natgillin/translations-raw huggingface dataset:
12 Audit scope and approach 09 The EU is continuously working to improve the security of EU borders, which is an important topic for EU citizens. 
Rozsah auditu a audítorský prístup 09 EÚ neprestajne pracuje na zvyšovaní bezpečnosti hraníc EÚ, ktorá je pre občanov EÚ veľmi dôležitým aspektom.
Furthermore, our observations and recommendations can help target the EU funding that will be made available in the next multi annual financial framework in support of these systems. 
Naše pripomienky a odporúčania môžu pomôcť pri vyčleňovaní finančných prostriedkov EÚ, ktoré budú na podporu týchto systémov k dispozícii v rámci nasledujúceho viacročného finančného rámca.
6 The main audit question was: Are the main EU information systems for internal security supporting border control efficiently? This audit question was broken down into the following sub-questions: Are the EU information systems for internal security well designed to facilitate efficient border checks? Are the EU information systems for internal security providing border guards with relevant, timely and complete information during border checks? 
10 Hlavná audítorská otázka znela: • Podporujú hlavné informačné systémy EÚ pre vnútornú bezpečnosť kontroly hraníc účinným spôsobom? 11 Hlavnú audítorskú otázku tvorili tieto podotázky: • Sú informačné systémy EÚ pre vnútornú bezpečnosť navrhnuté tak, aby uľahčovali účinné hraničné kontroly? • Poskytujú informačné systémy EÚ pre vnútornú bezpečnosť príslušníkom pohraničnej stráže počas hraničných kontrol relevantné, včasné a úplné informácie?
Our audit covered the following five systems: the Schengen Information System (SIS II); the Visa Information System (VIS); Eurodac (European Asylum Dactyloscopy Database - fingerprint comparison system); the European Border Surveillance System (Eurosur) and the Passenger Name Record systems (PNR). 
12 Náš audit sa vzťahoval na týchto päť systémov: Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II), vízový informačný systém (VIS), Eurodac (európsky systém na porovnávanie odtlačkov prstov žiadateľov o azyl), európsky systém hraničného dozoru (Eurosur) a systémy záznamov o cestujúcich (PNR).
13 We have already covered some issues linked to illegal migration in special report 06/2017 “EU response to the refugee crisis: the ‘hotspot’ approach” and will further analyse these issues in forthcoming publications. 
Niektorým otázkam súvisiacim s nelegálnou migráciou sme sa venovali v osobitnej správe č.
14 We reviewed and analysed the strategic documents, evaluations and statistics relating to the five systems covered by our audit, as well as a variety of documents relating to their implementation at both national and EU level. 
14 Preskúmali a analyzovali sme strategické dokumenty, hodnotenia a štatistiky súvisiace s piatimi systémami, na ktoré sa vzťahuje náš audit, ako aj rôzne dokumenty týkajúce sa ich realizácie na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ.
In addition, we visited border checkpoints and interviewed border authorities in Finland, France, Italy, Luxembourg and Poland. 
Okrem toho sme navštívili hraničné priechody a uskutočnili rozhovory s hraničnými orgánmi vo Fínsku, Francúzsku, v Taliansku, Luxembursku a Poľsku.
We also interviewed staff of DG HOME, Frontex and eu-LISA. 
Rozhovory sme takisto viedli so zamestnancami GR HOME, agentúry Frontex a eu-LISA.
15 We also conducted a survey of EU border guards in 28 EU Member States and 4 Schengen associated states (Iceland, Liechtenstein, Norway and Switzerland) to obtain their views as users of the systems. 
15 Vykonali sme aj prieskum medzi príslušníkmi pohraničnej stráže EÚ v 28 členských štátoch EÚ a štyroch štátoch pridružených k schengenskému priestoru (Island, Lichtenštajnsko, Nórsko a Švajčiarsko), aby sme získali ich názory ako používateľov systémov.
We received 951 replies. 
Dostali sme 951 odpovedí.
14 Observations The information systems’ design facilitates efficient border checks, but resolving weaknesses takes a long time 16 We assessed whether the Schengen States we visited had set up the information systems as and when required by the relevant EU legislation. 
