natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Introduction 19 Borrowing on the markets 24 To provide its share of total financial assistance, the European Union borrowed on the capital markets and lent the money to the Member States in difficulty on the same terms, i.e. for the same amount and with the same coupon and maturity date. 
Úvod 19 Požičiavanie na trhoch 24 S cieľom získať finančné prostriedky na poskytnutie daného podielu z cel­ kovej finančnej pomoci si Európska únia požičala na kapitálových trhoch a následne požičala peniaze členským štátom, ktoré mali ťažkosti, za rovna­ kých podmienok, t. j. v rovnakej výške a s rovnakým úrokom a dátumom splatnosti.
By the end of 2014, the EU had made a total of 22 bond issues with a nominal value of 60.1 billion euro. 
Ku koncu roka 2014 EÚ emi­ tovala celkovo 22 dlhopisov s nominál­ nou hodnotou 60,1 mld. EUR.
The Commission managed the borrowing on behalf of the EU. 
V mene EÚ požičiavanie riadila Komisia.
25 Borrowing generally took the form of euro medium-term notes (EMTNs), which are issued on the capital markets and listed on the Luxembourg stock exchange. 
25 Požičiavanie malo všeobecne podo­ bu europoukážok so strednodobou splatnosťou (EMTN), ktoré sú emitova­ né na kapitálových trhoch a kótované na luxemburskej burze.
EMTNs are redeemable in full at maturity and bear fixed annual interest over the duration of their existence. 
Europoukáž­ ky so strednodobou splatnosťou sú splatné v plnej výške k dátumu ich splatnosti a majú pevnú ročnú úrokovú mieru po celý čas ich platnosti.
European investors represent around 80 % of all investors in EMTNs. 
Približ­ ne 80 % všetkých investorov do EMTN tvoria európski investori.
26 The debt servicing of EMTNs remains an obligation of the European Union, which must ensure that all payments are made in a timely manner if the debtor Member State fails to reimburse the capital and/or interest due. 
26 Dlhová služba pre EMTN zostáva povinnosťou Európskej únie, ktorá musí zaistiť včasné splatenie všetkých platieb v prípade, že dlžný členský štát neuhradí splatný kapitál a/alebo úroky.
Audit approach 20 27 The audit examined whether the Commission’s management of financial assistance programmes was appropriate. 
Audítorský prístup 20 27 V rámci auditu sa skúmalo, či Komisia vhodným spôsobom riadi programy finančnej pomoci.
This was addressed by the following sub-questions. (i) Were the growing fiscal risks detected on time? (ii) Were processes sufficiently well designed to make a comprehensive input into programme decisions? (iii) Did the Commission borrow at the best possible rates and in accordance with best debt issuance practices? (iv) Did the financial assistance programmes meet their main objectives? 
Pri audite sa skúmali tieto podotázky: i) Boli rastúce fiškálne riziká včas odhalené? ii) Boli procesy dostatočne dobre navrhnuté, aby poskytli komplexné vstupné informácie pre rozhodnu­ tia o programoch? iii) Požičiavala si Komisia pri najlep­ ších možných úrokových mierach a v súlade s najlepšími postupmi emisie dlhopisov? iv) Splnili programy finančnej pomoci svoje hlavné ciele?
28 The audit covered the Commission’s management of financial assistance provided under the balance-of-payments facility and the EFSM, for which the Commission borrowed on the capital markets using the EU budget as guarantee. 
28 Audit sa zaoberal tým, ako Komisia riadila finančnú pomoc poskytovanú v rámci nástroja pre platobnú bilan­ ciu a EFSM, pričom Komisia si poži­ čiavala na kapitálových trhoch a ako záruku využívala rozpočet EÚ.
The audit encompassed the financial assistance paid to Hungary, Latvia, Romania (the first two programmes), Ireland and Portugal, with an emphasis on the Commission’s role in these programmes. 
Audit zahŕňal finančnú pomoc vyplatenú Maďarsku, Lotyšsku, Rumunsku (prvé dva programy), Írsku a Portugalsku s dôrazom na úlohu Komisie v rámci týchto programov.
