natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2016 Print ISBN 978-92-872-4224-2 PDF ISBN 978-92-872-4269-3 EPUB ISBN 978-92-872-4267-9 ISSN 1831-0834 ISSN 1977-5679 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/1032 doi:10.2865/606788 doi:10.2865/77336 QJ-AB-16-003-EN-C QJ-AB-16-003-EN-N QJ-AB-16-003-EN-E © European Union, 2016 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2016 Print ISBN 978-92-872-4209-9 PDF ISBN 978-92-872-4217-4 EPUB ISBN 978-92-872-4225-9 ISSN 1831-0931 ISSN 1977-5776 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/632604 doi:10.2865/26253 doi:10.2865/321084 QJ-AB-16-003-SK-C QJ-AB-16-003-SK-N QJ-AB-16-003-SK-E © Európska únia, 2016 Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
For any use or reproduction of the image in box 1 on p. 10, permission must be sought directly from the copyright holder. 
V prípade použitia či reprodukcie obrázku v rámčeku 1 na strane 10 je potrebné žiadať povolenie priamo od držiteľa autorských práv.
EN 2016 Special Report NO 04 The European Institute of Innovation and Technology must modify its delivery mechanisms and elements of its design to achieve the expected impact (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
SK 2016 Osobitná správa Č. 04 Európsky inovačný a technologický inštitút musí zmeniť svoje mechanizmy vykonávania a niektoré prvky svojej koncepcie na dosiahnutie očakávaného dosahu (podľa druhého pododseku článku 287 ods. 4 ZFEÚ)
This performance audit was produced by Audit Chamber IV — headed by ECA Member Milan Martin Cvikl — which spe‐ cialises in auditing revenue, research and internal policies, financial and economic governance and the European Union’s institutions and bodies. 
Tento audit výkonnosti uskutočnila audítorská komora IV, ktorej predsedá člen EDA Milan Martin Cvikl a ktorá sa špecializuje na audit príjmov, výskumu a vnútorných politík, správy finančných a hospodárskych záležitostí a inštitúcií a orgánov Európskej únie.
The audit was led by ECA Member Alex Brenninkmeijer, supported by the Head of his private office, Antonius Moonen, Raphael Debets, Attaché, and Michael Schuppan, Trainee; Paul Stafford, Principal Manager; Maria Echanove, Head of Task; Alexandre Hugé, Eddy Struyvelt and Juan Vazquez Rivera, auditors. 
Audit viedol člen EDA Alex Brenninkmeijer, pomáhali mu: vedúci jeho kabinetu Antonius Moonen, atašé Raphael Debets a stážista Michael Schuppan; hlavný manažér Paul Stafford, vedúca audítorskej úlohy Maria Echanove a audítori Alexandre Hugé, Eddy Struyvelt a Juan Vazquez Rivera.
From left to right: R. Debets, A. Hugé, M. Schuppan, A. Brenninkmeijer, P. Stafford, M. Echanove, A. Moonen. 
Zľava doprava: R. Debets, A. Hugé, M. Schuppan, A. Brenninkmeijer, P. Stafford, M. Echanove, A. Moonen.
Contents 03 Paragraph Glossary and abbreviations I-IX Executive summary 1-13 Introduction 1-2 Europe is lagging behind in innovation 3-6 Shift in EU policy focus towards innovation 7-13 The European Institute of Innovation and Technology 7-8 The EIT’s mission and objective 9-13 How does it work? 
Obsah 03 Bod Glosár a skratky I–IX Zhrnutie 1–13 Úvod 1–2 Európa je v oblasti inovácie pozadu 3–6 Posun zamerania politiky EÚ smerom k inovácii 7–13 Európsky inovačný a technologický inštitút 7–8 Poslanie a cieľ EIT 9–13 Ako funguje?