14 Pripomienky Navrhnuté informačné systémy uľahčujú vykonávanie účinných hraničných kontrol, no odstraňovanie nedostatkov trvá príliš dlho 16 Posudzovali sme, či štáty schengenského priestoru, ktoré sme navštívili, zaviedli informačné systémy tak, ako si to vyžadujú príslušné právne predpisy EÚ.
We also examined the Schengen evaluation mechanism and the extent to which the Schengen States had used the available EU funding to set up and improve their national systems. 
Preskúmali sme takisto schengenský hodnotiaci mechanizmus a mieru, do akej štáty schengenského priestoru využili dostupné finančné prostriedky EÚ na zavedenie a zlepšenie svojich vnútroštátnych systémov.
Information systems were generally in line with EU requirements but did not operate with equal efficiency 17 18 19 15 While each Schengen State is solely responsible for protecting its own borders, effective cooperation between them to protect the area requires a certain level of harmonisation of border checks. 
Informačné systémy boli vo všeobecnosti v súlade s požiadavkami EÚ, no nefungovali s rovnakou účinnosťou 17 18 19 15 Hoci je každý štát schengenského priestoru samostatne zodpovedný za ochranu svojich vlastných hraníc, účinná spolupráca medzi štátmi pri ochrane oblasti si vyžaduje určitú úroveň harmonizácie hraničných kontrol.
Minimum governance requirements help ensure the consistency and quality of border checks and of the data entered in the information systems. 
Minimálne požiadavky na správu a riadenie pomáhajú zabezpečiť konzistentnosť a kvalitu hraničných kontrol a údajov vkladaných do informačných systémov.
Each Schengen State must set up its own complementary national systems, which connect to the central EU systems. 
Každý štát schengenského priestoru je povinný zaviesť svoje vlastné doplnkové vnútroštátne systémy, ktoré sa prepoja s centrálnymi systémami EÚ.
The Schengen States we visited had all done so in line with the requirements defined in the relevant legislation. 
Všetky štáty schengenského priestoru, ktoré sme navštívili, tak urobili v súlade s požiadavkami stanovenými v príslušných právnych predpisoch.
Nevertheless, we found that, while all the systems met the common minimum requirements, not all national systems were equally efficient. 
Zistili sme však, že hoci všetky systémy spĺňali spoločné minimálne požiadavky, nie všetky vnútroštátne systémy boli rovnako účinné.
Some countries do not make all the functions offered in the central EU systems available through their national systems, thus reducing the efficiency of border checks. 
Niektoré krajiny prostredníctvom svojich vnútroštátnych systémov neposkytujú všetky funkcie, ktoré im ponúkajú centrálne systémy EÚ, čím sa účinnosť hraničných kontrol znižuje.
For example, the central SIS II system offers the option to store and check fingerprints. 
Napríklad, centrálny systém SIS II ponúka možnosť ukladania a kontroly odtlačkov prstov.
This is important because it is not always possible to uniquely identify a person from basic personal data such as a name or a date of birth. 
Ide o dôležitý aspekt, keďže nie je vždy možné jednoznačne identifikovať osobu na základe základných osobných údajov, ako sú meno alebo dátum narodenia.
Such data can be forged, or a person can refuse to provide it. 
Takéto údaje môžu byť sfalšované alebo ich môže osoba odmietnuť poskytnúť.
Fingerprints make it possible to identify a person with a much higher degree of certainty. 
Odtlačky prstov umožňujú identifikovať osobu s oveľa vyššou mierou istoty.
However, the option perform biometric searches on the basis of fingerprints stored in SIS is not yet available in all Schengen States’ national systems, as some require more time than others to implement the necessary technical solutions. 
Možnosť vyhľadávať biometrické údaje na základe odtlačkov prstov uložených v SIS však ešte nie je dostupná vo všetkých vnútroštátnych systémoch štátov schengenského priestoru, pretože niektoré z nich si vyžadujú viac času na uplatnenie potrebných technických riešení.
