natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A number of facts suggest the need for the Commission to show greater caution in its assessment: • The magnitude of the impact was based on a paper34 which used data from 2008 to estimate only constant elasticity of labour demand. 
Viaceré skutočnosti poukazujú na to, že Komisia by mala byť pri svojom posudzovaní opatrnejšia: • rozsah vplyvu bol založený na dokumente34, v ktorom sa využívali údaje z roku 2008 len na odhad trvalej elasticity dopytu po pracovnej sile.
34 IMAD Working Paper No 3/2010 ‘Estimation of the Impact of the Minimum Wage Rise in Slovenia’. 
3/2010 Estimation of the Impact of the Minimum Wage Rise in Slovenia (Odhad vplyvu zvýšenia minimálnej mzdy v Slovinsku).
35 36 Bank of Slovenia, Price Stability Report, April 2010, Box 2.2. 
Národná banka Slovinska, Správa o cenovej stabilite, apríl 2010, rámček 2.2.
OECD, ‘Connecting people with jobs: The labour market, activation policies and disadvantaged workers in Slovenia’, 2016, p. 
OECD, „Prepájanie ľudí a zamestnaní: Pracovný trh, aktivačné politiky a znevýhodnení pracovníci v Slovinsku“, 2016, s.
The AMR and the scoreboard play a limited role in the MIP 88. 
Správa o mechanizme varovania a hodnotiaca tabuľka hrajú obmedzenú úlohu v postupe pri makroekonomickej nerovnováhe 88.
This section looks at the added value of the AMR in the MIP and the characteristics of the scoreboard to facilitate an early identification of imbalances. 
V tejto časti sa skúma pridaná hodnota správy o mechanizme varovania v PMN a charakteristiky hodnotiacej tabuľky na uľahčenie včasnej identifikácie nerovnováh.
The AMR has more than doubled in length since the start of the MIP (see Figure 6). 
Dĺžka správy o mechanizme varovania sa od začiatku PMN viac než zdvojnásobila (pozri ilustráciu 6).
Figure 6 – Length of the AMR, 2012‐2017 Source: ECA. 
Ilustrácia 6 – Dĺžka správy o mechanizme varovania, 2012 – 2017 43 26 21 32 42 47 43 Zdroj: EDA.
90. 
44 90.
However, there has been no corresponding improvement in the quality of the assessment, as the document is still largely descriptive37: (a) the first part of the AMR mainly describes common trends across economies and how the various scoreboard indicators have evolved. 
Nedošlo však k zodpovedajúcemu zlepšeniu kvality posúdení, pretože tento dokument je stále predovšetkým popisný37: a) v prvej časti správy o mechanizme varovania sa opisujú najmä spoločné trendy v ekonomikách a vývoj jednotlivých ukazovateľov hodnotiacej tabuľky.
It does so without considering the implications of these developments (spill‐over effects or causal factors) in greater depth, and without seeking to identify the drivers of any trends; (b) the second part of the AMR merely consists of a description of the scoreboard and a short country‐by‐country assessment of imbalance risks and adjustments. 
Robí sa tak bez podrobnejšieho zohľadnenia dôsledkov tohto vývoja (účinky presahovania alebo kauzálne faktory) a bez pokusu identifikovať hnacie sily ktoréhokoľvek trendu; b) v druhej časti správa o mechanizme varovania obsahuje najmä opis hodnotiacej tabuľky a krátke posúdenie jednotlivých krajín z hľadiska rizika nerovnováhy a úprav.
The AMR’s immediate usefulness for identifying Member States at risk of being affected by imbalances necessitating an IDR has been neutralised by the Commission’s practice of making IDRs mandatory for Member States that were identified as having imbalances in the previous year (see Annex IX). 
Bezprostredná užitočnosť AMR pre identifikáciu členských štátov, ktoré by mohli byť postihnuté nerovnováhami a v ktorých je potrebné vykonať hĺbkové preskúmanie, bola vyrovnaná tým, že Komisia vyžaduje, aby sa hĺbkové preskúmanie povinne vykonávalo v členských štátoch, v ktorých bola zistená nerovnováha v predchádzajúcom roku (pozri prílohu IX).
The inertia this brings to the process is illustrated in Figure 7. 
Zotrvačnosť, ktorú toto pre tento proces prináša, je ilustrovaná v ilustrácii 7.
