natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Table 2 shows these percentages for different standard cut-off periods. tablE 2 rEIntEGratIon ratEs for thE EIGht audItEd casEs 14 Nokia Karmann Danfoss Odense Dell SR Technics AB Snaige ‘Construction’ DE DE DK DK IE IE LT LT Number % Number % Number % Number % Number % Number % Number % Number % Affected workers, of whom: 1 337 2 476 1 021 1 358 2 840 1 135 751 1 612 Participants in EGF measures 1 305 98 % 1 740 70 % 385 38 % 568 42 % 2 606 92 % 756 67 % 457 61 % 773 48 % Cumulative reintegration of participants: at the end of the EGF 385 30 % 636 37 % 89 23 % 198 35 % 560 21 % NA NA 162 35 % 453 59 % between 3 and 12 months after the end of the EGF 627 48 % NA NA NA NA NA NA 1 272 49 % 334 44 % 159 35 % 410 53 % 12 months after the end of the EGF NA NA 1 178 68 % 136 35 % NA NA NA NA NA NA 191 42 % 458 59 % Notes: Source: Member states. —all data based on Member state data. reintegration data are not precise. —reintegrated participants are either self-employed or employed in the labour market at the time in question. —na = number or percentage of workers not available. Special report No 7/2013 – Has the European Globalisation adjustment fund delivered Eu added value in reintegrating redundant workers? 
TABUĽKA 2 MIERA OPÄTOVNÉHO ZAČLENENIA V ÔSMICH KONTROLOVANÝCH PRÍPADOCH 14 Nokia Karmann Danfoss Odense Dell SR Technics AB Snaige „Construction“ DE DE DK DK IE IE LT LT Počet % Počet % Počet % Počet % Počet % Počet % Počet % Počet % Príslušní pracovníci, z toho: 1 337 2 476 1 021 1 358 2 840 1 135 751 1 612 Účastníci opatrení EGF 1 305 98 % 1 740 70 % 385 38 % 568 42 % 2 606 92 % 756 67 % 457 61 % 773 48 % Kumultatívne opätovné začlenenie účastníkov: na konci EGF 385 30 % 636 37 % 89 23 % 198 35 % 560 21 % NA NA 162 35 % 453 59 % od 3 do 12 mesiacov po skončení EGF 627 48 % NA NA NA NA NA NA 1 272 49 % 334 44 % 159 35 % 410 53 % 12 mesiacov po skončení EGF NA NA 1 178 68 % 136 35 % NA NA NA NA NA NA 191 42 % 458 59 % Poznámky: – Všetky údaje sa zakladajú na údajoch členských štátov.
Whilst reintegration data at the end of the EGf measures were available for all employers except in the case of sr technics, data were often not available (‘na’) for the other cut-off periods shown in Table 2. in the case of odense steel shipyard (i), due to the timing of the EGf measures19, there were no data available about the situation of affected workers after 1 year. a complete overview was possible only for Lithuania. the table shows that the EGf made a certain contribution to the reintegration of redundant workers. 
Napriek tomu, že údaje o opätovnom začlenení pri ukončení opatrení EGF boli k dispozícii pre všetkých zamestnancov s výnimkou SR Tech-nics, údaje často neboli k dispozícii („NA“) v prípade iných konečných lehôt uvedených v tabuľke 2. V prípade Odense Steel Shipyard (I) neboli k dispozícii žiadne údaje o situácii príslušných pracovníkov po uplynutí jedného roka v dôsledku časového rozvrhu opatrení EGF19. Kompletný prehľad sa podarilo získať len v prípade Litvy.
