natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The underlying assumption was that basic research would spur ap‐ plied research, which would in turn lead to innovation and commercialisation. 
Základným predpokladom bolo, že základný výskum bude poháňať aplikovaný výskum, čo na druhej strane povedie k inovácii a komercializácii.
However, these policies often neglected the absorption capacity of the market and the need for innovation support required by the private sector. 
Tieto politiky však často nebrali do úvahy absorpčnú kapacitu trhu a potrebu podpory inovácií požadovanú súkromným sektorom.
2 Innovation union, a Europe 2020 Initiative (http://ec.europa.eu/research/ innovation‐union/ index_en.cfm). 
2 Inovácia v Únii, iniciatíva v rámci stratégie Európa 2020 (http://ec.europa.eu/research/ innovation-union/ index_en.cfm).
3 The major beneficiaries under the previous European R & D framework programmes were researchers outside the business sector (Interim evaluation of the seventh framework programme – report of the expert group, 12 November 2012). Box 2 
3 Hlavnými príjemcami v rámci predchádzajúcich európskych rámcových programov v oblasti výskumu a vývoja boli výskumníci mimo podnikateľského sektora (Priebežné hodnotenie siedmeho rámcového programu – správa expertnej skupiny, 12. novembra 2012).
Introduction 12 04 The European Commission has put greater emphasis on the end of the innovation cycle with the aim of bringing research results to the market. 
Zhrnutie 12 04 Európska komisia kladie väčší dôraz na koniec inovačného cyklu s cieľom priniesť výsledky výskumu na trh.
Unlike its predeces‐ sors, Horizon 2020 (the current framework programme for research and innova‐ tion) explicitly funds innovation. 
Na rozdiel od jeho predchodcov sa z programu Horizont 2020 (súčasný rámcový program pre výskum a inováciu) vyslovene financuje inovácia.
New EU public instruments such as public– private partnerships (e.g. JTIs4), loan and guarantee schemes (e.g. the RSFF5) and venture capital (e.g. the GIF6) have been introduced to strengthen EU innovation and to further encourage business participation in innovation activities7. 
Zaviedli sa nové verejné nástroje EÚ, ako sú verejno-súkromné partnerstvá (napr. STI4), systémy úverových záruk (napr. RSFF5) a rizikový kapitál (napr. GIF6), na posilnenie inovácie Európy a ďalšiu podporu podnikateľskej účasti na inovačných činnostiach7.
05 However, these innovative EU initiatives took little account of the links between the main stakeholders involved in the ‘knowledge triangle’— the interaction between research, education and innovation (see Figure 1). 
05 Tieto inovačné iniciatívy EÚ však v malej miere zohľadňovali prepojenia medzi hlavnými zúčastnenými stranami „vedomostného trojuholníka“, t. j. prepojenie medzi výskumom, vzdelávaním a inováciou (pozri obrázok 1).
Economic growth is founded on a broader, well‐functioning ‘knowledge and innovation system’ in which productive interactions between all innovative actors is crucial. 
Hospodársky rast je založený na širšom dobre fungujúcom „znalostnom a inovačnom systéme“, v ktorom majú zásadný význam produktívne interakcie medzi všetkými aktérmi inovácie.
A better understanding of these relationships within the knowledge triangle has encour‐ aged the development of a new public scheme designed to support the whole innovation ecosystem. 
Lepšie pochopenie týchto vzťahov v rámci vedomostného trojuholníka podporilo vytvorenie nového verejného programu určeného na podporu celého inovatívneho ekosystému.
4 Joint technology initiatives were introduced to better address the needs of industry in dedicated fields of research. 
4 Spoločné technologické iniciatívy sa zaviedli na lepšie riešenie potrieb v špecializovaných oblastiach výskumu.
They are independent EU bodies with the participation of industry and, in some instances, of Member States. 
Sú to nezávislé orgány EÚ s účasťou priemyslu a v niektorých prípadoch členských štátov.
5 The Risk Sharing Finance Facility was launched to improve access to debt financing for research performers, especially for higher risk investment in research, technological development and innovation. 
5 Finančný nástroj s rozdelením rizika bol zriadený na zlepšenie prístupu k dlhovému financovaniu pre výskumné inštitúcie, najmä v prípade investícií do výskumu, technologického rozvoja a inovácie s vyšším rizikom.