The AMR scoreboard is poorly designed to facilitate the early identification of (worsening) macroeconomic imbalances: (a) it is backward‐looking, being based on data that is two years old; (b) many indicators are either moving averages or stock variables (see Table 4), making them slow to adjust or to reflect recent developments. 43 
Hodnotiaca tabuľka správy o mechanizme varovania nie je vhodne navrhnutá tak, aby umožnila včasné zistenie (zhoršujúcich sa) makroekonomických nerovnováh: a) je zameraná do minulosti a vychádza z údajov spred dvoch rokov; b) mnohé ukazovatele sú buď pohyblivé priemery alebo stavové premenné (pozri tabuľku 4), takže sa pomaly prispôsobujú alebo pomaly odrážajú nedávny vývoj.
Some important indicators relevant for the detection of imbalances are not explicitly included in the scoreboard. 
V hodnotiacej tabuľke nie sú výslovne zahrnuté niektoré dôležité ukazovatele relevantné na zisťovanie nerovnováhy.
Examples include inflation, corporate profitability and non‐ performing loans. 
Medzi príklady patrí inflácia, ziskovosť podniku a nesplácané úvery.
The scoreboard has been revised on numerous occasions, changes being made to the number, type and presentation of indicators. 
Hodnotiaca tabuľka bola pri niekoľkých príležitostiach revidovaná a boli vykonané zmeny v počte, type a prezentácii ukazovateľov.
It was last revised in 2016, when three social indicators38 were promoted from ‘auxiliary’ status to the headline scoreboard. 
Naposledy bola revidovaná v roku 2016, keď tri sociálne ukazovatele38 boli presunuté z kategórie „pomocných“ do hlavnej porovnávacej tabuľky.
However, these three indicators are mutually highly correlated, and they are of little use in the early identification of imbalances since they reflect the consequences of economic disruption. 
Tieto tri ukazovatele sú však vzájomne veľmi previazané a pri skorej identifikácii nerovnováh sú málo užitočné, keďže odrážajú dôsledky narušenia hospodárskej činnosti.
Both the EPC survey respondents (see Figure c in Annex VI) and a large majority of stakeholders expressed the view that they have not improved the scoreboard. 
Respondenti prieskumu EPC (pozri ilustráciu c v prílohe VI), ako aj prevažná väčšina zainteresovaných strán vyjadrili stanovisko, že do hodnotiacej tabuľky nepriniesli zlepšenie.
As would be expected, we found a direct link between the number of ‘flashing’ indicators (those exceeding the threshold value) and both the decision to issue an IDR and the classification of imbalances. 
Ako by sa dalo očakávať, zistili sme priamu súvislosť medzi počtom „blikajúcich“ ukazovateľov (presahujúcich prahovú hodnotu) a rozhodnutím 38 Miera aktivity, dlhodobá miera nezamestnanosti a miera nezamestnanosti mladých ľudí.
However, in both cases the statistical relationship is very weak (see Figure 8) 38 44 The activity rate, the long‐term unemployment rate and the youth unemployment rate. confirming that the decision to issue an IDR does not flow mechanically from the scoreboard. 
V obidvoch prípadoch je však štatistický vzťah veľmi slabý (pozri ilustráciu 8), čo potvrdzuje, že rozhodnutie rozhodnutie vydať hĺbkové preskúmanie sa neprijíma mechanicky na základe hodnotiacej tabuľky.
Moreover, the Commission does not use the scoreboard indicators for its analysis in IDRs but relies on a wider set of analytical tools as well as more up‐to‐date data39. 
Komisia navyše nepoužíva ukazovatele hodnotiacej tabuľky na analýzu hĺbkových preskúmaní, ale spolieha sa na širší súbor analytických nástrojov i na aktuálnejšie údaje39.
Figure 8 – Relationship between the number of flashing indicators and (a) the issue of IDRs; (b) the classification of imbalances, 2012‐2017 Note: The black dots represent the mean. The category ‘Excessive imbalances with EIP’ is not shown as no Member States have yet been put in this category. 
