytovaných tretími stranami, pričom nemá takmer žiadnu možnosť potvrdiť ich.
In these circumstances, the Commission has, to a large extent, to rely on UN reports. 
Za týchto okolností sa Komisia musí vo veľkej miere spoľahnúť na správy OSN.
In line with the FAFA, reports for each contribution agreement are required at least annually and a final report should be provided within six months after the end of the implementation period. Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries 
V súlade s FAFA sa správa za každú dohodu o príspevku vyžaduje aspoň raz ročne a záverečná správa sa má predložiť do 6 mesiacov od ukončenia obdobia realizácie projektu. Osobitná správa č. 3/2011 - Efektívnosť a účinnosť príspevkov EÚ poskytovaných prostredníctvom organizácií OSN v krajinách postihnutých konfliktom
The information to be provided in reports is set out in the contribution agreement for each activity financed7. 
Informácie, ktoré sa majú v správach uviesť, sú stanovené v dohode o príspevku pre každú financovanú činnosť7.
In order to improve the quality of UN reports, guidelines on reporting were introduced in 20078. 
S cieľom zlepšiť kvalitu správ OSN boli v roku 2007 vypracované usmernenia k predkladaniu správ8.
In line with these guidelines project reports should focus on results rather than activities and therefore allow a comparison between the objectives in the contribution agreement and actual achievements. 
V súlade s týmito usmerneniami by sa mali projektové správy zameriavať skôr na výsledky než na činnosti, a tak umožniť porovnanie cieľov z dohody o príspevku so skutočne dosiahnutými výsledkami.
The sample of projects assessed during the second phase confirmed the main findings of phase 1 of the audit because a large proportion of reports were: (a) considerably delayed; (b) focusing on activities rather than interim and final results; (c) not detailed enough to assess effectiveness and efficiency. 
Vzorka projektov, ktorá bola hodnotená počas druhej fázy auditu, potvrdila hlavné zistenia z prvej fázy, pretože veľká časť správ: a) bola predložená so značným oneskorením; b) sa zameriavala skôr na činnosti než na priebežné alebo konečné výsledky; c) nebola dostatočne podrobná na to, aby sa mohla posúdiť účinnosť a efektívnosť.
Photo 1 — Building works in the context of the project ‘Enhancing the capacity of Khartoum State in the formulation and implementation of urban planning policies’ (Sudan) 7 FAFA Article 2.1 states that ‘the contribution-specific agreement sets out the information to be provided in reports by the United Nations to the Commission.’. 
Fotografia 1 – Stavebné práce v rámci projektu „Posilnenie kapacít Chartúmu pri vytváraní a realizácii politík mestského plánovania“ (Sudán) 7 V článku 2.1 FAFA sa uvádza, že v dohode o príspevku sa stanovujú informácie, ktoré sa majú poskytnúť Komisii v správach OSN.
8 See ‘Joint Guidelines on reporting obligations under the FAFA’. 
8 Pozri Spoločné usmernenia k predkladaniu správ v rámci FAFA.
The purpose of the guideline is to provide practical guidance in addition to the relevant articles in the FAFA. 
Účelom usmernení je poskytnúť praktické rady navyše k príslušným článkom FAFA.
16 Source: European Court of Auditors. 
16 Zdroj: Európsky dvor audítorov.
Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries BOX 1 17 REPORTING WEAKNESSES IN THE SAMPLED PROJECTS Delayed reports Support to the fifth Sudan population census: The implementation period for a census project in Sudan was April 2006 to June 2009. 
3/2011 - Efektívnosť a účinnosť príspevkov EÚ poskytovaných prostredníctvom organizácií OSN v krajinách postihnutých konfliktom RÁMČEK 1 17 NEDOSTATKY V PREDKLADANÍ SPRÁV V KONTROLOVANEJ VZORKE PROJEKTOV Oneskorené správy Podpora pri piatom sčítaní obyvateľov v Sudáne: Obdobie realizácie projektu sčítania obyvateľov v Sudáne bolo od apríla 2006 do júna 2009.
At the time of the audit the only available report was from 2007, which means that neither the 2008 report nor the final report, which was due in December 2009, had been provided. 
V čase konania auditu bola jediná dostupná správa z roku 2007, čo znamená, že nebola predložená správa za rok 2008, ani záverečná správa, ktorá mala byť predložená v decembri 2009.
Emergency infrastructural support to the Ministry of Legal Affairs and Constitutional Development and the Judiciary of Southern Sudan: The final report, although due in September 2009, was not yet available at the time of the audit. 
Núdzová podpora infraštruktúry Ministerstvu právnych záležitostí, ústavného rozvoja a Ministerstvu súdnictva južného Sudánu: Napriek tomu, že záverečná správa mala byť predložená v septembri 2009, nebola v čase konania auditu k dispozícii.