We also examined the Commission’s cooperation with its partners (the ECB and the IMF), but did not audit the partners. 
Takisto sme skúmali spoluprácu Komisie s jej partnermi (ECB a MMF), audit sa však nevzťahoval na partnerov.
29 We did not audit the decisions taken at the EU’s political level and we limited the scope of the audit in several aspects. 
29 Nekontrolovali sme rozhodnutia prijí­ mané na politickej úrovni EÚ a rozsah auditu sme obmedzili v niekoľkých smeroch.
We did not consider the counterfactual scenario of no financial assistance or the feasibility of resolving the crises by other means (e.g. the mutualisation of sovereign debt). 
Nezvažovali sme hypotetic­ ký porovnávací scenár neposkytnutia finančnej pomoci ani možnosť vyrie­ šenia krízy inými prostriedkami (napr. vzájomným znášaním štátneho dlhu).
We also did not evaluate if the Council had chosen the most appropriate deficit targets or structural conditions to resolve the crisis. 
Rovnako tak sme nehodnotili, či Rada zvolila najvhod­ nejšie cieľové hodnoty deficitov alebo štrukturálne podmienky na vyriešenie krízy.
When auditing the Commission’s cooperation with other partners, we did not assess whether their involvement was justified. 
Pri kontrole spolupráce Komisie s inými partnermi sme neposudzovali, či ich účasť bola odôvodnená.
30 The audit criteria were derived from the following sources: (i) regulatory requirements (Council regulations, Council decisions, memoranda of understanding between the Commission and the Member States); (ii) the Commission’s internal rules and procedures (internal control standards and guidelines); (iii) good management practices and evaluation criteria derived from evaluations of IMF programmes, ex post evaluations of the EU’s balance-of-payments assistance to non-EU countries, previous Court reports on macrofinancial assistance, guidelines and other publications from independent institutes and think tanks, and academic research; and (iv) best practices suggested in a number of guidelines on public debt management, investor relations and transparency in debt issuance. 
30 Kritériá auditu boli odvodené z týchto zdrojov: i) regulačné požiadavky (nariadenia Rady, rozhodnutia Rady, memoran­ dá o porozumení medzi Komisiou a členskými štátmi); ii) vnútorné pravidlá a postupy Komi­ sie (normy a usmernenia týkajúce sa vnútornej kontroly); iii) osvedčené postupy riadenia a hodnotiace kritériá odvodené z hodnotení programov MMF, následné hodnotenia pomoci EÚ pre tretie krajiny pomocou nástro­ ja pre platobné bilancie, predošlé správy Dvora audítorov o makrofi­ nančnej pomoci, usmernenia a iné publikácie od nezávislých inštitúcií a expertných skupín, akademický výskum a iv) najlepšie postupy navrhované v mnohých usmerneniach o ria­ dení verejného dlhu, vzťahoch s investormi a transparentnosti pri emisiách dlhopisov.
Audit approach 21 31 Annex III provides further details of the audit methodology. 
Audítorský prístup 21 31 V prílohe III sa uvádzajú ďalšie po­ drobnosti metodiky auditu.
32 The audit evidence was collected on the basis of: (i) a detailed review of documentation relating to the EU’s financial assistance programmes (programme documents, internal Commission analyses, spreadsheet forecasts, evaluations and studies by other organisations); (ii) interviews with the staff of the Commission’s Directorate-General for Economic and Financial Affairs; (iii) interviews with the staff of national authorities, such as ministries of finance, central banks, programme coordination units and sector ministries; (iv) a scorecard analysis of programme conditions25 to classify them by characteristics and compliance; and (v) interviews with the staff of the IMF and the ECB. 
