natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Recommendation 2 – Revise the selection procedure for projects The Commission does not accept recommendations 2(a) and 2(b), but accepts recommendations 2(c) and 2(d). 
Odporúčanie 2 – Zrevidovať postupy na výber projektov 10 Komisia neprijíma odporúčanie 2 písm. a) a písm. b), ale akceptuje odporúčanie 2 písm. c) a písm. d).
The Commission does not consider it is necessary to establish a list of general and common criteria to be used since the EUTF is not working on the basis of submission of proposals, and the Commission will take measures to ensure that Action documents clearly explain the link between the proposed Action and the strategic objectives defined. 
Komisia nepovažuje za potrebné vytvoriť zoznam všeobecných a spoločných kritérií, ktoré sa majú použiť, keďže trustový fond EÚ nefunguje na princípe predkladania návrhov, no prijme opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa v akčných dokumentoch jednoznačne vysvetlil vzťah medzi navrhovaným opatrením a definovanými strategickými cieľmi.
As indicated, actions are identified and developed by the Commission (EUTF manager) into project documents through a consultative process involving many actors at HQ and country level in line with the Commission common practices (eg. DCI and EDF committees). 
Ako už bolo uvedené, Komisia (ako správca trustového fondu EÚ) identifikuje a spracúva opatrenia do projektových dokumentov prostredníctvom konzultačného procesu, na ktorom sa zúčastňuje mnoho aktérov jednak v rámci ústredia, ako aj na úrovni krajín v súlade so spoločnými postupmi Komisie [napr. výbory DCI (Nástroj rozvojovej spolupráce) a ERF].
The OpComs will in the future be informed of all substantial changes to projects. 
Operačné výbory budú v budúcnosti informované o všetkých významných zmenách v projektoch.
The Commission will revise the template of the Action Fiche to include a section demonstrating the comparative advantage of financing the project under the EUTF vs other implementing tools. 
Komisia prehodnotí formulár tohto akčného dokumentu tak, aby obsahoval osobitnú časť, v ktorej sa bude preukazovať komparatívna výhoda financovania projektu prostredníctvom trustového fondu EÚ voči iným vykonávacím nástrojom.
Accelerated measures are widely applied within the EUTF for Africa and the Commission will examine how to extend their use. 
Zrýchlené opatrenia sa v rámci trustového fondu EÚ pre Afriku uplatňujú vo veľkej miere a Komisia preskúma, ako by sa ich využívanie dalo rozšíriť.
Recommendation 3 – Take measures to speed up implementation The Commission accepts this recommendation. 
Odporúčanie 3 – Prijať opatrenia na urýchlenie realizácie Komisia toto odporúčanie prijíma.
The Commission recognises the need to further enhance the common monitoring system. 
Komisia uznáva potrebu ďalšieho zlepšovania spoločného monitorovacieho systému.
A set of 41 common output indicators has been agreed on during the second quarter of 2018 and a technical assistance has been put in place to accompany implementing partners in the improvement of logical frameworks, data collection and mapping of indicators towards the common output indicators. 
V druhom štvrťroku 2018 sa dosiahla dohoda na 41 spoločných ukazovateľov výstupov a zaviedla sa technická pomoc, ktorá vykonávacích partnerov podporuje pri zlepšovaní logických rámcov, zhromažďovaní údajov a mapovaní ukazovateľov v záujme vytvorenia spoločných ukazovateľov výstupov.
The three operational windows are working to better identify specific objectives and baselines at project level, including through the work of the Research Facilities. 
Tri operačné zložky pracujú na lepšej identifikácii konkrétnych cieľov a východiskových hodnôt na úrovni projektov, a to aj prostredníctvom práce nástrojov pre výskum.
Recommendation 4 – Improve the monitoring of the EUTF for Africa The Commission accepts this recommendation. 
Odporúčanie 4 – Zlepšiť monitorovanie trustového fondu EÚ pre Afriku Komisia toto odporúčanie prijíma.
The Commission is putting in place a fully operational and common monitoring system for the EUTF for Africa. 