When fingerprint identification was available at the central level, only 10 Schengen States confirmed that they were ready to use it. 
Keď bola identifikácia odtlačkov prstov k dispozícii na centrálnej úrovni, iba desať štátov schengenského priestoru potvrdilo, že sú pripravení na jej používanie.
20 21 In the case of SIS II, Schengen States can either access and submit queries to the central database or create their own national copies for this purpose. 
20 21 V prípade systému SIS II môžu štáty schengenského priestoru pristupovať k údajom a vkladať ich do centrálnej databázy alebo na tento účel vytvárať vlastné vnútroštátne kópie.
While most of them operate their own national copies, some (Denmark, Finland, Liechtenstein, Norway and Slovenia) connect directly to the European database. 
Zatiaľ čo väčšina z nich používa svoje vlastné vnútroštátne kópie, niektoré krajiny (Dánsko, Fínsko, Lichtenštajnsko, Nórsko a Slovinsko) sa pripájajú priamo k európskej databáze.
Where Schengen States use national copies of SIS II, these must be synchronised with the central European database at all times in order to ensure that border checks are based on the most up-to-date information. 
Ak štáty schengenského priestoru používajú vnútroštátne kópie systému SIS II, musia sa vždy synchronizovať so stredoeurópskou databázou, aby sa zabezpečilo, že hraničné kontroly sú založené na najaktuálnejších informáciách.
However, in two of the countries in our sample (Poland and France), evaluations have indicated discrepancies between records in the national copies and in the central database. 
V dvoch krajinách v rámci našej vzorky (Poľsko a Francúzsko) však hodnotenia naznačili nezrovnalosti medzi záznamami vo vnútroštátnych kópiách a záznamami v centrálnej databáze.
22 We also found that certain legal constraints at the Member State level (rules on data protection and national security) prevented the efficient sharing of human resources. 
22 Zároveň sme zistili, že určité právne obmedzenia na úrovni členských štátov (pravidlá ochrany údajov a vnútroštátnej bezpečnosti) bránili účinnému spoločnému využívaniu ľudských zdrojov.
In fact, border guards visiting another Schengen country (e.g. to assist in reinforced controls during the migration crisis in Greece and Italy) are not allowed to use that country’s national systems. 
Príslušníci pohraničnej stráže, ktorí navštívili inú schengenskú krajinu (napr. s cieľom poskytnúť pomoc pri posilňovaní kontrol počas migračnej krízy v Grécku a Taliansku), nemajú právo používať vnútroštátne systémy danej krajiny.
As a matter of principle, they cannot conduct controls independently, but only assist the national border guards. 
Zo zásady nemôžu vykonávať kontroly nezávisle, len pomáhať príslušníkom štátnej pohraničnej stráže.
While they may provide varying degrees of help on the second line of control (e.g. a Schengen State might use an expert on forged documents from another Schengen State), they can provide only limited help during the document checks at border checkpoints (at the first line of control). 
Hoci môžu v rámci osobitnej kontroly poskytovať rôznu úroveň pomoci (napr. štát schengenského priestoru môže využiť služby odborníka na falšované dokumenty z iného schengenského štátu), môžu poskytovať len obmedzenú pomoc počas kontroly dokladov na hraničných priechodoch (v rámci bežnej kontroly).
Another barrier is the linguistic challenges linked to working in another Schengen State. 
Ďalšou prekážkou sú jazykové výzvy spojené s prácou v inom štáte schengenského priestoru.
16 Border guards checking a visa or passport sometimes receive error messages from the systems. 
16 Príslušníci pohraničnej stráže, ktorí kontrolujú víza alebo pasy, dostávajú zo systémov v niektorých prípadoch chybové správy.
These can have several causes, such as fingerprints of insufficient quality, connectivity issues or problems reading the visa. 
Môže to mať niekoľko príčin – odtlačky prstov sú v nedostatočnej kvalite, pretrvávajú problémy s pripojením alebo problémy s čítaním víz.
While the central EU systems usually indicate the nature of the error, some national systems, such as Luxembourg’s and Finland’s, merely signal that an error has occurred without providing a diagnosis. 