32 Audítorské dôkazy sa zhromažďovali na základe: i) podrobného preskúmania doku­ mentácie súvisiacej s programami finančnej pomoci EÚ (programové dokumenty, vnútorné analýzy Ko­ misie, tabuľkové prognózy, hodno­ tenia a štúdie od iných organizácií); ii) rozhovorov so zamestnancami Generálneho riaditeľstva Komi­ sie pre hospodárske a finančné záležitosti; iii) rozhovorov so zamestnancami vnútroštátnych orgánov, napríklad ministerstiev financií, centrálnych bánk, útvarov pre koordináciu programu a ministerstiev jednotli­ vých odvetví; iv) hodnotiacej analýzy podmienok programu25 s cieľom roztriediť ich podľa charakteristík a plnenia a v) rozhovorov so zamestnancami MMF a ECB.
25 The sample included 360 unique conditions. 
25 Vzorka obsahovala 360 jedinečných podmienok.
Part I 22 The Commission was unprepared for the magnitude of the crisis that broke out The Commission underestimated the extent of the fiscal imbalances in the run-up to the crisis 33 Warning the Council about mounting fiscal imbalances in the Member States is arguably one of the Commission’s most important activities in the area of economic and financial affairs. 
1. časť 22 Komisia nebola pripravená na rozsah krízy, ktorá vypukla Komisia podcenila rozsah fiškálnej nerovnováhy v období pred krízou 33 Varovanie Rady pred hromadiacimi sa fiškálnymi nerovnováhami v člen­ ských štátoch patrí pravdepodobne medzi najdôležitejšie činnosti Komisie v oblasti hospodárskych a finančných záležitostí.
Prior to the crisis, there was already a surveillance framework geared towards monitoring the fiscal situation in the Member States26. 
Už pred krízou existoval rámec dohľadu zameraný na monito­ rovanie fiškálnej situácie v členských štátoch26.
34 Although the financial assistance programmes’ macroeconomic objectives went beyond fiscal adjustment, in all five programmes budget sup-port27 turned out to be a key part of how assistance was used. 
34 Aj keď makroekonomické ciele progra­ mov finančnej pomoci prekračovali rámec fiškálnych úprav, vo všetkých piatich programoch sa podpora rozpočtu27 ukázala ako kľúčová súčasť spôsobu využitia pomoci.
This raises a question as to whether the mounting fiscal risks were detected on time and flagged under the surveillance procedures. 
Vzniká tak otázka, či v rámci postupov dohľadu boli hromadiace sa fiškálne riziká včas zachytené a vykázané.
37 In its cyclically adjusted balance calculations during 2005-2008, the Commission systematically overestimated the strength of countries’ public finances29. 
37 Vo výpočtoch salda očisteného od cyklických vplyvov počas rokov 2005 až 2008 Komisia systematicky prece­ ňovala silu verejných financií krajín29.
This error was mainly caused by changes in estimated potential GDP growth rates. 
Túto chybu spôsobili hlavne zmeny v odhadovaných potenciálnych mie­ rach rastu HDP.
All five countries were experiencing an economic boom, but the Commission initially estimated the scale of overheating to be more modest than, with hindsight, we know it to have been. 
Všetkých päť krajín zažívalo hospodársky rozmach, ale Ko­ misia spočiatku odhadovala, že rozsah tzv. prehriatia bude miernejší, než podľa dnešných informácií bol.
26 This was the ‘preventive arm’ of the Stability and Growth Pact established by Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies (OJ L 209, 2.8.1997, p. 
26 Išlo o „preventívnu zložku“ Paktu stability a rastu stanovenú nariadením Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (Ú. v.
The surveillance framework was last reformed in 2005 by Council Regulation (EC) No 1055/2005 amending Regulation (EC) No 1466/97 (OJ L 174, 7.7.2005, p. 
Rámec dohľadu bol naposledy reformovaný v roku 2005 nariadením Rady (ES) č. 1055/2005, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č.
27 The financing of running fiscal deficits and the repayment of government debt. 
27 Financovanie dlhodobejších fiškálnych deficitov a splátky verejného dlhu.
28 European Commission, Ireland — Macro fiscal assessment — an analysis of the December 2007 update of the stability programme, p. 