Ilustrácia 8 – Súvislosť medzi počtom blikajúcich ukazovateľov a a) vypracovaním hĺbkových preskúmaní, b) klasifikáciou nerovnováh, 2012 – 2017 10 Ilustrácia 8a 9 8 71 68 514 4 73,4625 10 Ilustrácia 8b 9 8 71 662 513 47 3 20 34 4 1 17 3,64 7 22,49 24 16 162 01 Žiadne hĺbkové Hĺbkové preskúmanie preskúmanie 3 2,90 5 3,47 19 10 2 2 12 1 1 111 Žiadna Nadmerné 0 nerovnováha Nerovnováhy nerovnováhy -1 Pozn.: Čiernebodkypredstavujústrednúhodnotu.Kategória„nadmernénerovnováhysEIP“ nie je uvedená, keďže žiadny členský štát zatiaľ nebol do tejto kategórie zaradený.
Despite its limited role in decision‐making, discussions with stakeholders revealed that the scoreboard gets a good deal of public attention because the number of flashing indicators can be easily communicated. 
Napriek tomu, že diskusie so zainteresovanými stranami zohrávajú pri rozhodovaní obmedzenú úlohu, vyplynulo z nich, že hodnotiaca tabuľka vzbudzuje veľkú pozornosť verejnosti, pretože počet blikajúcich ukazovateľov možno ľahko oznámiť.
The inclusion 39 45 For unemployment, IDRs refer to the tables ‘Key economic, financial and social indicators’ (present in the IDR since 2014) and ‘Labour market and social indicators’ (since 2015); for the current account they refer to specific details for the previous year. 
Čitatelia, ktorí nie 39 V prípade nezamestnanosti hĺbkové preskúmania odkazujú na tabuľky „Kľúčové hospodárske, finančné a sociálne ukazovatele“ (uvádzané v hĺbkových preskúmaniach od roku 2014) a „Ukazovatele pracovného trhu a sociálne ukazovatele“ (od roku 2015); pokiaľ ide o bežný účet, odkazujú na konkrétne údaje z predchádzajúceho roka.
The IDR analysis of the financial sector uses a wide range of additional variables (e.g. deposit rates, trend and spread of lending conditions, net interest margins, bank profitability). 
Pri analýze finančného sektora v rámci hĺbkového preskúmania sa používa široká škála dodatočných premenných (napr. sadzby vkladov, trendy a rozpätie podmienok poskytovania úverov, čisté úrokové marže, ziskovosť bánk).
of the scoreboard as an annex to the country report since 2016 may reinforce the mistaken impression that it is central to assessing the severity of imbalances. 
Zahrnutie hodnotiacej tabuľky ako prílohy k správe o krajine od roku 2016 môže posilniť chybný dojem, že je zásadné pre posudzovanie závažnosti nerovnováh.
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 97. 
ZÁVERY A ODPORÚČANIA 97.
Our overall conclusion is that, although the MIP is generally well designed, the Commission is not implementing it in a way that would ensure effective prevention and correction of imbalances. 
Dospeli sme k celkovému záveru, že napriek tomu, že PMN je vo všeobecnosti dobre navrhnutý, Komisia ho nevykonáva tak, aby zabezpečila účinnú prevenciu a opravu nerovnováh.
The Commission therefore needs to substantially improve certain aspects of its management of the MIP. 
Komisia preto musí niektoré aspekty svojho riadenia PMN výrazne zlepšiť.
A recent step forward was addressing the issue of spill‐over effects of tight fiscal policy in some Member States at times of depressed output in the euro area. 
Nedávnym krokom vpred bolo riešenie otázky účinkov presahovania prísnej fiškálnej politiky v niektorých členských štátoch v čase poklesu výstupov v eurozóne.
Implementation of MIP‐CSRs 98. 
Plnenie odporúčaní PMN pre jednotlivé krajiny 98.
The implementation of MIP‐CSRs by the Member States has been low (see paragraph 33). 
Členské štáty nedostatočne plnili odporúčania PMN pre jednotlivé krajiny (pozri bod 33).
It is only after drafting CSRs that the Commission decides which are MIP‐relevant. 
Až po vypracovaní odporúčaní pre jednotlivé krajiny Komisia rozhoduje o tom, ktoré z nich sú relevantné z hľadiska PMN.
Even then, this labelling is not appropriate in some cases because the link with the IDR analysis is at best partial or remote. 
A aj potom nie je v niektorých prípadoch takéto označenie vhodné, pretože prepojenie s analýzou v hĺbkovom preskúmaní je prinajmenšom neúplné alebo vzdialené.
Recommendations labelled as MIP‐relevant are often a mix of measures addressing structural issues concerning potential growth and those addressing macroeconomic imbalances in the short to medium‐term. 