28. in the most successful example (‘construction’ case, Lithuania), 59 % of all the redundant workers were reintegrated at the end of the EGf measures. the lowest rate of reintegration at that stage was 21 % of workers immediately reintegrated after the end of the EGf assistance (dell case, ireland). taking the situation 12 months after the end of the EGf measures, the highest reintegration rate reported was 68 % (Karmann case, Germany); however, in only four of the eight cases were any data available at that stage. lack of rEIntEGratIon objEctIVEs and spEcIfIc EGf pErformancE data 29. a multiplicity of factors adversely affected the quality and availability of reintegration data. firstly, the Member states generally did not set quantitative reintegration objectives. out of the eight cases audited only one20 included such an element. as a result, it is not possible to assess the measures’ effectiveness in terms of achieving their objectives. 
V najúspešnejšom prípade (prípad „Construction“, Litva) bolo pri ukončení opatrení EGF opätovne začlenených 59 % všetkých prepustených zamestnancov. Najnižšia miera opätovného začlenenia v tomto štádiu bola 21 % pracovníkov okamžite opätovne začlenených pri ukončení poskytovania pomoci z EGF (prípad Dell, Írsko). Ak zoberieme do úvahy situáciu 12 mesiacov po ukončení opatrení EGF, najvyššia miera opätovného začlenenia predstavovala 68 % (prípad Karmann, Nemecko), avšak len v štyroch z ôsmich prípadov neboli v tomto štádiu k dispozícii žiadne údaje.
30. secondly, in Germany, denmark and ireland, the public or private employment services, when collecting reintegration data, did not systematically differentiate between the EGf, the Esf and other national measures specifically designed for workers affected by mass redundancies. 
30. V druhom rade v Nemecku, Dánsku a Írsku verejné alebo súkromné zamestnanecké služby pri zbieraní údajov o opätovnom začlenení systematicky nediferencovali medzi EGF, ESF a inými vnútroštátnymi opatreniami osobitne zriadenými pre pracovníkov, ktorí boli hromadne prepustení.
31. for instance, in Germany, the combination of several Esf and EGf-funded training modules made it difficult to isolate the impact of individual measures, or groups of measures, on reintegration21. 
31. Napríklad v Nemecku bolo vplyvom kombinácie viacerých modulov odbornej prípravy financovaných z ESF a EGF ťažké oddeliť vplyv jednotlivých opatrení alebo skupín opatrení na opätovné začlenenie21.
External factors (overall economic situation, involvement of Volkswagen in the case of Karmann, employment subsidies) also had an important impact on reintegration. 
Na opätovné začlenenie mali významný vplyv aj externé faktory (celková hospodárska situácia, zapojenie Volkswagenu do prípadu Karmann, dotácie pre zamestnancov).
19 the EGf was applied for on 6 october 2011 and the final report would not be due before 5 March 2014. 
19 Žiadosť o podporu z EGF bola podaná 6. októbra 2011 a záverečná správa by bola k dispozícii po 5. marci 2014.
20 odense steel shipyard (i) case: this observation was confirmed by the court’s audit of a sample of individual beneficiaries having benefited from the EGf. the objective was that 25 % of the participants should be in employment 6 months after expiry of the EGf measures. that objective was almost met 11 months in advance. 
20 Prípad Odense Steel Shipyard (I): túto pripomienku potvrdil audit Dvora audítorov týkajúci sa vzorky rozličných príjemcov, ktorí využili pomoc z EGF. Cieľom bolo, aby do šiestich mesiacov po skončení opatrení EGF bolo 25 účastníkov zamestnaných. Tento cieľ sa takmer splnil o 11 mesiacov skôr.
21 this observation was confirmed by the audit’s analysis of a sample of individual beneficiaries having benefitted from the EGf in Germany, as well as by an evaluation of 16 september 2012 commissioned by the managing authority, p. 
21 Túto pripomienku potvrdila audítorská analýza na vzorke jednotlivých príjemcov, ktorí využívali EGF v Nemecku, ako aj hodnotenie zo 16. septembra 2012, ktorým bol poverený riadiaci orgán, s.
4; Bundesministerium für arbeit und soziales, ‘der Europäische Globalisierungsfonds in deutschland: Eine untersuchung und Bewertung seiner umsetzung und potenziale’, october 2012, pp. 2, 9, 10, 72, 88 (http://www.bmas.de). 