6 The High Growth and Innovative SMEs Facility under the competitiveness and innovation programme provides risk capital for innovative SMEs and SMEs with high growth potential. 
6 Fond pre rýchlorastúce a inovačné MSP v rámci Programu pre konkurencieschopnosť a inovácie poskytuje rizikový kapitál pre inovačné MSP a MSP s vysokým potenciálom rastu.
According to Eurostat, the R & D conducted within the business enterprise sector was equivalent to 1.30 % of the EU‐28’s GDP in 2012, compared with 2.49 % in Japan (2010 data) and 1.83 % in the United States (2011 data). 
Podľa Eurostatu výskum a rozvoj vykonávaný v rámci podnikateľského sektora sa v roku 2012 rovnal 1,30 % HDP EÚ-28 v porovnaní s 2,49 % v Japonsku (údaje za rok 2010) a 1,83 % v Spojených štátoch (údaje za rok 2011).
The knowledge triangle Innovation New markets New skills Education Source: ECA. 
Vedomostný trojuholník Inovácia Nové trhy Nové zručnosti Vzdelanie Zdroj: EDA.
New knowledge Research Figure 1 
Nové znalosti Výskum Obrázok 1
Introduction 13 06 The Commission presented ‘a broad‐based innovation strategy for the EU, aimed at translating investments in knowledge into products and services’ and pro‐ posed the creation of a specific body to ‘act as a pole of attraction for the best minds, ideas and companies from around the world’8. 
Zhrnutie 13 06 Komisia predstavila „širokú inovačnú stratégiu pre EÚ, ktorej cieľom je premenenie investícií do znalostí na výrobky a služby“, a navrhla vytvorenie špecifického orgánu, ktorý by „fungoval ako magnet pre najlepšie mozgy, nápady a firmy z celého sveta“8.
The EIT came into being in 2008. 
Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT) začal fungovať v roku 2008.
Initial logo of the EIT The European Institute of Innovation and Technology The EIT’s mission and objective 07 The EIT aims to bridge the gap between the research‐focused universities and market‐oriented companies. 
Pôvodné logo EIT Európsky inovačný a technologický inštitút Poslanie a cieľ EIT 07 Cieľom EIT je preklenúť priepasť medzi univerzitami orientovanými na výskum a trhovo orientovanými firmami.
The EIT’s concept of an integrated approach to the knowledge triangle is a unique way for an EU public scheme to promote innova‐ tion and entrepreneurship. 
Koncept EIT spočívajúci v integrovanom prístupe k vedomostnému trojuholníku je jedinečný spôsob verejného programu EÚ na podporu inovácie a podnikania.
Moreover, the EIT has the explicit objective of clearly focusing on tangible results and concrete benefits to society by ‘converting outputs from research into high‐value products and services’9. 
Okrem toho má EIT výslovný cieľ, ktorým je jasné zameranie na dosiahnuteľné výsledky a konkrétne prínosy pre spoločnosť „využívaním výsledkov výskumu pri vytváraní vysokohodnotných výrobkov a služieb“9.
08 With a budget of over 300 million euro for the 2008‐2013 period and 2.7 bil‐ lion euro originally planned for 2014‐2020, the EIT has a prominent role to play in the Europe 2020 strategy ‘to contribute to sustainable European economic growth and competitiveness by reinforcing the innovation capacity of the Mem‐ ber States and the Union in order to address major challenges faced by European society. 
08 EIT so svojím rozpočtom vyše 300 mil. EUR na obdobie 2008 až 2013 a 2,7 mld. EUR pôvodne naplánovaných na obdobie 2014 až 2020 zohráva významnú úlohu v stratégii Európa 2020 a „... prispieva k trvalo udržateľnému európskemu hospodárskemu rastu a konkurencieschopnosti posilňovaním inovačnej kapacity členských štátov a Európskej únie v snahe riešiť hlavné výzvy európskej spoločnosti.
8 COM(2005) 24 final of 2 February 2005 ‘Working together for growth and jobs: a new start for the Lisbon strategy’. 
8 KOM(2005) 24 v konečnom znení z 2. februára 2005: Spoločne pracujeme na hospodárskom raste a zamestnanosti: nový začiatok lisabonskej stratégie.