Komisia v súčasnosti zavádza plne funkčný a spoločný monitorovací systém pre trustový fond EÚ pre Afriku.
Whilst keeping the necessary flexibility, the Commission is taking measures to include SMART objectives to the possible extent in project log frames and to further improve the quality of indicators. 
Pri súčasnom zachovaní potrebnej úrovne flexibility Komisia prijíma opatrenia zamerané na zahrnutie cieľov, ktoré zodpovedajú kritériám SMART, do logických rámcov projektov vmožnom rozsahu ana ďalšie zlepšenie kvality ukazovateľov.
In addition, in the framework of the future MFF, the new programme proposed “Regulation of the European Parliament and of the Council establishing the Neighbourhood, 10 
Okrem toho počas budúceho viacročného finančného rámca sa v „Nariadení európskeho Parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce“ [COM(2018) 460], ktorého návrh je súčasťou nového programu, plánuje osobitné ustanovenie, t. j. článok 31 o hodnotení, podávaní správ a monitorovaní.
11 Event Date Adoption of Audit Planning Memorandum (APM) / Start of audit 28.11.2017 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 30.7.2018 Adoption of the final report after the adversarial procedure 16.10.2018 Commission’s (or other auditee’s) official replies received in all languages 19.11.2018 PDF ISBN 978-92-847-1332-5 doi:10.2865/426644 QJ-AB-18-029-EN-N HTML ISBN 978-92-847-1324-0 doi:10.2865/878836 QJ-AB-18-029-EN-Q 
11
It supports activities in 26 countries across three regions of Africa: the Sahel and Lake Chad, the Horn of Africa and North of Africa. 
Poskytuje podporu na činnosti v 26 krajinách v troch regiónoch Afriky: Sahel a Čadské jazero, Africký roh a severná Afrika.
Compared to traditional instruments, the EUTF for Africa was faster in launching projects, but faced similar challenges as traditional instruments that delay their implementation. 
V porovnaní s tradičnými nástrojmi dokáže trustový fond EÚ pre Afriku rýchlejšie spustiť projekty, čelí však podobným výzvam ako tradičné nástroje, pričom tieto výzvy brzdia realizáciu projektov.
The audited projects were at an early phase but had started to produce outputs. 
Kontrolované projekty boli v skorej fáze, no už začali produkovať výstupy.
EN 2018 Special Report NO 33 Combating desertification in the EU: a growing threat in need of more action (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
SK 2018 Osobitná správa Č. 33 Boj proti dezertifikácii v EÚ: zvládnutie rastúcej hrozby si vyžaduje viac opatrení (podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)
The audit was led by ECA Member Phil Wynn Owen. 
Audit viedol člen EDA Phil Wynn Owen.
He was supported in the preparation of the report by Gareth Roberts, Olivier Prigent, Katharina Bryan, and Victoria Gilson from his private office; Colm Friel, Principal Manager; Ramona Bortnowschi, Head of Task; Jan Huth, Deputy Head of Task; Paulo Braz, Antonio Caruda Ruiz, Marcos Homrich Hickmann, Ioan Alexandru Ilie, Michela Lanzutti, Michail Konstantopoulos, Ioannis Papadakis, Ernesto Roessing, and Raluca-Elena Sandu, Auditors. 
Podporu pri príprave správy mu poskytli členovia jeho kabinetu Gareth Roberts, Olivier Prigent, Katharina Bryan a Victoria Gilson, hlavný manažér Colm Friel, vedúca úlohy Ramona Bortnowschi, zástupca vedúcej úlohy Jan Huth, audítori Paulo Braz, Antonio Caruda Ruiz, Marcos Homrich Hickmann, Ioan Alexandru Ilie, Michela Lanzutti, Michail Konstantopoulos, Ioannis Papadakis, Ernesto Roessing a Raluca-Elena Sandu.
Rachel O’Doherty provided secretarial assistance. 
Sekretársku výpomoc poskytla Rachel O’Doherty.