Odporúčania označené ako relevantné z hľadiska PMN sú často zmesou štrukturálnych otázok týkajúcich sa potenciálneho rastu a otázok, ktoré sa vzťahujú na makroekonomické nerovnováhy v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte.
Sometimes the MIP‐CSRs are not even related to macroeconomic imbalances (see paragraphs 35 to 38; 43). 
Odporúčania PMN pre jednotlivé krajiny niekedy ani nesúvisia s makroekonomickými nerovnováhami (pozri body 35 až 38; 43).
Following streamlining in 2015, MIP‐CSRs are now shorter and worded in more general terms than before. 
Po zjednodušení v roku 2015 sú teraz odporúčania PMN pre jednotlivé krajiny kratšie a sú formulované všeobecnejšie.
This has made it more difficult to assess their implementation and their contribution to the elimination of imbalances. 
Je preto zložitejšie posúdiť ich plnenie a prínos k odstráneniu nerovnováh.
The timeframe for their implementation is very challenging (see paragraphs 39 to 42; 51 to 52). 
Časový rámec na ich plnenie je často nerealistický (pozri body 39 až 42; 51 až 52).
Finally, there is no systematic ex‐ante or ex‐post assessment of the economic impact of MIP‐CSRs (see paragraphs 44 to 46). 
A napokon, neexistuje žiadne systematické predbežné a následné posúdenie ekonomického dosahu odporúčaní PMN pre jednotlivé krajiny (pozri body 44 až 46).
Recommendation 1 (i) The Commission should systematically link MIP‐CSRs to macroeconomic imbalances identified in the IDR. The measures included in MIP‐CSRs should be sufficiently detailed 46 
49 Odporúčanie 1 i) Komisia by mala vytvoriť systematické prepojenie medzi odporúčaniami PMN pre jednotlivé krajiny a makroekonomickými nerovnováhami zistenými pri hĺbkovom preskúmaní.
for their implementation to lead to a substantive and noticeable reduction in imbalances. (ii) The Commission should also clearly distinguish between MIP policy actions designed to reduce imbalances in the short‐to‐medium term with a view to avoiding crises, and reforms aimed at preventing the accumulation of imbalances by boosting potential growth in the long term. (iii) Wherever possible, the Commission should make ex‐ante and ex‐post assessments of the impact on imbalances of the policy actions set out in MIP‐CSRs. (iv) The Commission should provide a realistic timeframe to facilitate the implementation of the MIP‐CSRs. These measures should be in place for the 2019 MIP cycle (starting autumn 2018). 
Opatrenia uvedené v odporúčaniach PMN pre jednotlivé krajiny by mali byť dostatočne podrobné na to, aby ich plnenie viedlo k výraznému a zreteľnému zníženiu nerovnováh. ii) Komisia by tiež mala jasne rozlišovať medzi politickými opatreniami PMN, ktorých cieľom je znížiť nerovnováhy v krátkodobom až strednodobom horizonte s cieľom vyhnúť sa krízam, a reformami zameranými na predchádzanie nárastu nerovnováh podporou potenciálneho rastu z dlhodobého hľadiska. iii) Komisia by mala vždy, keď je to možné, vykonávať predbežné a následné posúdenia dosahu politických opatrení stanovených v odporúčaniach PMN pre jednotlivé krajiny na nerovnováhy. iv) Komisia by mala poskytovať realistický časový rámec na uľahčenie plnenia odporúčaní PMN pre jednotlivé krajiny. Tieto opatrenia by mali byť zavedené pre cyklus PMN v roku 2019 (začiatkom jesene 2018).
Classification of imbalances 102. 
Klasifikácia nerovnováh 102.
The IDRs themselves do not include any conclusion on the classification of imbalances for Member States. 
V samotných hĺbkových preskúmaniach nie sú uvedené žiadne závery o klasifikácii nerovnováh pre členské štáty.
Moreover, the link between the economic analysis in the IDR and the classification of imbalances is not always clear. 
Navyše súvislosť medzi ekonomickou analýzou v hĺbkovom preskúmaní a klasifikáciou nerovnováh nie je vždy jasná.
The problem has worsened since fully‐ fledged IDRs were replaced by ‘summaries’ in country reports (see paragraphs 57 to 60). 
Tento problém sa zhoršil, keď boli plne funkčné hĺbkové preskúmania nahradené v správach o krajine „zhrnutiami“ (pozri body 57 až 60).