14-18 Audit scope and approach 19-103 Observations 19-23 The EIT is based on a valid rationale 24-68 Some key elements have not been appropriately designed 25-26 The knowledge triangle is not adequately reflected at Commission level 27-33 EIT funding based on complementary activities a poorly defined concept 34-37 The claimed leverage effect is undemonstrated and implausible 38-39 KICs are unlikely to reach financial sustainability 40 The EIT Foundation (EITF) failed to attract additional funds 41-50 The annual grant agreement process does not adequately encourage KIC innovation activities 
14 –18 19 –103 19 –23 24 –68 25 –26 27 –33 34 –37 38 –39 40 41 –50 Rozsah auditu a audítorský prístup Pripomienky Základný princíp EIT je opodstatnený Niektoré zásadné prvky neboli primerane navrhnuté Vedomostný trojuholník sa na úrovni Komisie náležite nezohľadňuje Nedostatočne vymedzený koncept financovania EIT založeného na doplnkových činnostiach Uvádzaný pákový efekt nie je preukázaný a vierohodný Je nepravdepodobné, že ZIS dosiahnu finančnú udržateľnosť Nadácii EIT (EITF) sa nepodarilo prilákať dodatočné finančné prostriedky Každoročný proces dohody o grante nepredstavuje primeranú podporu pre inovačné činnosti ZIS
Contents 05 104-111 Conclusions and recommendations 105 Rationale 106-107 Design 108-109 Implementation and impact Annex I — Regional co-location centres across Europe Annex II — Objectives of the EIT Reply of the Commission 
Obsah 05 104 – 111 105 106 – 107 108 – 109 Závery a odporúčania Zdôvodnenie Koncepcia Vykonávanie a dosah Príloha I — Regionálne strediská spoločného umiestnenia v Európe Príloha II — Ciele EIT Odpovede Komisie
DG Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs: The Directorate‐General for Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs of the European Commission has the mission to promote a growth‐friendly framework for EU enterprises. 
GR pre vnútorný trh, priemysel, podnikanie a MSP: Generálne riaditeľstvo pre vnútorný trh, priemysel, podnikanie a MSP v Európskej komisii má za úlohu presadzovať rámec pre európske podniky, ktorým sa podporuje rast.
DG Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs is responsible for a number of actions to improve the business environment, notably for SMEs, and to support the development of a strong and sustainable industrial base able to compete globally. 
GR pre vnútorný trh, priemysel, podnikanie a MSP sú zodpovedné za mnohé opatrenia na zlepšenie podnikateľského prostredia, najmä pre MSP, a na podporu rozvoja silnej a udržateľnej priemyselnej základne, ktorá bude konkurencieschopná vo svetovom rozsahu.
DG Research and Innovation: The Directorate‐General for Research and Innovation of the European Commission is responsible for the European Union’s research and innovation policy and the coordination of related activities. 
GR pre výskum a inováciu: Generálne riaditeľstvo pre výskum a inováciu v Európskej komisii je zodpovedné za politiku v oblasti výskumu a inovácie Európskej únie a koordináciu súvisiacich činností.
It funds innovative activities through the framework programmes, the current one being Horizon 2020. 
Financuje inovačné činnosti prostredníctvom rámcových programov, pričom v súčasnosti prebieha program Horizont 2020.
H2020: Horizon 2020 is the successor to FP7. 
Horizont 2020: Program Horizont 2020 je nástupcom RP7.
With an original budget of 77 billion euro over the 2014‐2020 period, its main objective is to ensure the EU produces world‐class science, removes barriers to innovation and makes it easier for the public and private sectors to work together in delivering innovation. 
Hlavným cieľom programu s pôvodným rozpočtom vo výške 77 mld. EUR na obdobie rokov 2014 – 2020 je zabezpečiť, aby Európa uskutočňovala výskum na svetovej úrovni, aby odstránila prekážky pre inovácie a aby sa uľahčila spolupráca verejného a súkromného sektora pri uskutočňovaní inovácií.
The EIT is part of H2020. 
EIT je súčasťou programu Horizont 2020.
Knowledge triangle: The contribution of higher education to jobs and growth can be enhanced through close, effective links between education, research, and innovation — the three sides of the knowledge triangle. 
Glosár a skratky 07 Vedomostný trojuholník: Prínos vyššieho vzdelávania pre pracovné miesta a rast možno podporiť prostredníctvom úzko spätých účinných prepojení medzi vzdelávaním, výskumom a inováciou, čo sú tri strany vedomostného trojuholníka.
