natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As members of the International Maritime Organization, the EU Member States need to act on this commitment. 
Členské štáty EÚ musia ako členovia Medzinárodnej námornej organizácie tento záväzok plniť.
54 The Commission in 201134 proposed reducing emissions from this sector by 2050. 
54 V roku 201134 Komisia navrhla znížiť emisie produkované týmto sektorom do roku 2050.
In 2018, the ships calling at European Economic Area ports35 started to monitor and report their emissions, but no intermediate EU targets or reduction measures exist for international shipping. 
V roku 2018 začali lode prichádzajúce do prístavov v Európskom hospodárskom priestore35 monitorovať a vykazovať svoje emisie, pre medzinárodnú lodnú dopravu však neexistujú žiadne priebežné ciele EÚ ani opatrenia na zníženie emisií.
Emissions from international shipping, designated under the UNFCCC reporting rules as a memorandum item, represented 3.25 % of EU emissions in 2017. 
Emisie z medzinárodnej lodnej dopravy, ktorá je v pravidlách vykazovania UNFCCC vymedzená ako doplňujúca položka, predstavovali v roku 2017 3,25 % emisií EÚ.
They are relevant because emissions from ships arriving in EU ports represent a significant part of global shipping emissions36. 
Sú dôležité, pretože emisie z lodí prichádzajúcich do prístavov EÚ tvoria významný podiel celosvetových emisií z lodnej dopravy36.
The International Maritime Organization estimates that global shipping emissions could grow between 50 % and 250 % by 205037. 
Medzinárodná námorná organizácia odhaduje, že celosvetové emisie z lodnej dopravy môžu do roku 2050 vzrásť o 50 % až 250 %37.
55 The EU 2020 targets did not include any commitments for the LULUCF sector. 
55 Ciele EÚ na rok 2020 nezahŕňali žiadne záväzky za sektor LULUCF.
In its 2030 targets38 the EU introduced the requirement that Member States have no increase in the emissions from this sector, compared to a baseline (known as the ‘no 33 European Commission, Climate action, Reducing emissions from aviation. 
V cieľoch na rok 203038 EÚ zaviedla požiadavku, aby sa emisie členských štátov z tohto sektoru v porovnaní s východiskovou hodnotou nezvýšili (tzv. pravidlo nulového deficitu).
34 White Paper “Roadmap to a Single European Transport Area – Towards a competitive and resource efficient transport system”, COM(2011) 144 final of 28 March 2011. 
34 Biela kniha – Plán jednotného európskeho dopravného priestoru – Vytvorenie konkurencieschopného dopravnému systému efektívne využívajúceho zdroje, COM(2011) 144 final z 28. marca 2011.
35 Regulation (EU) 2015/757 of the European Parliament and the Council on the monitoring, reporting and verification of carbon dioxide emissions from maritime transport (OJ L 123, 19.5.2015, p. 
35 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií oxidu uhličitého z námornej dopravy (Ú. v.
36 According to a 2009 study commissioned by DG Environment: “Technical support for European action to reducing greenhouse gas emissions from international maritime transport”, using data from 2006, they represented 27 % of global shipping emissions. 
36 Podľa štúdie z roku 2009, ktorej vypracovanie zadalo GR pre životné prostredie: Technical support for European action to reducing greenhouse gas emissions from international maritime transport (Technická podpora pre európske opatrenia na znižovanie emisií skleníkových plynov z medzinárodnej námornej dopravy), s použitím údajov z roku 2006 predstavovali 27 % celosvetových emisií z lodnej dopravy.
37 Third International Maritime Organization Greenhouse Gas Study, 2014. 
37 Third International Maritime Organization Greenhouse Gas Study (Tretia štúdia Medzinárodnej námornej organizácie o skleníkových plynoch), 2014.
38 Regulation (EU) 2018/841. 
38 Nariadenie (EÚ) 2018/841.
The Commission has developed sectoral roadmaps covering almost 70 % of emissions 56 Stable long-term strategies and roadmaps are crucial to contribute towards economic transformation, jobs, growth and the achievement of broader sustainable development goals, as well as to move in a fair and cost-effective manner towards the long-term goal set by the Paris Agreement (see paragraph 12)39. 