4; Bundesministerium für Arbeit und Soziales, Der Europäische Globalisierungsfonds in Deutschland: Der Europäische Globalisierungsfonds in Deutschland: Eine Untersuchung und Bewertung seiner Umsetzung und Potenziale, október 2012, s. 2, 9, 10, 72, 88 (www.bmas.de).
32. thirdly, Member state authorities audited generally did not distinguish between the two main kinds of EGf measures: (a) active labour market measures such as training, aid for self-employment, coaching and outplacement; (b) income support paid to workers. 
32. Po tretie, kontrolované členské štáty spravidla nerozlišovali medzi dvoma hlavnými typmi opatrení EGF: a) aktívne opatrenia trhu práce, ako je odborná príprava, pomoc zameraná na vykonávanie samostatnej zárobkovej činnosti, odborné vedenie a presun na iné pracovisko; b) podpora príjmov vyplácaná pracovníkom.
Whilst this significant distinction was absent in Germany, denmark and ireland, the Lithuanian managing authority went so far as to provide reintegration data that distinguished between the workers participating in each of the various measures. 
Zatiaľ čo tento výrazný rozdiel absentoval v Nemecku, Dánsku a Írsku, litovský riadiaci orgán zašiel do takej hĺbky, že poskytol údaje o opätovnom začlenení, v ktorých rozlišoval medzi pracovníkmi, ktorí sa zúčastnili na každom z jednotlivých opatrení.
However, in the context of the EGf an additional element hampered this comparison. this refers to the differences between the timing of the EGf and that of other labour market actions, as those workers in greater need of help were left to the EGf, which is relatively slower to implement (see Box 2 and paragraph 42). 
V kontexte EGF však porovnanie znemožňoval dodatočný prvok, a síce rozdiely medzi časovým rozvrhnutím EGF a časovým rozvrhnutím ostatných opatrení trhu práce, keďže pracovníci, ktorí podporu potrebujú viac, boli ponechaní v EGF, ktorý sa implementuje pomerne pomalšie (pozri rámček 2 a bod 42).
22 see paragraph 51 of special report no 17/2009 concerning vocational training actions for women co-financed by the European social fund; paragraphs 63 and 64 of special report no 25/2012 ‘are tools in place to monitor the effectiveness of European social fund spending on older workers?’ (http://eca.europa.eu). 
22 Pozri bod 51 osobitnej správy č. 17/2009 o opatreniach v oblasti odborného vzdelávania určených ženám a financovaných z Európskeho sociálneho fondu, ako aj body 63 a 64 osobitnej správy č. 25/2012 s názvom Zaviedli sa nástroje na monitorovanie účinnosti výdavkov z Európskeho sociálneho fondu na starších pracovníkov? (http://eca. europa.eu).
37. in particular, given that the Esf and EGf both support the training and reintegration of the unemployed, such a comparison is necessary with respect to sound financial management as it could highlight potential structural problems. the example below (Box 2) illustrates this. 
37. Predovšetkým vzhľadom na to, že ESF aj EGF podporujú odbornú prípravu a opätovné začlenenie nezamestnaných, je takéto porovnanie potrebné s ohľadom na riadne finančné hospodárenie, keďže by mohlo zdôrazniť potenciálne štrukturálne problémy.
38. the above example shows that timeliness is one of the most important criteria when a fund including reintegration objectives aims at some degree of success. the nokia case also shows that the EGf and Esf both supported the same target group, but for reasons diametrically opposed to the purpose for which each fund was designed. the Esf, a structural fund, alleviated an emergency; the EGf, an emergency fund, supported those whom it was more difficult to reintegrate. 
38. Uvedený príklad poukazuje na to, že včasnosť je jedným z najdôležitejších kritérií, ak sa fond, ktorý obsahuje ciele opätovného začlenenia, snaží dosiahnuť určitú mieru úspechu. Prípad Nokie taktiež poukazuje na to, že EGF aj ESF podporovali rovnakú cieľovú skupinu, ale z diametrálne odlišných dôvodov, ktoré sú v rozpore s cieľom, pre ktorý boli tieto fondy zriadené.