9 Decision No 1312/2013 of the European Parliament and Council of 11 December 2013 on the strategic innovation agenda of the EIT the contribution of the EIT to a more innovative Europe (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
1312/2013 z 11. decembra 2013 o strategickom inovačnom programe Európskeho inovačného a technologického inštitútu (EIT): príspevok EIT k vytváraniu inovatívnejšej Európy (Ú. v.
10 Article 3 of Regulation (EU) No 1292/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 amending Regulation (EC) No 294/2008 establishing the European Institute of Innovation and Technology (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
10 Článok 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1292/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa mení nariadenie (ES) č.
11 Horizon 2020 was established by Regulation No 1291/2013 of the European Parliament and the Council of 11 December 2013 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
1291/2013 z 11. decembra 2013 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s.
It is FP7’s successor programme and will run from 2014 to 2020 with a budget of 77 billion euro. 
Je to následnícky program RP7 a bude trvať od roku 2014 do roku 2020. Má rozpočet 77 mld. EUR.
Introduction 14 How does it work? 
Zhrnutie 14 Ako funguje?
09 Under the supervision of the European Commission’s DG Education and Cul‐ ture, the EIT operates as a decentralised EU body. 
09 EIT funguje ako decentralizovaný orgán EÚ pod dozorom GR Európskej komisie pre vzdelávanie a kultúru.
Its headquarters are located in Budapest. 
Má sídlo v Budapešti.
The EIT is not a research centre and does not directly contribute to financing individual projects. 
EIT nie je výskumné centrum a priamo finančne neprispieva na jednotlivé projekty.
Instead it provides grants to the KICs, structured partnerships of existing businesses, research institutes and universities (the KIC partners). 
Inštitút však udeľuje granty znalostným a inovačným spoločenstvám (ZIS), štruktúrovaným partnerstvám existujúcich podnikov, výskumných ústavov a univerzít (partneri ZIS).
The KICs are at the core of the EIT’s activities and are the principal means by which the EIT is expected to deliver its objectives (see Figure 2 for an overview of the model of the EIT). 
ZIS sú v centre činností EIT a sú hlavným prostriedkom, pomocou ktorého by mal EIT plniť svoje ciele (prehľad modelu EIT je uvedený na obrázku 2).
Overview of the EIT model EIT Budapest KIC Network from: - Business - Research - Education €€€ KIC partner KIC partner KIC partner The KIC partners work together on innovation activities Source: ECA. 
Prehľad modelu EIT EIT Budapešť ZIS Sieť, ktorú tvoria: – Podniky – Výskum – Vzdelanie €€€ Partner ZIS Partner ZIS Partner ZIS Partneri ZIS pracujú spoločne na inovačných činnostiach Zdroj: EDA.
Business plan Performance Report Euro Figure 2 
Podnikateľský plán Správa o plnení Euro Obrázok 2
Introduction 15 10 The KICs should ensure that the EIT’s vision and policies are translated into ef‐ fective actions. 
Zhrnutie 15 10 ZIS by mali zabezpečiť, aby sa vízia a zásady EIT transformovali do účinných opatrení.
The KICs are selected by means of a competitive call based on priority topics with high societal impact. 
ZIS sa vyberajú na základe súťažnej výzvy založenej na prioritných témach s vysokým spoločenským dosahom.
Five KICs have been selected by the EIT for financial support — see Figure 3. 
EIT vybral na finančnú podporu päť ZIS – pozri obrázok 3.
Each KIC is represented by an autonomous organisation, the KIC legal entity, to conclude the contractual agreements with the EIT. 
Každé ZIS je zastúpené samostatnou organizáciou, právnym subjektom ZIS, ktorý uzatvára zmluvné dohody s EIT.
The five KICs selected and funded by the EIT KIC Mission Numbers of KIC partners EIT Digital To drive European leadership in ICT innovation for economic growth and quality of life 115 209 Launched in 2010 242 209 115 Climate-KIC To create opportunities for innovators to address climate change and shape the world’s economy KIC InnoEnergy To become the leading engine for innovation and entrepreneurship in sustainable energy EIT Health To accelerate entrepreneurship and innovation in healthy living and active ageing, providing Europe’s top talents with new opportunities and resources for the benefit of all citizens Launched in 2015 EIT Raw Materials Source: ECA/EIT. 