Komisia vypracovala sektorové plány vzťahujúce sa na takmer 70 % emisií 56 Stabilné dlhodobé stratégie a plány znižovania emisií skleníkových plynov sú kľúčové z hľadiska prínosu k hospodárskej transformácii, zamestnanosti, rastu a dosahovaniu širších cieľov udržateľného rozvoja, ako aj z hľadiska prechodu k spravodlivému a nákladovo efektívnemu spôsobu dosiahnutia dlhodobého cieľa stanoveného v Parížskej dohode (pozri bod 12)39.
57 The Kyoto Protocol requires parties to report on their long-term low-carbon development strategies40. 
57 V Kjótskom protokole sa vyžaduje, aby zmluvné strany zverejňovali svoje dlhodobé stratégie nízkouhlíkového rozvoja40.
The Commission presented an EU roadmap towards a low carbon economy by 2050 in 201141, setting out potential actions for reducing emissions and covering all sectors. 
V roku 2011 Komisia predstavila plán EÚ na dosiahnutie nízkouhlíkového hospodárstva do roku 205041, v ktorom stanovila potenciálne opatrenia na zníženie emisií a ktoré sa vzťahuje na všetky sektory.
The Commission developed it in line with the best-case scenario of the global EU strategy for 205042. 
Vypracovala ju v súlade s najoptimistickejším scenárom globálnej stratégie EÚ na rok 205042.
At the request of the European Parliament and the European Council, and as provided for by the Paris Agreement, the Commission presented at the end of 2018 a strategic long-term vision to become climate neutral by 205043. 
Na žiadosť Európskeho parlamentu a Európskej rady a v súlade s požiadavkou Parížskej dohody Komisia predstavila na konci roku 2018 strategickú dlhodobú víziu na dosiahnutie klimatickej neutrality do roku 205043.
This update includes the analysis of eight potential pathways to reduce emissions or achieve climate neutrality by 2050. 
Táto aktualizácia zahŕňa analýzu ôsmich možných spôsobov, ako do roku 2050 znížiť emisie alebo dosiahnuť klimatickú neutralitu.
39 Recital (35) of Regulation (EU) 1999/2018 on the Governance of the Energy Union and Climate Action. 
39 Odôvodnenie 35 nariadenia (EÚ) č. 1999/2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy.
40 In accordance with Article 2 of the Kyoto protocol and UNFCCC Decision 1/CP.16. 
40 V súlade s článkom 2 Kjótskeho protokolu a rozhodnutím UNFCCC 1/CP.16.
41 The “Roadmap for moving to a competitive low carbon economy in 2050”. Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, COM(2011) 112 final of 8 March 2011. 
41 Plán prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050 – oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov, KOM(2011) 112 v konečnom znení.
42 “EU Renaissance: A successful roadmap to low-carbon Europe” of European Commission report “Global Europe 2050” (2012). https://ec.europa.eu/research/social-sciences/pdf/policy_reviews/global-europe-2050-report_en.pdf. 43 Communication from the Commission to the European Parliament, the European Council, the Council, the European Economic and Social Committee, the Committee of the Regions and the European Investment Bank: “A Clean Planet for All – A European strategic long-29 
42 EU Renaissance: A successful roadmap to low-carbon Europe (Renesancia EÚ: úspešný plán na dosiahnutie nízkouhlíkovej Európy) v správe Európskej komisie Global Europe 2050 (Globálna Európa 2050) (2012). https://ec.europa.eu/research/social-sciences/pdf/policy_reviews/global-europe-2050-report_en.pdf 43 Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a Európskej investičnej banke: Čistá planéta pre všetkých – Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo, COM(2018) 773 final z 28. novembra 2018.
58 The Commission also developed several roadmaps for the development of sectors accounting for almost 70 % of emissions, such as for transport44 and energy45. 
58 Komisia tiež vypracovala niekoľko plánov pre rozvoj sektorov, ktoré tvoria takmer 70 % emisií, ako je doprava44 a energetika45.