28 Európska komisia: Ireland – Macro fiscal assessment – an analysis of the December 2007 update of the stability programme (Írsko, makrofiškálne posúdenie – analýza aktualizácie programu stability z decembra 2007), s.
29 Compare the first estimate made after the year’s end (i.e. in spring forecast) with a recent estimate (i.e. October 2013). 
29 Porovnaj prvý odhad po konci roku (t. j. v jarnej prognóze) s novším odhadom (z októbra 2013).
Part I — The Commission was unprepared for the magnitude of the crisis that broke out 23 38 The estimate of the scale of overheating (the size of a positive output gap30) was in line with the strong increase in the indicators of the overall production capacity of the economy. 
1. časť – Komisia nebola pripravená na rozsah krízy, ktorá vypukla 23 38 Odhad rozsahu prehriatia (veľkosť kladnej produkčnej medzery30) bol v súlade so silným zvýšením ukazo­ vateľov celkovej výrobnej kapacity hospodárstva.
However, this increase was generated by the housing booms, and investments in housing do not have the same effect on increasing the economy’s potential as other more productive investments. 
Toto zvýšenie však vzniklo v dôsledku rozmachu v oblasti bývania, pričom investície do bývania nemajú rovnaký vplyv na zvýšenie po­ tenciálu hospodárstva ako iné produk­ tívnejšie investície.
39 The Commission had focused on assessing the output gap in the real economy, without considering sector imbalances such as in the financial or construction sectors. 
39 Komisia sa sústredila na posúdenie produkčnej medzery v reálnej ekono­ mike, nezohľadnila však odvetvovú nerovnováhu napríklad vo finančnom alebo v stavebnom odvetví.
However, it became clear during the crisis that inflation and output monitoring are not enough to guarantee macroeconomic stability and sustainable fiscal balances. 
Počas krí­ zy však vyšlo najavo, že monitorovanie inflácie a výstupu nestačí na to, aby sa zaručila makroekonomická stabilita a udržateľné fiškálne saldá.
The surveillance framework has since been significantly overhauled to take greater account of financial-sector and macroeconomic risks. 
Odvtedy sa rámec dohľadu výrazne prepracoval, aby sa do väčšej miery brali do úvahy riziká finančného sektora a makroeko­ nomické riziká.
Assessments underestimated the potential fiscal risks 41 The Stability and Growth Pact requires Member States to report recent fiscal developments and forecasts in their stability and convergence programmes. 
V hodnoteniach sa podhodnotili potenciálne fiškálne riziká 41 Pakt stability a rastu vyžaduje od členských štátov, aby vo svojich programoch stability a konvergenč­ ných programoch predkladali správy o najnovšom fiškálnom vývoji a uvá­ dzali prognózy tohto vývoja.
These programmes are assessed by the Commission, which checks the plausibility of the trajectories forecast for GDP and the public budget. 
Komisia tieto programy posudzuje, pričom sa zameriava na kontrolu hodnovernosti smerovania prognózovaného HDP a štátneho rozpočtu.
42 One important drawback of the Commission’s assessments prior to 2009 was the lack of reporting on the build-up of contingent public-sector liabil-ities31. 
42 Jedným z významných nedostatkov hodnotení Komisie do roku 2009 bolo nedostatočné vykazovanie stupňu­ júcich sa podmienených záväzkov verejného sektora31.
Fiscal risks related to financial stability, state-owned enterprises or other public guarantees (e.g. PPPs) were not identified. 
Neboli identifiko­ vané fiškálne riziká súvisiace s finanč­ nou stabilitou, so štátnymi podnikmi ani s inými verejnými zárukami (verej­ no­súkromné partnerstvá).
43 The Commission’s surveillance did not adequately assess the implications of the large foreign financial inflows, especially in the form of debt, which were fuelling construction and demand booms and had the potential to disrupt the banking sector in a subsequent bust phase. 
43 Komisia v rámci svojho dohľadu dosta­ točne nevyhodnotila následky veľkého prílevu zahraničných financií, najmä v podobe dlhu, ktorý poháňal rozmach výstavby a dopytu a mal potenciál v následnej etape narušiť bankový sektor.