39. in fact the EGf and Esf intervene as complementary funds which provide either long-term strategic help, or act as a one-off time-limited and specific response to a single restructuring emergency. 
39. EGF a ESF v skutočnosti intervenujú ako doplnkové fondy, ktoré slúžia buď na poskytnutie dlhodobej strategickej pomoci, alebo zabezpečenie jednorazovej časovo obmedzenej a osobitne zameranej reakcie na mimoriadne okolnosti reštrukturalizácie.
17 box 2 nokIa’s transfEr companIEs — unEqual pErformancE owInG to dIffErEncEs In tImInG the mobile phone company nokia closed its Bochum (north rhine-Westphalia) site on 30 June 2008. three transfer companies (as they are called under German law) were successively set up to accommodate temporarily redundant workers. the first transfer company (exclusively supported by Esf funding) was set up in June 2008, 7 months before Germany even applied for the EGf. that company yielded a reintegration rate of 66 %. the third and last transfer company was only set up when EGf funding was applied for, in february 2009; it achieved a reintegration rate of 4,35 %. the nokia case speaks volumes — not because Esf funding performed so much better than the EGf, but because the Esf proved quicker to mobilise than the EGf and thus delivered better reintegration results. indeed, the EGf alone had to cater for persons with more difficult cases and who could not be successfully reintegrated by the previous transfer companies. 
17 RÁMČEK 2 PRECHODNÉ SPOLOČNOSTI NOKIE – ROZDIELNA VÝKONNOSŤ SPÔSOBENÁ ROZDIELMI V ČASOVOM ROZVRHU Spoločnosť Nokia zaoberajúca sa výrobou mobilných telefónov zavrela svoj závod v Bochume (Severné Porýnie – Vestfálsko) 30. júna 2008.
18 GErmany 40. the managing authority did not consider a comparison between different sets of reintegration data to be feasible. as a result, it neither identified a comparable statistical population group for the group of EGf beneficiaries, nor made a comparison with overall reintegration rates at federal level. dEnmark 41. due to missing data, no comparison was possible between the reintegration results of EGf project participants and general reintegration rates outside the audited cases. 
18 NEMECKO 40. Riadiaci orgán nepovažoval porovnanie medzi jednotlivými súbormi údajov o opätovnom začlenení za uskutočniteľné. V dôsledku toho neidentifikoval porovnateľný štatistický celkový súbor pre skupinu príjemcov EGF ani nevykonal porovnanie s celkovými mierami opätovného začlenenia na federálnej úrovni.
IrEland 42. surveys conducted by the managing authority concluded that, within the same time frame, the employment rate for redundant workers who did not benefit from the EGf was higher than the employment rate for EGf beneficiaries. the difference in employment rates can be partially explained by the fact that some persons did not finalise training or education pathways. 
Pre chýbajúce údaje nebolo možné porovnať výsledky opätovného začlenenia účastníkov projektu EGF a celkové miery opätovného začlenenia mimo kontrolovaných prípadov. ÍRSKO 42. Riadiace orgány dospeli na základe vykonaných prieskumov k záveru, že v rovnakom časovom rámci bola miera zamestnanosti prepustených pracovníkov, ktorí neprijímali pomoc z EGF, vyššia ako miera zamestnanosti príjemcov EGF.
43. nonetheless, according to the managing authority, a probable cause of the EGf’s lower reintegration rate in ireland would be differences between the profiles of redundant workers, the most skilled workers finding a job without EGf help. lIthuanIa 44. 
43. Avšak podľa riadiaceho orgánu sú pravdepodobnou príčinou nižšej miery opätovného začlenenia EGF v Írsku rozdiely medzi profilmi prepustených pracovníkov, pričom väčšina kvalifikovaných pracovníkov si našla prácu bez pomoci EGF.