Päť ZIS vybraných a financovaných EIT ZIS Poslanie Počet partnerov ZIS EIT Digital Poháňať vedúce postavenie Európy v oblasti inovácie IKT pre hospodársky rast a kvalitu života 115 209 Začali v roku 2010 242 209 115 Climate-KIC Vytvoriť príležitosti pre inovátorov na riešenie zmeny klímy a formovanie svetového hospodárstva KIC InnoEnergy Stať sa vedúcim motorom pre inovácie a podnikanie v oblasti energie z udržateľných zdrojov EIT Health Zrýchliť podnikanie a inovácie v oblasti zdravého životného štýlu a aktívneho starnutia, čím sa európskym špičkovým talentom poskytujú nové príležitosti a zdroje v prospech všetkých občanov Začali v roku 2015 Zdroj: EDA/EIT.
To boost the competitiveness, growth and attractiveness of the European raw materials sector via radical innovation and entrepreneurship Figure 3 
EIT Raw Materials Zintenzívniť konkurencieschopnosť, rast a príťažlivosť európskeho sektora surovín prostredníctvom radikálnej inovácie a podnikania Obrázok 3
Introduction 16 11 The EIT grant agreement specifies the maximum annual financial contribution and defines the portfolio of activities to be undertaken by the KIC for the cal‐ endar year the grant is signed. 
Zhrnutie 16 11 V dohode o grante EIT je stanovený maximálny ročný finančný príspevok a vymedzené portfólio činností, ktoré musia ZIS vykonať v kalendárnom roku, v ktorom bol podpísaný grant.
The planned portfolio of all KIC activities must be included in a KIC business plan, annexed to the grant agreement. 
Naplánované portfólio všetkých činností ZIS je potrebné zahrnúť do podnikateľského plánu ZIS, ktorý je prílohou k dohode o grante.
These KIC activities can be subdivided into four main action lines: (i) education, (ii) innovation projects, (iii) entrepreneurship, and (iv) management and other KIC operating costs. 
Tieto činnosti ZIS možno ďalej rozdeliť do štyroch hlavných akčných línií: i) vzdelávanie; ii) inovačné projekty; iii) podnikanie; iv) riadenie a ďalšie prevádzkové náklady ZIS.
12 Under the education action line, the EIT funds education and training activities at master’s and doctoral level, focusing on the delivery of entrepreneurship and in‐ novation skills. 
12 V rámci akčnej línie vzdelávanie EIT financuje činnosti v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy na magisterskej a doktorandskej úrovni, pričom sa zameriava na dosiahnutie podnikateľských a inovačných zručností.
Under the second action line, innovation‐driven projects are car‐ ried out by a consortium of KIC partners selected through an internal competi‐ tive call organised and managed by the KIC legal entity. 
V rámci druhej akčnej línie vykonáva projekty orientované na inováciu konzorcium partnerov ZIS vybraných prostredníctvom internej súťažnej výzvy, ktorú organizuje a riadi právny subjekt ZIS.
The aim is to bridge the innovation gap between research and the market by funding projects connected to business development activities12. 
Cieľom je preklenúť inovačnú priepasť medzi výskumom a trhom financovaním projektov, ktorú sú prepojené s činnosťami v oblasti rozvoja podnikateľskej činnosti12.
The entrepreneurship action line aims to foster business creation through incubators and to accelerate business develop‐ ment via financial and technical support for the growth of start‐ups. 
Akčná línia podnikanie má za cieľ podporiť zakladanie podnikov pomocou inkubátorov a urýchliť rozvoj podnikania prostredníctvom finančnej a technickej podpory pre rast startupov.
One of its principal objectives is to reduce the ‘time‐to‐market’ for new businesses through demonstration actions, facilitating experience labs and market studies. 
Jedným z hlavných cieľov je skrátiť čas uvedenia na trh v prípade nových podnikov prostredníctvom demonštračných aktivít, zážitkových centier (experience labs) a prieskumov trhu.