Result: Immediate changes that arise for direct addressees at the end of the participation in an intervention. 
Výsledok: Okamžité zmeny, ktoré vznikajú u priamych adresátov na konci ich účasti na zásahu.
Executive 08 summary IWeak links between the worlds of education, science and business is often cited as one of the main reasons why the EU is falling short in innovation performance compared to its competitors. 
Zhrnutie 08 INedostatočné prepojenia medzi svetmi vzdelávania, vedy a podnikania sa často citujú ako jeden z hlavných dôvodov, prečo sa Európe nedarí plniť výsledky v oblasti inovácií v porovnaní so svojimi konkurentmi.
Created in 2008, the European Insti‐ tute of Innovation and Technology (EIT) has the ambitious objective of overcoming this barrier. 
Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT) bol zriadený v roku 2008 a jeho ambicióznym cieľom je túto zábranu prekonať.
The EIT’s mission is to reinforce the EU’s innovation capacity ‘by promoting synergies and cooperation among ... higher education, research and innovation of the highest standards, including by fostering entrepreneurship’. 
EIT má za úlohu posilniť inovačnú kapacitu EÚ „prostredníctvom presadzovania súčinnosti a spolupráce medzi [...] oblasťami vysokoškolského vzdelávania, výskumu a inovácie na najvyššej úrovni a prostredníctvom ich integrácie, a to aj podporou podnikania“.
II With an original budget of 3 billion euro over the 2008‐2020 period, the EIT has a prominent role to play in the Europe 2020 strategy for smart, sustainable and inclusive growth. 
II EIT s pôvodným rozpočtom vo výške 3 mld. EUR na obdobie rokov 2008 – 2020 má významnú úlohu v rámci stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu.
Covering the entire innovation cycle at EU level, from laboratory to market, the EIT aims to bring the best creative and innovative partners from academia, research and business to work together on major societal challenges such as climate change, energy efficiency, digital inno‐ vation, health and raw materials. 
EIT, ktorý zahŕňa celý reťazec inovácií na úrovni EÚ, od laboratória po trh, má za cieľ spájať najkreatívnejších a najinovatívnejších partnerov na svete z akademickej obce, výskumu a podnikania v oblasti významných spoločenských výziev, ako je klimatická zmena, energetická účinnosť, digitálne inovácie, zdravie a nerastné suroviny.
III The EIT is not a research centre and does not directly contribute to financing individual projects. 
III EIT nie je výskumné centrum a priamo finančne neprispieva na jednotlivé projekty.
Instead, it provides grants to the knowledge and innovation communities (KICs). 
Namiesto toho poskytuje granty znalostným a inovačným spoločenstvám (ZIS).
Selected on a competitive basis, the KICs are autono‐ mous partnerships of existing businesses, research institutes and universities. 
ZIS vybrané na konkurenčnom základe sú nezávislé partnerstvá existujúcich podnikov, výskumných ústavov a univerzít.
They mainly carry out: (1) training and education activities; (2) collaborative innovation‐driven research; and (3) innovative business creation and development. 
Vykonávajú predovšetkým: 1. odborné a vzdelávacie činnosti; 2. spoločný výskum zameraný na inováciu a 3. zriaďovanie a rozvoj inovatívnych podnikov.
IV We examined whether the EIT is an effective tool to foster innovation in the EU. 
IV Preskúmali sme, či je EIT účinný nástroj na podporu inovácií v EÚ.
We considered whether the EIT’s rationale and design address the needs of the innovation communities and assessed the implementation and moni‐ toring of the EIT’s activities. 
Zohľadňovali sme, či základný princíp a koncepcia EIT riešia potreby inovačných spoločenstiev, a hodnotili sme vykonávanie a monitorovanie činností EIT.
We conclude that, despite a valid raison d’être, the EIT’s complex operational framework and management problems have impeded its overall effectiveness. 
Dospeli sme k záveru, že napriek opodstatnenému účelu komplexný operačný rámec a problémy s riadením EIT bránili jeho celkovej účinnosti.
VThe main reasons for setting up the EIT are well founded and generally supported by its stakeholders: weak links between business, research institutes and higher education, little success in bringing research outcomes to market and a lack of entrepreneurial culture were arguments to justify its creation to address these specific issues. 