EGf reintegration results varied significantly from one EGf project to another, depending on the measures implemented and the target group addressed, which made a straightforward comparison impossible. Special report No 7/2013 – Has the European Globalisation adjustment fund delivered Eu added value in reintegrating redundant workers? 
Výsledky opätovného začlenenia sa v prípade EGF výrazne líšili v rámci jednotlivých projektov v závislosti od vykonaných opatrení a príslušnej cieľovej skupiny, čo znemožnilo priame porovnanie. Osobitná správa č. 7/2013 – Priniesol Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii pridanú hodnotu EÚ v podobe opätovného začlenenia prepustených pracovníkov?
Monitoring information was only available to the commission in the form of the EGf final reports, 6 months after the end of the implementation period. 
Monitorovacie informácie mala k dispozícii len Komisia vo forme záverečných správ EGF šesť mesiacov po skončení obdobia realizácie.
However, as a result of the inconsistency and unreliability of the reintegration data (see paragraphs 25 to 44), these reports prevent any reasonable comparison between different EGf cases, or between the measures applied in each case. 
Avšak v dôsledku nekonzistentnosti a nespoľahlivosti údajov o opätovnom začlenení (pozri body 25 až 44) tieto správy znemožňujú akékoľvek prijateľné porovnanie medzi jednotlivými prípadmi EGF alebo medzi opatreniami, ktoré sa v jednotlivých prípadoch uplatňujú.
46. in particular, the final reports do not provide an in-depth analysis of the nature and the percentage of allowances paid or committed for all the EGf cases approved so far. furthermore, the commission’s database did not allow the identification and fund allocation of the individual EGf measures nor performance indicators like participation figures or reintegration rates. also, no information is provided on the individual Esf or national measures having preceded or complemented the EGf ones. onE thIrd of EGf fundInG compEnsatEs natIonal workErs’ IncomE support schEmEs, wIth no Eu addEd ValuE 47. the Eu added value goes beyond the concept of simple added value. it can be defined as the value that an Eu action adds to the value that would otherwise have been created by Member states acting alone. in particular, expenditure from the Eu budget must offer clear and visible benefits for the Eu and its citizens which, by reason of the scale or effects of the proposed action, are better achieved at union level24. 
46. Konkrétne záverečné správy neobsahujú hĺbkovú analýzu povahy a percentuálneho podielu príspevkov, ktoré boli vyplatené alebo viazané pre všetky doposiaľ schválené prípady EGF. Okrem toho nebolo možné z databázy Komisie určiť a prerozdeliť prostriedky na jednotlivé opatrenia EGF ani identifikovať ukazovatele výkonnosti, ako sú údaje o účasti alebo opätovnom začlenení.
48. the court refers in particular to the oEcd definition of active labour market programmes.25 accordingly, measures aiming at the improvement of the beneficiaries’ prospect of finding gainful employment or otherwise increasing their earnings capacity are qualified as active and therefore are considered to meet the conditions for an Eu added value. these measures include not only services such as training, aid for self-employment, coaching and outplacement, but also mobility allowances and educational grants, as well as allowances granted in the context of the EGf and not ordinarily existing under the Member state’s unemployment benefit system. 
Opatrenia zamerané na zlepšenie možnosti príjemcov nájsť si zárobkovú činnosť alebo iný spôsob zvýšenia možností zárobku sa preto označujú ako aktívne a považujú sa teda za opatrenia s pridanou hodnotou pre EÚ. Súčasťou týchto opatrení nie sú len služby, ako napr. odborná príprava, pomoc zameraná na vykonávanie samostatnej zárobkovej činnosti, odborné vedenie a presun na iné pracovisko, ale aj príspevky na mobilitu a vzdelávacie granty, ako aj príspevky udelené v súvislosti s EGF, ktoré bežne neexistujú v rámci systému na poskytovanie dávok v nezamestnanosti v danom členskom štáte.
24 Eca opinion no 1/2010 ‘improving the financial management of the European union budget: risks and challenges’ (http://eca.europa.eu). 