Zatiaľ čo centrálne systémy EÚ zvyčajne naznačujú druh chyby, niektoré vnútroštátne systémy, ako napríklad v Luxembursku a vo Fínsku, iba signalizujú, že k chybe došlo a neposkytujú diagnózu.
This means the border guards have to investigate the cause of the error and potentially refer the passenger for further verification (known as the “second line of control”), thereby delaying their checks and the passenger’s journey. 
Znamená to, že príslušníci pohraničnej stráže musia preskúmať príčinu chyby a v prípade potreby cestujúceho podrobiť ďalšiemu prevereniu (osobitná kontrola), čím oddialia svoje kontroly, ako aj cestu cestujúceho.
Delays in the implementation of Eurosur and PNR prevented border authorities from sharing important information 24 For Eurosur and PNR, the implementation arrangements were different to those systems developed and managed by eu-LISA. 
Oneskorenia v zavádzaní systémov Eurosur a PNR zabránili hraničným orgánom výmenu dôležitých informácií 24 Pokiaľ ide o systémy Eurosur a PNR, opatrenia na zavedenie sa líšili od systémov vyvinutých a spravovaných agentúrou eu-LISA.
For differing reasons, the implementation of both systems suffered from some missed deadlines and delays. 
Pri zavádzaní obidvoch systémov došlo z rôznych dôvodov k nedodržaniu niektorých termínov a oneskoreniam.
As a result, important information that these systems were intended to provide remained unavailable for several months. 
V dôsledku toho sa dôležité informácie, ktoré mali tieto systémy poskytovať, stali na niekoľko mesiacov nedostupnými.
25 Eurosur was developed by Frontex (the European component) and by the Member States (the national components). 
25 Eurosur vyvinula agentúra Frontex (európsku zložku) a členské štáty (vnútroštátne zložky).
Its end-user interface is the same for all participating national authorities. 
Jeho rozhranie pre koncového používateľa je rovnaké pre všetky zúčastnené vnútroštátne orgány.
The system is intended to enhance cooperation between Frontex and the EU Member States to improve their awareness of and responsiveness to the situation at the EU’s external borders. 
Účelom tohto systému je posilniť spoluprácu medzi agentúrou Frontex a členskými štátmi EÚ s cieľom zvýšiť ich povedomie o situáciách na vonkajších hraniciach EÚ a zlepšiť ich schopnosť reagovať na ne.
Member States should contribute with information about the situation at their borders (known as their “national situational pictures”, showing information on unauthorised border crossings, cross-border crime, crisis situations and other events relevant to the control of the external borders) in order to build up shared intelligence and a picture of the Europe-wide situation. 
Členské štáty by mali prispievať informáciami o situácii na svojich hraniciach (známe aj ako „vnútroštátne situačné prehľady“, ktoré poskytujú informácie o nepovolených prekročeniach hraníc, cezhraničnej trestnej činnosti, krízových situáciách a iných udalostiach súvisiacich s kontrolou vonkajších hraníc), s cieľom zaviesť vzájomnú výmenu spravodajských informácií a poskytovať prehľad o situácii v celej Európe.
This is useful, for example, for prioritising the deployment of border guards or detecting suspicious vehicles/vessels. 
Tieto prehľady sú užitočné napríklad v súvislosti so stanovovaním priorít pri nasadzovaní príslušníkov pohraničnej stráže alebo pri odhaľovaní podozrivých vozidiel/plavidiel.
26 The delays in relation to Eurosur concerned the creation of National Coordination Centres (NCCs). 
26 Oneskorenia v súvislosti so systémom Eurosur sa týkali zriaďovania národných koordinačných centier (NKC).
NCCs coordinate information exchange between all the authorities responsible for external border surveillance. 
NKC koordinujú výmenu informácií v rámci všetkých orgánov zodpovedných za dozor nad vonkajšími hranicami.
The Eurosur regulation required Member States to establish their NCCs by December 2014. 
V nariadení o systéme Eurosur sa požadovalo, aby členské štáty zriadili svoje NKC do decembra 2014.