VHlavné dôvody na zriadenie EIT sú náležite podložené a vo všeobecnosti podporované jeho zúčastnenými stranami: nedostatočné prepojenie medzi podnikmi, výskumnými ústavmi a vyšším vzdelávaním, malá úspešnosť prenesenia výsledkov výskumu na trh a nedostatok podnikateľskej kultúry boli argumenty, ktoré odôvodňovali jeho zriadenie na účely riešenia týchto konkrétnych otázok.
Thanks to the EIT, the three KICs launched in 2010 have brought more than 500 partners together across disciplines, coun‐ tries and sectors. 
Vďaka EIT sa trom znalostným a inovačným spoločenstvám zriadeným v roku 2010 podarilo zoskupiť vyše 500 partnerov z rôznych disciplín, krajín a sektorov.
KICs are autonomous, an EIT feature particularly valued by the KIC partners. 
ZIS sú autonómne a partneri ZIS si túto črtu EIT osobitne cenia.
Through the EIT, the KICs have offered new opportunities to carry out innovative activities and have promoted an entrepreneurial culture. 
ZIS prostredníctvom EIT ponúkli nové príležitosti na vykonávanie inovačných činností a podporili podnikateľskú kultúru.
Executive summary 09 VI However, the audit has identified several weaknesses in key concepts and operational processes, as detailed below. (a) The funding model of the EIT includes the concept of KIC complementary activities, which are not funded by the EIT. 
Zhrnutie 09 VI Pri audite sa však zistili viaceré nedostatky v kľúčových pojmoch a operačných procesoch: a) model financovania EIT zahŕňa koncept doplnkových činností ZIS, ktoré nie sú financované EIT.
There is little or no added value to this funding condition, which unnecessarily complicates the monitor‐ ing and reporting of the EIT’s financial contribution. (b) The practical arrangements between the EIT and the KICs, such as the procedures for EIT grants to the KICs, are ill suited given the nature of the innovation activities the EIT aims to support. (c) The financial sustainability of the KICs is doubtful. 
Táto podmienka financovania má malú alebo žiadnu pridanú hodnotu a zbytočne komplikuje monitorovanie finančného príspevku EIT a predkladanie správ na túto tému; b) praktické opatrenia medzi EIT a ZIS, ako sú podmienky udeľovania grantov EIT znalostným a inovačným spoločenstvám, nie sú vhodné vzhľadom na charakter inovačných činností, ktoré EIT plánuje podporiť; c) finančná udržateľnosť ZIS je sporná.
Businesses are not involved enough in the KIC activities even though their participation was a prerequisite for the EIT to be successful. 
Podniky nie sú dostatočne zapojené do činností ZIS napriek tomu, že ich účasť bola pre EIT nevyhnutnou požiadavkou na to, aby bol úspešný.
EIT funding is concentrated within a few countries and a limited number of KIC partners. (d) The performance indicators and the monitoring and reporting processes do not provide an informative picture of results and impacts. 
Financovanie EIT je sústredené v rámci niekoľkých krajín a obmedzeného počtu partnerov ZIS; d) ukazovatele výkonnosti a procesy monitorovania a podávania správ neposkytujú informatívny obraz o výsledkoch a vplyvoch.
VII Seven years after its inception, the EIT is not yet fully operationally independent from the European Commission. 
VII EIT po siedmich rokoch od svojho založenia ešte nie je úplne operačne nezávislý od Európskej komisie.
The EIT is not the impact‐driven institute envisaged. 
EIT nie je predpokladaným inštitútom zameraným na dosah.
The performance of the KICs is not sufficiently taken into account when the final payment of the grant is processed. 
Výkonnosť ZIS sa dostatočne nezohľadňuje pri spracúvaní konečnej platby na grant.
The EIT rarely rejected costs based on the lack of performance prior to 2015. 
EIT do roku 2015 len zriedkavo zamietol platby pre nedostatok výkonnosti.
VIII The impact of the remedial actions undertaken by the Commission and the EIT in 2015 remains to be seen. 
VIII Dosah nápravných opatrení, ktoré prijala Komisia a EIT v roku 2015, je ešte potrebné preveriť.