The Commission did not note this link prior to its analysis of Member State requests for financial assistance. 
Komisia si toto prepojenie pred tým, ako analyzovala žiadosti členských štátov o finančnú pomoc, nevšimla.
30 A positive output gap is the amount by which the actual output of an economy exceeds its potential output. 
30 Kladná produkčná medzera je suma, o ktorú skutočný výstup ekonomiky prevyšuje jej potenciálny výstup.
31 For example, the long-term liabilities from public pensions or significant future fiscal expenditure resulting from the need to take measures in the event of a bailout. 
31 Napríklad dlhodobé záväzky z verejných dôchodkov alebo významné budúce fiškálne výdavky vyplývajúce z nutnosti prijať opatrenia v prípade záchranného balíka.
With the exception of the public pension liabilities, the Commission did not report on other contingent liabilities. 
S výnimkou záväzkov verejných dôchodkov Komisia nepodala správu o iných podmienených záväzkoch.
Part I — The Commission was unprepared for the magnitude of the crisis that broke out 24 44 Neither did the Commission’s assessments examine the sensitivity of budget balances to a sudden hike in the interest rates applied to government debt, or to equally sudden shocks to economic growth or exchange rates. 
1. časť – Komisia nebola pripravená na rozsah krízy, ktorá vypukla 24 44 Komisia vo svojich posúdeniach neskú­ mala ani citlivosť rozpočtových zostat­ kov na náhle zvýšenie úrokových mier pre štátne dlhopisy alebo na rovnako náhle zmeny hospodárskeho rastu alebo výmenných kurzov.
Yet these risks too had been recognised or warned against in various research papers published prior to the crisis32. 
V rôznych výskumných správach zverejnených už pred krízou sa však tieto riziká rozpoznali a autori správ pred nimi varovali32.
As a result the Commission was not ready for the programme management 45 Prior to 2008, the balance-of-payments facility had last been used in 199333. 
Komisia následne nebola pripravená na riadenie programu 45 Pred rokom 2008 sa nástroj pre pla­ tobné bilancie naposledy použil v roku 199333.
By 2008 any experience acquired in the first half of 1990s was lost. 
Na všetky skúsenosti získané v prvej polovici 90. rokov sa teda v roku 2008 zabudlo.
So, providing countries with financial assistance was in effect a new activity for the Commission. 
Poskytovanie finančnej pomoci krajinám tak bolo pre Komisiu v skutočnosti novinkou.
46 Having underestimated the fiscal imbalances and their implications for the Member States, the Commission was unprepared for the task of programme management. 
46 Keďže Komisia podhodnotila fiš­ kálnu nerovnováhu a jej dôsledky pre členské štáty, nebola pripravená na úlohu riadenia programov.
The initial programmes in particular had to be set up under extreme time pressure. 
Najmä prvé programy sa museli vypracovať pod extrémnym časovým tlakom.
For instance, the proposal for the first programme (Hungary) had to be produced in just a few days. 
Návrh prvého programu (Maďarsko) sa napríklad musel vytvoriť len za niekoľ­ ko dní.
The Commission possessed very little in-house experience of designing and managing financial assistance programmes, and that experience could not be acquired at such short notice. 
Komisia a jej zamestnanci mali veľmi málo vlastných skúseností s ná­ vrhom a riadením programov finanč­ nej pomoci a tieto skúsenosti nebolo možné získať za taký krátky čas.
47 During the initial phase, IMF teams helped the Commission to prepare parts of the programme analysis. 
47 V úvodnej fáze pomáhali Komisii pripravovať niektoré časti analýzy programu tímy MMF.
The practices used by the Commission were also developed on the basis of IMF practices (see paragraph 109). 
Postupy použí­ vané Komisiou boli tiež vypracované na základe MMF (pozri bod 109).