However, an evaluation nearly four years later found that several Member States were still not fully compliant with the requirements7. 
Pri hodnotení, ktoré sa uskutočnilo takmer štyri roky neskôr, sa však zistilo, že niekoľko členských štátov túto požiadavku doposiaľ nesplnilo v plnom rozsahu7.
In addition only half of the Member States were sharing voluntary information about their deployment of surveillance resources and additional information from their national situational pictures. 
iba polovica členských štátov si vzájomne dobrovoľne vymieňala informácie o rozmiestnení zdrojov dozoru a ďalšie informácie získané prostredníctvom svojich vnútroštátnych situačných prehľadov.
27 The implementation of Eurosur was also behind schedule at EU level. 
27 Pri zavedení systému Eurosur sa zároveň nedodržal časový harmonogram na úrovni EÚ.
Frontex did not obtain the required security certification for its network until the end of 2017 – three years after the entry into force of the legislation. 
Agentúra Frontex získala požadované bezpečnostné osvedčenie pre svoju sieť až koncom roka 2017 – tri roky po nadobudnutí účinnosti právnych predpisov.
Without this certification, it was not possible to share classified information over the Eurosur network. 
Bez tohto osvedčenia nebolo možné v rámci siete Eurosur zabezpečiť výmenu utajovaných skutočností.
The delays in the implementation of Eurosur meant that the EU-wide situational picture was incomplete, which hindered cooperation between the Member States. 
Oneskorenia pri zavádzaní systému Eurosur viedli k tomu, že európsky situačný prehľad nebol úplný, čo bránilo spolupráci medzi členskými štátmi.
28 PNR is not yet fully operational. 
28 Systém záznamov o cestujúcich zatiaľ nie je funkčný v plnom rozsahu.
Unlike the other systems, it was set up by means of a directive rather than a regulation. 
Na rozdiel od iných systémov bol zavedený prostredníctvom smernice a nie nariadenia.
Consequently, it was left up to the Member States to set up their own PNR systems separately, without any common European platform. 
V dôsledku toho mali členské štáty možnosť zvážiť samostatné zriadenie vlastných systémov záznamov o cestujúcich, a to bez akejkoľvek spoločnej európskej platformy.
The decision in favour of decentralised implementation was mainly driven by a lack of consensus on the protection, storage and disclosure of personal data. 
Rozhodnutie v prospech decentralizovaného systému zriaďovania bolo spôsobené najmä nedostatkom konsenzu v súvislosti s ochranou, uchovávaním a zverejňovaním osobných údajov.
Fourteen Member States failed to implement the rules on Passenger Name Record data on time8. 
Štrnásť členských štátov v danom termíne nestanovilo pravidlá týkajúce sa údajov zo záznamov o cestujúcich8.
They were supposed to comply with the directive9 by 25 May 2018. 
Túto požiadavku mali splniť v súlade so smernicou9 do 25. mája 2018.
However, by the end of March 2019, 10 months after the deadline, Spain, the Netherlands and Finland still had not notified the Commission of any measures taken nationally to implement PNR10. 
Španielsko, Holandsko a Fínsko však do konca marca 2019, desať mesiacov po konečnom termíne, neinformovali Komisiu o žiadnych opatreniach prijatých na vnútroštátnej úrovni v súvislosti so zavedením systému záznamov o cestujúcich10.
30 PNR requires passenger data to be transmitted from all flights into and out of the Schengen area. 
30 Systém záznamov o cestujúcich si vyžaduje, aby sa údaje o cestujúcich prenášali zo všetkých letov smerujúcich do schengenského priestoru a z neho.
At the time of our audit, none of the Member States visited, except Luxembourg, had concluded agreements for this purpose with all relevant airlines. 
V čase konania nášho auditu žiadny z navštívených členských štátov, okrem Luxemburska, neuzavrel na tento účel dohody so všetkými príslušnými leteckými spoločnosťami. https://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-18-4486_sk.htm.