The fol‐ lowing conclusions and recommendations are pertinent and need to be followed up. 
Nasledujúce závery a odporúčania sú relevantné a musia sa monitorovať.
IX If the EIT wants to become the groundbreaking innovative institute it was originally conceived to be, significant legislative and operational adjustments are required to better foster the EU’s innovation potential. 
IX Ak sa EIT chce stať prelomovým inovačným inštitútom, ako bolo pôvodným zámerom, je potrebné vykonať výrazné legislatívne a operačné úpravy, ktoré lepšie pomôžu realizovať inovačný potenciál EÚ.
We recommend the following. 
Odporúčame, aby: 1.)
(1) The Commission should propose an amended EIT legal basis to the European Parliament and the Council, revis‐ ing the EIT’s funding model. (2) The EIT grant agreement (a) should cover a longer period than the calendar year and (b) should be signed be‐ fore the start of the activities. 
Komisia navrhla Európskemu parlamentu a Rade zmeniť právny základ pre EIT, v rámci ktorého by sa mal zrevidovať model financovania; 2.) dohoda EIT o grante: a) zahŕňala dlhšie obdobie ako kalendárny rok a b) bola podpísaná pred začiatkom činností; 3.)
(3) The EIT should refocus its approach to delivering impact. 
EIT opätovne zameral svoj prístup na dosah.
To that end, it should seek greater autonomy and make use of the flexibility in the legal basis of Horizon 2020. 
Na tento účel by sa mal snažiť o väčšiu samostatnosť a o využívanie flexibility právneho základu programu Horizont 2020.
In particular, it should adopt specific rules tailored to the needs of the KIC partners. 
Mal by predovšetkým prijať osobitné pravidlá prispôsobené potrebám partnerov ZIS.
(4) The EIT should develop impact‐based analysis. 
EIT vypracoval analýzu založenú na dosahu.
The EIT should also streamline its monitoring and reporting processes. 
EIT by mal zefektívniť aj svoje procesy monitorovania a predkladania správ.
Introduction 10 Europe is lagging behind in innovation 01 Commission research has shown that the EU lacks an innovation culture where good ideas can be easily transformed into new products and services. 
Úvod 10 Európa je v oblasti inovácie pozadu 01 Výskum Komisie poukázal na to, že EÚ chýba inovačná kultúra, keď sa dobré myšlienky dajú ľahko premeniť na nové produkty a služby.
It has failed to convert its excellence in basic research to market‐driven innovation. 
Nepodarilo sa jej premeniť svoju excelentnosť v oblasti základného výskumu na inováciu stimulovanú trhom.
Box 1 gives an example of this failure, which has been termed the ‘European paradox’1. 
V rámčeku 1 je uvedený príklad tohto zlyhania, ktorý sa nazýva „európsky paradox”1.
1 Theory developed in the Green Paper on innovation, European Commission, 1995. 
1 Teória vypracovaná v zelenej knihe Európskej komisie o inováciách z roku 1995.
The European paradox — the example of graphene Graphene is a structure material based on carbon which was discovered in 2004 by Andre Geim, a physics professor at the University of Manchester. 
Európsky paradox – príklad grafénu Grafén je štrukturovaný materiál založený na uhlíku, ktorý v roku 2004 objavil profesor fyziky na Univerzite v Manchestri Andre Geim.
Because of its many extraordinary properties (it is lighter than steel but nevertheless stronger and holds high heat and electricity conduction capacity), graphene has enormous potential for wide‐ranging applications from high‐performance electronic devices to energy storage. 
Pre svoje početné výnimočné vlastnosti (je ľahší ako oceľ, no silnejší a má vysokú tepelnú kapacitu a schopnosť elektrickej vodivosti) má grafén obrovský potenciál na široké využitie, od vyso-kovýkonných elektronických zariadení až po uskladňovanie energie.
Source: http://www.sketchport.com, ©Magicalhobo, 2014. 
Zdroj: www.sketchport.com, © Magicalhobo, 2014.