1/2010 – Zlepšovanie finančného hospodárenia s rozpočtom Európskej Únie: Riziká a výzvy (http://eca.europa.eu).
25 active labour market programmes — contains all social expenditure (other than education) which is aimed at the improvement of the beneficiaries‘ prospect of finding gainful employment or to otherwise increase their earnings capacity. this category includes spending on public employment services and administration, labour market training, special programmes for youth when in transition from school to work, labour market programmes to provide or promote employment for unemployed and other persons (excluding young and disabled persons) and special programmes for the disabled (‘an interpretative guide to the oEcd social expenditure database’, oEcd, 2007, p. 
25 Aktívne programy trhu práce – obsahujú všetky sociálne výdavky (s výnimkou výdavkov na vzdelávanie), ktorých cieľom je zlepšiť možnosti príjemcov nájsť ziskové zamestnanie alebo iný spôsob zvýšenia možností svojho zárobku. Do tejto kategórie patria výdavky na verejné služby zamestnanosti a správu, odborná príprava na trhu práce, osobitný program pre mladých, ktorí prechádzajú zo školy do zamestnania, program trhu práce na zabezpečenie alebo podporu zamestnanosti nezamestnaných a iných osôb (s výnimkou mladých ľudí a zdravotne postihnutých osôb) a osobitný program pre zdravotne postihnuté osoby (Výkladový sprievodca k databáze sociálnych výdavkov OECD, OECD, 2007, s.
By contrast, workers’ income support measures, consisting of unemployment benefits and programmes for early retirement, cannot be considered as delivering Eu added value. indeed, workers’ income support does not represent an ‘active’ labour market measure26 and moreover this reduces the share of these measures in the EGf package. in the mid-term evaluation, the commission had already reported that on average only 26 % of EGf spending consisted of training measures27. 
Naopak, opatrenia na podporu príjmov pracovníkov pozostávajúce z dávok v nezamestnanosti a programov predčasného odchodu do dôchodku nemožno považovať za opatrenia s pridanou hodnotou pre EÚ. Podpora príjmov pracovníkov naozaj nepredstavuje „aktívne“ opatrenie trhu prá-ce26 a navyše sa ňou znižuje podiel týchto opatrení v balíku EGF. V hodnotení v polovici obdobia už Komisia vykázala, že opatrenia odbornej prípravy tvoria v priemere len 26 % výdavkov EGF27.
50. as can be seen in Table 3 below, a common pattern among the eight audited cases is that they included EGf measures to provide income support, which would have been paid by the Member states anyway, irrespective of EGf intervention. the impact of this type of EGf intervention is to compensate part of the cost of the Member states’ unemployment benefit system, and there is no added value in such an intervention other than Eu additional funding for the Member states. 
50. Ako vyplýva z tabuľky 3, spoločným rysom všetkých ôsmich kontrolovaných prípadov je skutočnosť, že ich súčasťou boli opatrenia EGF na poskytnutie podpory príjmov, ktoré by členské štáty aj tak vyplatili bez ohľadu na pomoc z EGF.
26 this means all cash expenditure compensating for unemployment. this includes redundancy payments out of public resources as well as pensions to beneficiaries before they reach the ‘standard’ pensionable age if these payments are made because they are out of work or otherwise for reasons of labour market policy (‘an interpretative guide to the oEcd social expenditure database’, oEcd, 2007, p. 
26 Peňažné výdavky kompenzujúce nezamestnanosť. Patrí sem odstupné vyplácané z verejných zdrojov, ako aj dôchodky príjemcov pred dosiahnutím „štandardného“ veku odchodu do dôchodku, ak sú tieto platby realizované, pretože sú nezamestnaní alebo z iných dôvodov politiky trhu práce (Pozri„Výkladový sprievodca k databáze sociálnych výdavkov OECD“, OECD, 2007, s.
27 see mid-term evaluation report, 8 december 2011, p. 
27 Pozri hodnotiacu správu v polovici obdobia, 8. decembra 2011, s.