Such roadmaps define the long-term objectives for the sustainable development of these sectors, in accordance with the EU 2050 climate commitments, and set a direction for shorter-term sectoral policies and measures. 
V týchto plánoch sa vymedzujú dlhodobé ciele pre udržateľný rozvoj týchto sektorov v súlade so záväzkami EÚ v oblasti klímy, ktoré sa majú splniť do roku 2050, a stanovuje smer pre krátkodobejšie sektorové politiky a opatrenia.
However, there are no such specific roadmaps for other key sectors such as agriculture and LULUCF (see Box 6 below). 
Pre iné kľúčové sektory ako poľnohospodárstvo a LULUCF však takéto konkrétne plány nie sú stanovené (pozri rámček 6).
30 Box 6 The EU does not have long-term roadmaps for some key sectors For agriculture, a key part of the EU budget, the Commission does not have a long-term vision up to 2050. 
32 Rámček 6 EÚ nemá dlhodobé plány pre niektoré kľúčové sektory Komisia nemá dlhodobú víziu na obdobie do roku 2050 pre poľnohospodárstvo, ktoré je kľúčovou časťou rozpočtu EÚ.
The EU Common Agricultural Policy is defined on a 7-year cycle. 
Spoločná poľnohospodárska politika EÚ sa stanovuje v sedemročných cykloch.
The current policy framework covers the period from 2014 until 2020, and the next one from 2021 to 2027. 
Súčasný rámec politiky sa týka obdobia od roku 2014 do roku 2020 a nasledujúci obdobia od roku 2021 do roku 2027.
One of the aims of the Common Agricultural Policy is to contribute to climate action, but it does not contain any specific emission reduction commitments. 
Jedným z cieľov spoločnej poľnohospodárskej politiky je prispievať k opatreniam v oblasti klímy, nezahŕňa však žiadne konkrétne záväzky týkajúce sa znižovania emisií.
The current EU forests strategy also applies from 2013 until 2020: a relatively short period. 
Súčasná stratégia EÚ pre lesné hospodárstvo sa tiež vzťahuje na obdobie od roku 2013 do roku 2020, čo je pomerne krátka doba.
The Commission has not yet published an update of this strategy. 
Komisia zatiaľ neuverejnila aktualizáciu tejto stratégie.
A medium-and long-term strategy would be a relevant further step, particularly in view of including the LULUCF sector in the 2030 targets. 
Ďalším dôležitým krokom by bola strednodobá a dlhodobá stratégia, a to najmä vzhľadom na začlenenie sektoru LULUCF do cieľov na rok 2030.
Reporting on EU policies and measures is incomplete 59 According to Article 2(3) of the Kyoto Protocol, countries should strive to implement policies and measures to minimize the effects on climate. 
Správy o politikách a opatreniach EÚ sú neúplné 59 Podľa článku 2 ods. 3 Kjótskeho protokolu by sa krajiny mali snažiť vykonávať politiky a opatrenia na minimalizáciu účinkov na klímu.
The UNFCCC guidelines require the countries to report every two years information on the estimated impacts of their mitigation policies and measures. term vision for a prosperous, modern, competitive and climate neutral economy”, COM/2018/773 final of 28 November 2018. 
V usmerneniach sekretariátu UNFCCC sa požaduje, aby krajiny každé dva roky vykazovali informácie o odhadovanom vplyve ich zmierňujúcich politík a opatrení.
44 White Paper “Roadmap to a Single European Transport Area – Towards a competitive and resource efficient transport system”, COM(2011) 144 final of 28 March 2011. 
60 Nariadením o mechanizme monitorovania a jeho vykonávacími predpismi bol zavedený systém kontroly a zabezpečenia kvality, ktorý má zabezpečiť, aby Komisia a členské štáty podávali správy o svojich politikách a opatreniach na zmiernenie 44 Biela kniha – Plán jednotného európskeho dopravného priestoru – Vytvorenie konkurencieschopného dopravnému systému efektívne využívajúceho zdroje, COM(2011) 144 final z 28. marca 2011.
45 Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions “Energy roadmap 2050”, COM(2011) 885 final of 15 December 2011. 