32 See, for instance, ‘Fiscal policies and financial markets’ in ECB Monthly Bulletin 02/2006, p. 
32 Pozri napr. „Fiscal Policies and Financial Markets“ (Fiškálne politiky a finančné trhy) v spravodajcovi ECB Monthly Bulletin 02/2006, s.
33 Council Decision 93/67/EEC of 18 January 1993 concerning a Community loan in favour of the Italian Republic (OJ L 22, 30.1.1993, p. 
33 Rozhodnutie Rady 93/67/EHS z 18. januára 1993 o poskytnutí úveru Spoločenstva Talianskej republike (Ú. v.
Part II 25 Processes were generally weak 48 The regulations entrust the European Commission with the operational management of financial assistance. 
2. časť 25 Procesy boli celkovo nedostatočné 48 V nariadeniach sa Európska komi­ sia poveruje operačným riadením finančnej pomoci.
A large part of this is about arriving at key programme decisions concerning the initial granting of assistance and (at each review) the continuation of the programme. 
Veľká časť tejto úlohy pritom spočíva v prijímaní kľúčových rozhodnutí o programe, čo sa týka prvotného poskytnutia pomoci a (pri každom preskúmaní) pokračovania programu.
Decision-making requires a sequence of steps and coordination with the Council and the other partners (see Figure 4). 
Rozhodova­ nie si vyžaduje sériu krokov a koor­ dináciu s Radou a ďalšími partnermi (pozri obrázok 4).
49 We divided the analysis of programme management processes into the following three parts. (i) Processes within the Commission, in particular within the Directorate-General for Economic and Financial Affairs. Did the Commission keep control of the programme’s development? (ii) Process of providing information to the Council and the Commissioner in charge. Did the Council and the Commissioner in charge receive programme documents of good quality? (iii) The process of interaction with other partners. 
49 Analýzu procesov riadenia programov sme rozdelili do troch častí: i) Procesy v rámci Komisie, najmä v rámci Generálneho riaditeľstva pre hospodárske a finančné záleži­ tosti: Mala Komisia vývoj programu pod kontrolou? ii) Proces poskytovania informácií Rade a zodpovednému komisárovi: Dostávala Rada a zodpovedný ko­ misár kvalitné dokumenty týkajúce sa programu? iii) Proces interakcie s inými partner­ mi: Fungovala interakcia s inými partnermi?
1st review Decisions on programme continuation 2nd review Decisions on programme continuation Council decision1 nth review B Setting of general programme parameters Drawing up of a detailed reform agenda Overall amount and maturity Deficit targets Broad areas of structural reforms Set out in a memorandum of understanding signed by the Member State and the European Commission Not all decisions are needed at each review. 
Stanovenie všeobecných parametrov programu Vypracovanie podrobného programu reforiem Rozhodnutie Rady1 Celková suma a splatnosť Cieľové deficity Širšie oblasti štrukturálnych reforiem stanovených v memorande o porozumení podpísanom členským štátom a Európskou komisiou Pri jednotlivých preskúmaniach nie sú potrebné všetky rozhodnutia.
For instance if no changes are necessary to the general parameters of assistance, the Council decision does not have to be amended. 
Ak napríklad nie sú potrebné žiadne zmeny vo všeobecných parametroch pomoci, rozhodnutie Rady nie je potrebné meniť.
Each decision consists of three separate acts Release of payment Commission Decision Typically taken by the Vice President on the Commission's behalf 1 In case of the Irish and Portuguese programmes, the general programme parameters were set both by the Council and the EFSF board of directors, i.e. the Eurogroup. 
Každé rozhodnutie pozostáva z troch samostatných aktov Uvoľnenie platby Rozhodnutie Komisie Zvyčajne prijíma podpredseda v mene Komisie 1 V prípade írskeho a portugalského programu stanovovala všeobecné parametre programu Rada aj správna rada ENFS, t. j. Euroskupina.
The EFSF decision-making process is separate from the EU decision-making procedure. 
Proces prijímania rozhodnutí v rámci ENFS je oddelený od postupu prijímania rozhodnutí EÚ.