31 PNR was designed as an important tool to prevent, detect and investigate terrorism and other forms of serious crime. 
31 Systém záznamov o cestujúcich bol navrhnutý ako dôležitý nástroj na prevenciu, odhaľovanie a vyšetrovanie terorizmu a iných foriem závažnej trestnej činnosti.
Comparing PNR data with information contained in security databases allows the relevant authorities to detect dangerous individuals. 
Porovnanie údajov zo záznamov o cestujúcich s informáciami obsiahnutými v bezpečnostných databázach umožňuje príslušným orgánom odhaľovať nebezpečné osoby.
The fact that some PNR systems are not yet in place deprives border authorities in those countries of advance information about high-risk individuals crossing their borders. 
Skutočnosť, že k zavedeniu niektorých systémov záznamov o cestujúcich ešte nedošlo, spôsobuje to, že pohraničné orgány v príslušných krajinách nemajú prístup k včasným informáciám o vysokorizikových osobách, ktoré prekračujúcich ich hranice.
32 Since PNR only collects passengers’ identification and travel data, it needs other databases to verify whether a given passenger poses a security threat. 
32 Keďže záznamy o cestujúcich zhromažďujú iba identifikačné a cestovné údaje o cestujúcich, na overenie, či daný cestujúci predstavuje bezpečnostné riziko, sa vyžaduje prístup k ďalším databázam.
Most Member States use SIS II for this purpose. 
Väčšina členských štátov na tento účel používa systém SIS II.
However, the regulation allows for different interpretations. 
Nariadenie však umožňuje rozdielne výklady.
For example, France has interpreted the SIS II regulation in a way that does not allow it to use SIS II queries on passenger lists. 
Francúzsko si napríklad vyložilo nariadenie o SIS II spôsobom, ktorý mu neumožňuje používať vyhľadávanie zoznamov cestujúcich v systéme SIS II.
In practice, this means that when checking passenger lists for suspected terrorists, France only uses information from its national databases. 
V praxi to znamená, že pri kontrole zoznamov cestujúcich na účely odhalenia osôb podozrivých z terorizmu Francúzsko používa iba informácie zo svojich vnútroštátnych databáz.
known to other European authorities but not to the French authorities, their PNR check will not detect that person. 
Ak systém SIS II upozorní na podozrivú osobu a tá je známa iným európskym orgánom, ale nie francúzskym orgánom, ich kontrola záznamov o cestujúcich túto osobu neodhalí.
Schengen evaluations assess national border checks, but resolving weaknesses takes a long time 33 Since 2013, the Schengen States and the Commission have been jointly responsible for implementing the monitoring and evaluation mechanism provided for in the rules on the Schengen area (the “Schengen Acquis”). 
V rámci schengenského hodnotenia sa posudzujú vnútroštátne hraničné kontroly jednotlivých štátov, no odstraňovanie nedostatkov trvá príliš dlho 33 Od roku 2013 sú štáty schengenského priestoru a Komisia spoločne zodpovedné za uplatňovanie mechanizmu monitorovania a hodnotenia, ktoré sa stanovili pravidlami týkajúcimi sa schengenského priestoru (ďalej len „schengenské acquis“).
The aim of the mechanism is to ensure that the Schengen States apply the Schengen rules effectively, consistently and transparently. 
Cieľom tohto mechanizmu je zabezpečiť, aby štáty schengenského priestoru účinne, dôsledne a transparentne uplatňovali schengenské pravidlá.
We examined whether the aim of the mechanism is being achieved. 
Preskúmali sme, či sa dosiahol cieľ tohto mechanizmu.
34 The current multiannual evaluation programme was established in 2014 for the 2015-2019 period and covers all 26 Schengen countries. 
34 Súčasný viacročný hodnotiaci program bol vytvorený v roku 2014 na obdobie rokov 2015 – 2019 a vzťahuje sa na všetkých 26 krajín schengenského priestoru.
Each country is evaluated once during the five-year period 35 Box 1 describes a standard evaluation visit. 
Každá krajina sa hodnotí raz za päť rokov. 35 V rámčeku 1 je opísaná štandardná hodnotiaca návšteva.