45 Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Plán postupu v energetike do roku 2050, KOM(2011) 885 v konečnom znení z 15. decembra 2011.
The reporting should include data on the estimated ex ante and ex post effects of the policies and measures (see paragraph 09). 
Tieto správy by mali obsahovať informácie o ex ante a ex post odhadoch účinkov politík a opatrení (pozri bod 09).
This information is relevant for monitoring the effectiveness of the mitigation policies and measures. 
Tieto informácie sú dôležité pre monitorovanie účinnosti politík a opatrení na zmiernenie.
Information on the effects of mitigation policies and measures is also relevant for projections (see paragraph 42). 
Informácie o účinkoch politík a opatrení na zmiernenie sú dôležité aj pre prognózy (pozri bod 42).
61 The Commission reviewers verified the quality of the information submitted by the Member States on their mitigation policies and measures in 2015 and 2017 (mandatory submission years). 
61 Overovatelia Komisie skontrolovali kvalitu informácií vykázaných členskými štátmi v súvislosti s ich politikami a opatreniami na zmiernenie v rokoch 2015 a 2017 (roky povinného vykazovania).
The review resulted in fewer findings relating to Member States’ policies and measures in 2017 (416 findings) as compared to 2015 (714 findings). 
Na základe preskúmania sa v roku 2017 dospelo k menšiemu počtu zistení (416 zistení) v súvislosti s politikami a opatreniami členských štátov ako v roku 2015 (714 zistení).
62 The Commission review identified that Member States reported in some cases little information on the estimated (ex ante or ex post) effects of the national mitigation policies and measures on emissions (see Figure 7). 
62 Komisia pri svojom preskúmaní zistila, že členské štáty v niektorých prípadoch vykázali len málo informácií o odhadovaných (ex ante alebo ex post) účinkoch národných zmierňovacích politík a opatrení na emisie (pozri ilustráciu 7).
Figure 7 – Member States did not report on the effects of some policies and measures (PaMs) 31 140 120 100 80 60 40 20 0 AT GR CY PL MT LT IE NL PT SK BG HU IT FI CZ LV EE HR DK DE RO SE UK ES LU SI FR BE Total number of policies and measures Policies and measures with ex ante estimates Policies and measures with ex post estimates Source: EEA’s policies and measures data viewer. 
Ilustrácia 7 – Členské štáty neposkytli informácie o účinkoch niektorých politík a opatrení 33 140 120 100 80 60 40 20 0 AT GR CY PL MT LT IE NL PT SK BG HU IT FI CZ LV EE HR DK DE RO SE UK ES LU SI FR BE Celkový počet politík a opatrení Politiky a opatrenia s ex ante odhadmi Politiky a opatrenia s ex post odhadmi Zdroj: Prehliadač údajov EEA o politikách a opatreniach.
63 As part of its policy-making process, the EU needs to assess ex ante and ex post any significant environmental and climate impacts of EU policies. 
63 V procese tvorby politiky musí EÚ vykonať ex ante a ex post posúdenie akýchkoľvek významných vplyvov jej politík na životné prostredie a klímu.
The Commission estimated such effects ex ante (at the time of the impact assessment) for around two thirds of the EU climate mitigation policies and measures listed in the EU national communication and biennial report to the UNFCCC of 2017. 
Komisia odhadla tieto účinky ex ante (v čase posúdenia vplyvu) v súvislosti s približne dvomi tretinami politík a opatrení EÚ na zmiernenie zmeny klímy uvedených v národných správach a dvojročných správach pre sekretariát UNFCCC z roku 2017.
The Commission evaluated these effects ex post for around two fifths of the climate mitigation policies and 
Komisia vyhodnotila tieto účinky ex post v súvislosti s približne dvomi pätinami politík a opatrení EÚ na zmiernenie zmeny klímy, pri ktorých v čase ich hodnotenia už uplynul dostatočný čas na to, aby to bolo možné.
64 The United Nations Environment Programme also recommends using ex ante and ex post climate indicators46. 
64 V Programe OSN pre životné prostredie sa tiež odporúča používať ex ante a ex post ukazovatele v oblasti klímy46.
Climate-related indicators may refer to quantified emission reductions achieved by policies and measures. 