Licensed under CC‐BY. Since its discovery, more than 11 000 graphene‐related patents and patent applications have been filed worldwide. But the United Kingdom has accounted for less than 1 % of these, with Asian organisations taking out nearly two thirds according to Cambridge IP, a UK‐based technology strategy company. 
Licended under CC-BY Od objavu grafénu bolo na celom svete vydaných vyše 11 000 patentov a patentových prihlášok súvisiacich s grafénom. Podiel Spojeného kráľovstva bol však nižší ako 1 percento, kým ázijské organizácie sa podľa Cambridge IP, spoločnosti technickej stratégie so sídlom v Spojenom kráľovstve, tvorili takmer dve tretiny.
Source: Sarah Gordon ‘Red tape and cost lie behind Europe’s poor patent performance’, Financial Times, December 2014. Box 1 
Zdroj: Sarah Gordon: Za nedostatočnú výkonnosť patentov v Európe stojí byrokracia a náklady (Red tape and cost lie behind Europe’s poor patent performance), Financial Times, december 2014. Rámček 1
Introduction 11 02 To tackle this problem, the EU is striving to become a knowledge‐based economy centred on an ambitious research and innovation agenda. 
Zhrnutie 11 02 EÚ sa v snahe vyriešiť tento problém usiluje stať znalostnou ekonomikou zameranou na ambiciózny program výskumu a inovácie.
The European Union strategy is ‘to create an innovation‐friendly environment that makes it easier for great ideas to be turned into products and services that will bring ... economy growth and jobs’2. 
Stratégiou Európskej únie je „vytváranie prostredia priaznivého pre inovácie, ktoré uľahčuje skvelé nápady, ktoré sa pretransformovali na výrobky a služby, vďaka ktorým [...] ekonomika bude rásť a zvýši sa počet pracovných miest”2.
Box 2 defines innovation, which is indeed a key driver of eco‐ nomic growth and job creation. 
V rámčeku 2 je vymedzený pojem inovácie, ktorá je v skutočnosti hlavným faktorom hospodárskeho rastu a tvorby pracovných miest.
The definition of innovation An innovation is the implementation of a new or significantly improved product (good or service) or process, a new marketing method or a new organisational method in business practices, workplace organisation or ex‐ ternal relations. 
Vymedzenie inovácie Inovácia je zavedenie nového alebo významne vylepšeného výrobku (tovaru alebo služby) alebo procesu, novej marketingovej metódy alebo novej organizačnej metódy do podnikateľskej praxe, organizácie pracovného miesta alebo vonkajších vzťahov.
The minimum requirement for an innovation is that the product, process, marketing method or organisational method must be new to the firm, or significantly improved. 
Minimálna požiadavka inovácie je, aby bol výrobok, proces, marketingová metóda alebo organizačná metóda pre firmu nový (alebo výrazne zlepšený).
Innovation activities are all scientific, technological, organisational, financial and commercial steps which actually, or are intended to, lead to the implementation of innovations. 
Inovačné činnosti sú všetky vedecké, technologické, organizačné, finančné a komerčné kroky, ktoré v skutočnosti vedú alebo by mali viesť k zavedeniu inovácií.
Innovation activities also include R & D that is not directly related to the development of a specific innovation. 
Inovačné činnosti zahŕňajú aj výskum a rozvoj, ktorý nie je priamo spojený s vytvorením konkrétnej inovácie.
Source: OECD/European Communities, Oslo manual — Guidelines for collecting and interpreting innovation data, 2005. 
Zdroj: OECD/Európske spoločenstvá, Príručka z Osla – usmernenia na zhromažďovanie a výklad inovačných údajov, 2005.
Shift in EU policy focus towards innovation 03 Europe’s inability to turn inventions into saleable goods and services has led the EU to rethink its research policies. 
Posun zamerania politiky EÚ smerom k inovácii 03 Neschopnosť Európy zmeniť vynálezy na dobre predajné tovary a služby viedla k tomu, že EÚ prehodnotila svoje politiky v oblasti výskumu.
EU public policies traditionally concentrated on basic research3, which is driven more by curiosity than by any potential market application. 
Verejné politiky EÚ sa tradične sústredili na základný výskum3, ktorý je poháňaný skôr zvedavosťou ako nejakým potenciálnym využitím na trhu.