13 The fourth action line covers costs related to the management of the KIC and its co‐location centres. 
13 Štvrtá akčná línia zahŕňa výdavky súvisiace s riadením ZIS a jeho stredísk spoločného umiestnenia.
Each KIC has regional co‐location centres across the EU (see Annex I). 
Každé ZIS má regionálne strediská spoločného umiestnenia po celej Európe (pozri prílohu I).
They are physical meeting and collaboration spaces, conceived to deliver innovation locally. 
Sú to fyzické miesta na stretnutie a spoluprácu koncipované na účely lokálnej inovácie.
12 The focus on business applications is the main difference with traditional collaborative research projects such as those proposed through FP7 competitive calls. 
12 Dôraz na obchodné aplikácie je hlavným rozdielom oproti tradičným projektom spoločného výskumu, ako sú projekty navrhnuté v rámci súťažných výziev RP7.
Audit scope and approach 17 14 The aim of the Court’s audit was to assess whether the EIT is an effective tool to foster innovation in the EU. 
Rozsah auditu 17 a audítorský prístup 14 Cieľom auditu Dvora audítorov bolo posúdiť, či je EIT účinný nástroj na podporu inovácie v EÚ.
In particular, the rationale, design and implementa‐ tion of the EIT were examined to assess whether this new instrument is on the right path to achieve its general objective of boosting EU innovation by integrat‐ ing the knowledge triangle. 
Preskúmaný bol najmä základný princíp, koncepcia a vykonávanie EIT s cieľom posúdiť, či je tento nový nástroj na správnej ceste k splneniu svojho všeobecného cieľa, ktorým je podpora inovácie EÚ integrovaním vedomostného trojuholníka.
15 The audit was carried out between December 2014 and June 2015 and covered KIC and EIT activities from 2010 to 2014. 
15 Audit prebiehal od decembra 2014 do júna 2015 a týkal sa činností ZIS a EIT v rokoch 2010 až 2014.
The EIT undertook several initiatives in 2015 which are described in paragraphs 96 to 103. 
EIT podnikol v roku 2015 viaceré iniciatívy, ktoré sú opísané v bodoch 96 až 103.
We met representatives of the following: ο DG Education and Culture of the European Commission, ο the EIT’s headquarters, ο the three KIC legal entities, ο seven KIC partners, and ο five co‐location centres13. 
Stretli sme sa so zástupcami týchto subjektov: ο GR Európskej komisie pre vzdelávanie a kultúru; ο sídla EIT; ο troch právnych subjektov ZIS; ο siedmich partnerov ZIS; ο piatich stredísk spoločného umiestnenia13.
16 The KIC partners were selected based on the amount of EIT funding they have re‐ ceived. 
16 Partneri ZIS boli vybraní na základe významnosti financovania EIT, ktoré získali.
A second criterion was used to ensure that the sampled KIC partners cov‐ ered all KICs launched in 2010 and all types of organisation representing the three sides of the knowledge triangle (i.e. universities, research institutes and business‐ es). 
Druhé kritérium bolo použité na zabezpečenie toho, aby partneri ZIS vo vzorke zahŕňali všetky ZIS, ktoré sa začali v roku 2010, a všetky typy organizácie predstavujúce tri strany vedomostného trojuholníka (t. j. univerzity, výskumné ústavy a firmy).
On a sample basis, KIC activities funded by the EIT were also reviewed. 
Na základe vzorky boli overené i činnosti ZIS financované EIT.
17 The audit approach was complemented by: ο a web‐based survey to collect the views of the KIC partners14; ο a quantitative analysis of the costs reported of the KICs covering the 2010‐ 2014 period; ο a review of the academic literature on innovation and EIT; and ο an analysis of the initiatives taken by the EIT and the Commission during and since our audit. 
17 Audítorský prístup dopĺňal: ο webový prieskum na získanie názorov partnerov ZIS14; ο kvantitatívnu analýzu nákladov vykázaných ZIS za obdobie rokov 2010 – 2014; ο preskúmanie odbornej literatúry o inovácii a EIT; ο analýzu iniciatív EIT a Komisie počas nášho auditu a po našom audite.
18 Prior to the audit, a panel of key stakeholders was organised to better under‐ stand the main challenges the EIT has to face. 