The Commission’s departments use a clear set of criteria for proposing to the College how imbalances should be classified. 
Oddelenia Komisia používajú pri predkladaní návrhov kolégiu o tom, ako klasifikovať nerovnováhy, jasný súbor kritérií.
However, the audit evidence suggests that there is a lack of formal process for decision‐making at political level and that the Commission sometimes breaches its own internal rules (see paragraphs 61 to 62; 66). 
Audítorské dôkazy však naznačujú, že chýba formálny proces na rozhodovanie na politickej úrovni a že Komisia niekedy porušuje svoje vlastné interné pravidlá (pozri body 61 až 62; 66).
The Commission has never proposed activation of the EIP, although it has considered doing so on several occasions. 
Komisia nikdy nenavrhla aktivovať EIP, hoci túto možnosť niekoľkokrát zvažovala.
The Commission’s interpretation of the MIP Regulation is that a diagnosis of excessive imbalances does not necessarily require it to propose activating the EIP (see paragraphs 63 to 65). 47 
Komisia vykladá nariadenie o PMN tak, že ak označí stav za nadmernú nerovnováhu, nevyžaduje to nevyhnutne, aby navrhla aktiváciu EIP (pozri body 63 až 65).
48 Recommendation 2 (i) As required by the MIP Regulation, in the IDRs, the Commission should provide a clear characterisation of the severity of the imbalances a Member State is facing. (ii) The Commission should adopt, publish and apply clear criteria and processes for the classification of imbalances. (iii) Unless there are specific circumstances, the Commission should recommend the activation of an EIP when there is evidence that a Member State is facing excessive imbalances, particularly where there is a high risk of instability, the imbalances are persistent or have had spill‐over effects, or remedial actions has been unsatisfactory. 
50 Odporúčanie 2 i) Ako sa vyžaduje v nariadení o PMN, Komisia by mala v hĺbkových preskúmaniach poskytnúť jasné posúdenie závažnosti nerovnováh, ktorým členský štát čelí. ii) Komisia by mala prijať, uverejniť a uplatniť jasné kritériá a procesy na klasifikáciu nerovnováh. iii) Pokiaľ si to nevyžadujú osobitné okolnosti, Komisia by mala odporučiť aktiváciu EIP, ak existujú dôkazy o tom, že členský štát má nadmerné nerovnováhy, najmä ak hrozí vysoké riziko nestability, nerovnováhy sú trvalé alebo majú účinky presahovania, alebo ak boli nápravné opatrenia neuspokojivé.
If in specific circumstances, the Commission uses its discretionary powers to refrain from taking this step, it should clearly and publicly explain its reasons. 
Ak sa Komisia v konkrétnych prípadoch na základe vlastného uváženia rozhodne, že neuplatní tento krok, mala by jasne a verejne vysvetliť svoje dôvody.
These measures should be in place for the 2019 MIP cycle (starting autumn 2018). (iv) In the context of the 2019 MIP review, the Commission should propose amendments to the MIP Regulation to codify the circumstances in which the Commission would not recommend activation of an EIP even when it has concluded that a Member State is facing excessive imbalances. 
Tieto opatrenia by mali byť zavedené pre cyklus PMN v roku 2019 (začiatkom jesene 2018). iv) V kontexte preskúmania PMN v roku 2019 by Komisia mala navrhnúť zmeny nariadenia o PMN, aby kodifikovala okolnosti, za ktorých Komisia neodporúča aktivovať EIP ani vtedy, keď dospeje k záveru, že členský štát čelí nadmerným nerovnováham.
These developments have reduced the visibility of the MIP and made it increasingly difficult to identify MIP‐relevant challenges. 
Tento vývoj obmedzil viditeľnosť PMN a výrazne sťažil identifikáciu výziev relevantných z hľadiska PMN.
The shrinking of IDRs has weakened still further the link between the economic analysis and both the classification of imbalances and the resulting MIP‐CSRs (see paragraphs 59; 73 to 75). 
Zmenšovanie hĺbkových preskúmaní ešte viac oslabilo súvislosť medzi ekonomickou analýzou v hĺbkovom preskúmaní a klasifikáciou nerovnováh a výslednými odporúčaniami pre jednotlivé krajiny súvisiacimi s PMN (pozri body 59; 73 až 75).