Ukazovatele v oblasti klímy sa môžu týkať vyčísleného zníženia emisií, ktoré sa dosiahne prostredníctvom politík a opatrení.
Indicators are useful tools to inform policy making and decision-making and to measure progress towards a resource-efficient, low-carbon economy. 
Ukazovatele sú užitočným nástrojom, ktorý slúži ako základ tvorby politiky a rozhodovania a tiež na meranie pokroku na ceste k dosiahnutiu nízkouhlíkového hospodárstva efektívne využívajúceho zdroje.
However, the European Environment Agency signalled in 2014 that there was still a need for such indicators47. 
Európska environmentálna agentúra však v roku 2014 upozornila, že takéto ukazovatele sú stále potrebné47.
We found this still to be the case during our audit48. 
Počas nášho auditu sa to potvrdilo48.
65 The Commission reported to the UNFCCC, in the EU national communications and biennial reports of 2015 and 2017, a list of mitigation policies and measures and information on their effects, including estimates of the cumulative impact of EU policies and measures on emissions resulting from modelling. 
65 Komisia poskytla sekretariátu UNFCCC v národných správach a dvojročných správach EÚ z rokov 2015 a 2017 zoznam politík a opatrení na zmiernenie, ako aj informácie o ich účinkoch vrátane odhadov kumulatívneho vplyvu politík a opatrení EÚ na emisie, ku ktorým sa dospelo na základe modelovania.
The UNFCCC reviews of the EU’s national communications and biennial reports indicate that the Commission reported quantified impacts for some of the individual EU policies and measures communicated to the UNFCCC (see Table 1). 
Z preskúmaní sekretariátu UNFCCC týkajúcich sa národných správ a dvojročných správ vyplýva, že Komisia sekretariát UNFCCC informovala o vyčíslených vplyvoch niektorých jednotlivých politík a opatrení EÚ (pozri tabuľku 1).
We note that, in 2017, the UNFCCC review reports indicated that the Commission had provided an estimation of impacts for fewer policies and measures than in 2015. 
Zistili sme, že v správach z preskúmania sekretariátu UNFCCC z roku 2017 sa uvádza, že Komisia predložila odhad vplyvov pri menšom počte politík a opatrení ako v roku 2015.
32 46 UNEP guide for Green Economy Indicators. 
34 46 Príručka UNEP k ukazovateľom zelenej ekonomiky.
47 EEA Technical Report 08/2014 “Digest of EEA indicators”. 
47 Technická správa EEA č. 8/2014 Digest of EEA indicators (Prehľad ukazovateľov EEA).
48 In addition to this, in our special report 16/2019 “European Environmental Economic Accounts: usefulness for policymakers can be improved” we found that Commission had not clearly expressed data needs for environmental policy analysis. 
48 Okrem toho vo svojej osobitnej správe č. 16/2019 „Európske environmentálne ekonomické účty: užitočnosť pre tvorcov politík je možné zlepšiť“ uvádzame, že Komisia jasne nevyjadrila, aké údaje potrebuje pre analýzu politiky v oblasti životného prostredia.
Conclusions and recommendations 66 Our main audit question was “Does the Commission appropriately check the EU greenhouse gas inventory and the information on future emission reductions?” 
Závery a odporúčania 66 Naša hlavná audítorská otázka znela: „Vykonáva Komisia primerané kontroly súpisu skleníkových plynov EÚ a informácií o budúcom znižovaní emisií?“ Zistili sme, že údaje EÚ o emisiách sa vykazujú primerane, no Komisia potrebuje lepšie informácie o znižovaní emisií skleníkových plynov v budúcnosti.
67 The greenhouse gas inventories of the Member States, aggregated to give an EU inventory, report emission estimates on all gases, sources and sinks defined in the Kyoto Protocol commitments and the Monitoring Mechanism Regulation. 
67 V súpisoch skleníkových plynov členských štátov, ktoré sa zlučujú do súhrnného súpisu EÚ, sa predkladajú odhady emisií všetkých plynov, zdrojov a záchytov vymedzených v záväzkoch vyplývajúcich z Kjótskeho protokolu a v nariadení o mechanizme monitorovania.