18 Ešte pred auditom bolo zorganizované stretnutie hlavných zainteresovaných strán v snahe lepšie porozumieť hlavným problémom, ktorým musí EIT čeliť.
Data and conclusions from the Court’s annual audit of the EIT’s financial accounts have also been used as a source of information. 
Ako zdroje informácií boli použité aj údaje a závery z výročného auditu Dvora audítorov týkajúceho sa účtovnej závierky EIT.
13 Located in Grenoble (KIC InnoEnergy), London (Climate‐KIC and EIT Digital) and Stockholm (EIT Digital and KIC InnoEnergy). 
13 Nachádzajú sa v Grenobli (ZIS InnoEnergy), Londýne (Climate-ZIS a EIT Digital) a Štokholme (EIT Digital a ZIS InnoEnergy).
14 The KICs only provided valid email addresses for 298 KIC partners (out of 546), of which 113 answered the survey fully, representing a response rate of38%. 
14 ZIS poskytli e-mailové adresy len v prípade 298 partnerov ZIS (z 546), pričom 113 z nich odpovedalo na prieskum úplne, čo predstavuje 38 % mieru odpovedí.
Observations 18 The EIT is based on a valid rationale 19 The stakeholders and the majority of the KIC partners who responded to the survey are of the opinion that the main barriers to innovation are, by order of importance for the respondents to the survey (see Figure 4): Main barriers to innovation according to respondents Administrative and legal barriers Pressure to obtain immediate financial return Difficult access to finance Limited involvement of business in the development of educational courses offered by higher education Insufficient investments in innovative activities by higher education and by the private sector Source: ECA. 
Pripomienky 18 Základný princíp EIT je opodstatnený 19 Zúčastnené osoby a väčšina partnerov ZIS, ktorí odpovedali na prieskum, zastávajú názor, že hlavné prekážky inovácie sú podľa významu pre respondentov prieskumu (pozri obrázok 4): Hlavné prekážky inovácie podľa respondentov Administratívne a právne prekážky Tlak na získanie okamžitého finančného výnosu Zložitý prístup k financiám Obmedzené zapojenie podniku do rozvoja vzdelávacích kurzov, ktoré poskytujú inštitúcie vysokoškolského vzdelávania Nedostatočné investície do inovačných činností podľa vysokoškolského vzdelania a súkromného sektora Zdroj: EDA.
20 0 % 20 % 90 % 83 % 79 % 77 % 64 % 40 % 60 % 80 % 100 % Percentage of respondents agreeing Other barriers to innovation in the EU were reported to be: too many different public funding mechanisms with their own rules which weaken the overall effi‐ ciency of public support schemes; too much fragmentation of the research effort across the EU leading to costly duplication; a lack of common strategies and/or synergies in the EU programmes with other EU, national and local programmes which support innovation; the existence of different legal systems at the national level, restricting cross‐border innovation; lack of an effective EU internal market, which increases the difficulty of commercialising new products/services in other EU countries. 
20 0 % 20 % 90 % 83 % 79 % 77 % 64 % 40 % 60 % 80 % 100 % Percento respondentov, ktorí sa zhodli Ako ďalšie prekážky inovácie v EÚ sa uvádzali: príliš mnoho rôznych mechanizmov verejného financovania s ich vlastnými pravidlami, ktoré oslabujú celkovú efektívnosť systémov verejnej podpory; prílišná roztrieštenosť výskumného úsilia v rámci EÚ, ktorá vedie k nákladnej duplicite; nedostatok spoločných stratégií a/ alebo synergií v programoch EÚ s inými programami EÚ, národnými a lokálnymi programami, ktoré podporujú inováciu; existencia rôznych právnych systémov na vnútroštátnej úrovni bráni cezhraničnej inovácii; nedostatok účinného vnútorného trhu EÚ, čo ešte viac komplikuje komercializáciu nových výrobkov/služieb v ďalších krajinách EÚ.
Observations 19 21 Almost 80 % of the survey respondents agreed that public schemes supporting innovation are not sufficiently geared towards market applications. 
Pripomienky 19 21 Takmer 80 % respondentov v prieskume súhlasilo s tým, že verejné programy podporujúce inováciu nie sú dostatočne nasmerované na využitie na trhu.