Moreover, the scoreboard is not crucial to the IDR but its inclusion, since 2016, as an annex to the country report gives the impression that it is (see paragraphs 95 to 96). 
Hodnotiaca tabuľka navyše nie je pre hĺbkové preskúmania zásadná, ale jej zahrnutie od roku 2016 ako prílohy k správe o krajine vytvára dojem, že áno (pozri body 95 až 96).
49 Recommendation 3 (i) In order to provide a clear assessment of the severity of the macroeconomic imbalances facing a Member State and ease identification of the most suitable response, the Commission should provide a comprehensive and separately presented IDR with a length and level of detail that reflects the severity of the situation and the policy challenges. (ii) The Commission should not publish the scoreboard with the IDR but should provide access to database with the country‐specific variables actually used in its analysis. 
51 Odporúčanie 3 i) Aby Komisia predložila jasné posúdenie závažnosti makroekonomických nerovnováh, s ktorými sa členský štát stretáva, a uľahčila stanovenie najvhodnejšej odozvy, mala by poskytnúť komplexné a samostatne prezentované hĺbkové preskúmanie takej dĺžky a miery podrobnosti, ktorá bude odzrkadľovať závažnosť situácie a politických výziev. ii) Komisia by nemala uverejňovať hodnotiacu tabuľku s hĺbkovým preskúmaním, ale mala by poskytnúť prístup k databáze s premennými špecifickými pre danú krajinu, ktoré vo svojej analýze použila.
These measures should be in place for the 2019 MIP cycle (starting autumn 2018). 
Tieto opatrenia by mali byť zavedené pre cyklus PMN v roku 2019 (začiatkom jesene 2018).
Acknowledging the impact of fiscal policy on external imbalances and competitiveness 108. 
Uznanie dosahu fiškálnej politiky na vonkajšie nerovnováhy a konkurencieschopnosť 108.
Despite some repetition from year to year, IDRs generally contain a good standard of analysis. 
Napriek tomu, že hĺbkové preskúmania sa do určitej miery z roka na rok opakujú, kvalita analýzy je vo všeobecnosti dobrá.
However, the impact of fiscal policies on external imbalances is not always part of the analysis or taken into account in the formulation of MIP‐CSRs, even when an IDR has identified imbalances in external positions which are strongly linked to fiscal policy. 
Dosah fiškálnych politík na vonkajšie nerovnováhy však nie je vždy súčasťou analýzy alebo sa neberie do úvahy pri formulácii odporúčaní PMN pre jednotlivé krajiny, i v prípadoch, kde bola pri hĺbkovom preskúmaní zistená nerovnováha vonkajších pozícií, ktoré sú úzko spojené s fiškálnou politikou.
The Commission is aware of these linkages but generally considers that fiscal issues are covered by the SGP. 
Komisia si je vedomá týchto prepojení, ale vo všeobecnosti sa domnieva, že fiškálne otázky sú zahrnuté v PRS.
However, the SGP is limited to fiscal sustainability, does not consider the effects of fiscal policy on external imbalances and is silent on the fiscal policy of Member States which meet their sustainability criteria (see paragraphs 78 to 80; 86 to 87). 
PSR sa však obmedzuje na fiškálnu udržateľnosť, neberie ohľad na účinky fiškálnej politiky na vonkajšie nerovnováhy a vôbec sa nevenuje fiškálnej politike členských štátov, ktoré spĺňajú kritériá udržateľnosti (pozri body 78 až 80; 86 až 87).
The MIP is too focused on individual economies and not enough on spill‐overs. 
PMN sa príliš zameriava na jednotlivé ekonomiky a nie dostatočne na účinky presahovania.
As a result, MIP‐CSRs do not sufficiently promote policy actions with a beneficial impact on other Member States or encourage symmetric rebalancing within the euro area (see paragraphs 81 to 85). 
V dôsledku toho odporúčania PMN pre jednotlivé krajiny dostatočne nepodporujú opatrenia v oblasti politiky, ktoré majú vplyv na ostatné členské štáty, ani nepodporujú symetrické opätovné vyvažovanie v rámci eurozóny (pozri body 81 až 85).
CSRs are not always consistent with the Commission’s recommendations for the euro area as a whole (see paragraphs 47 to 50). 
Odporúčania pre jednotlivé krajiny nie sú vždy v súlade s odporúčaniami Komisie pre eurozónu ako celok (pozri body 47 až 50).