The aggregated EU inventories included memorandum items. 
Súhrnné súpisy EÚ zahŕňali doplňujúce položky.
Taken as a whole, EU rules and the Commission reporting to the Parliament and the Council meets and exceeds the requirements of international rules (paragraphs 23 to 27). 
Pravidlá EÚ a správy Komisie určené Parlamentu a Rade ako celok spĺňajú a prekračujú požiadavky medzinárodných pravidiel (body 23 až 27).
68 The Commission, assisted by the EEA, reviews the Member States’ inventories addressing the main sectors and key categories, and uses automated checks corroborated by expert judgement. 
68 Preskúmanie Komisie týkajúce sa súpisov členských štátov a vykonávané s pomocou EEA zahŕňa hlavné sektory a kľúčové kategórie a používajú sa pri ňom automatizované kontroly potvrdzované odborným úsudkom.
The reviewers verify the parameters used for estimates with external sources of information. 
Overovatelia kontrolujú parametre použité pri odhadoch a porovnávajú ich s informáciami z externých zdrojov.
However, for the LULUCF sector, the reviewers do not perform the same types of checks as for other sectors. 
V sektore LULUCF však overovatelia nevykonávajú rovnaké typy kontrol ako v ostatných sektoroch.
69 The LULUCF sector is particularly relevant and has been incorporated into the EU’s 2030 targets in 2018. 
69 Sektor LULUCF je mimoriadne dôležitý a v roku 2018 sa stal súčasťou cieľov EÚ na rok 2030.
The aggregated EU inventory indicates that it is a net carbon sink in the EU, however, the statistical uncertainty around the data is high (paragraphs 28 to 34). 
Zo súhrnného súpisu EÚ vyplýva, že tento sektor vykazuje v EÚ čistý záchyt CO2, no štatistická neistota v súvislosti s týmito údajmi je vysoká (body 28 až 34).
70 The quality of the inventories has improved over time. 
70 Kvalita súpisov sa postupne zlepšuje.
For our sample of Member States, most of the observations raised during the Commission review were solved during the review process and, in 2018, the Commission did not require Member States to correct estimates. 
Pokiaľ ide o našu vzorku členských štátov, väčšina pripomienok vznesených počas preskúmania Komisie bola vyriešená v priebehu preskúmania a v roku 2018 Komisia nemusela členské štáty žiadať, aby svoje odhady opravili.
The overall level of uncertainty for the aggregated EU inventory decreased in the period 2016-2018 (paragraphs 35 to 40). 
Celková miera neistoty v súvislosti so súhrnným súpisom EÚ sa v období 2016 – 2018 znížila (body 35 až 40).
Recommendation 1 – Improving the Commission review process for the LULUCF sector The Commission should update its review guidelines for inventories to strengthen checks in the LULUCF sector and align them with those made in the other sectors. 
Odporúčanie 1 – Zlepšiť postup preskúmania Komisie v súvislosti so sektorom LULUCF Komisia by mala zaktualizovať svoje usmernenia k preskúmaniu súpisov, aby posilnila kontroly v sektore LULUCF a aby ich zosúladila s usmerneniami v ostatných sektoroch.
Timeframe: 2022. 
Časový rámec: 2022.
71 The Commission and the EEA, also check the quality of Member State projections. 
71 Komisia a EEA takisto vykonávajú kontroly kvality prognóz členských štátov.
The review identified fewer issues in 2017 compared to 2015, indicating an improvement in national projections. 
Pri preskúmaní v roku 2017 sa zistilo menej problémov ako v roku 2015, čo poukazuje na zlepšujúce sa národné prognózy.
To date, the aggregated EU projections are based on national models and assumptions. 
Súhrnné prognózy EÚ doteraz vychádzali z modelov a predpokladov členských štátov.
The Commission will make available a modelling tool to harmonize the process for interested Member States (paragraphs 42 to 46). 
Komisia sprístupní členským štátom, ktoré majú záujem, modelovací nástroj na harmonizáciu procesu (body 42 až 46).