From left to right: Olivier Prigent, Phil Wynn Owen, Marcos Homrich Hickmann, Katharina Bryan, Antonio Caruda Ruiz, Jan Huth, Ramona Bortnowschi, Colm Friel, Victoria Gilson, Gareth Roberts, Ernesto Roessing, Richard Moore. 
Zľava doprava: Olivier Prigent, Phil Wynn Owen, Marcos Homrich Hickmann, Katharina Bryan, Antonio Caruda Ruiz, Jan Huth, Ramona Bortnowschi, Colm Friel, Victoria Gilson, Gareth Roberts, Ernesto Roessing, Richard Moore.
The Commission has not assessed progress towards meeting the commitment to land degradation neutrality by 2030 Conclusions and recommendations Annex I – Mapping of areas at risk of desertification in selected Member States Annex II – Additional data related to desertification monitored by the Commission Annex III – Summary of projects relevant to desertification visited during the audit The Commission's replies 67 - 71 72 - 78 3 
Orgány členských štátov neposúdili výkonnosť projektov v oblasti dezertifikácie a degradácie pôdy Komisia neposudzovala pokrok pri plnení záväzku dosiahnuť neutralitu degradácie pôdy do roku 2030 Závery a odporúčania Príloha I – Mapovanie oblastí ohrozených dezertifikáciou vo vybraných členských štátoch Príloha II – Dodatočné údaje týkajúce sa dezertifikácie monitorované Komisiou 66 67 – 71 72 – 78 Príloha III – Zhrnutie projektov relevantných z hľadiska dezertifikácie, ktoré boli kontrolované počas auditu Odpovede Komisie 3
ABBREVIATIONS CAP CORINE DG AGRI DG CLIMA DG ENV DG ESTAT DG JRC DG RTD EAFRD EEA ERDF EUSF IPCC LUCAS NAP RCP RDP SDG SFD UNCCD Common Agricultural Policy Coordination of information on the environment programme European Commission’s Directorate-General for Agriculture and Rural Development European Commission’s Directorate-General for Climate Action European Commission’s Directorate-General for the Environment European Commission’s Directorate-General for Statistics European Commission’s Directorate-General Joint Research Centre European Commission’s Directorate-General for Research and Innovation European Agricultural Fund for Rural Development European Environment Agency European Regional Development Fund European Union Solidarity Fund Intergovernmental Panel on Climate Change Land Use/Cover Area frame statistical Survey National Action Programme to combat desertification under the UNCCD framework Representative Concentration Pathway Rural Development Programme Sustainable Development Goal Soil Framework Directive United Nations Convention for Combating Desertification 4 
SKRATKY CORINE EEA EFRR EPFRV FSEÚ GR AGRI GR CLIMA GR ENV GR ESTAT GR JRC GR RTD IPCC LUCAS NAP PRV PRV RCP SDG SPP UNCCD Výbor pre koordináciu a výskum informácií o životnom prostredí Európska environmentálna agentúra Európsky fond regionálneho rozvoja Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka Fond solidarity Európskej únie Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre oblasť klímy Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre životné prostredie Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre štatistiku Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre Spoločné výskumné centrum Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre výskum a inováciu Medzivládny panel o zmene klímy Štatistický prieskum o využívaní pôdy a krajinnej pokrývky Národný akčný program na boj proti dezertifikácii v rámci Dohovoru OSN o boji proti dezertifikácii Program rozvoja vidieka Rámcová smernica o pôde Reprezentatívny profil vývoja koncentrácie (Representative Concentration Pathway) Cieľ udržateľného rozvoja Spoločná poľnohospodárska politika Dohovor OSN o boji proti dezertifikácii 4
EXECUTIVE SUMMARY I. Desertification, a form of land degradation in drylands, is a growing threat in the EU with significant effects on the use of land. 
ZHRNUTIE I. Dezertifikácia, forma degradácie pôdy v suchých oblastiach, je rastúca hrozba v EÚ, ktorá má významný vplyv na využívanie pôdy.
The term is usually used to describe human-and climate-related processes leading to problems affecting dry areas, such as diminished food production, soil infertility, decreases in the land’s natural resilience, and reduced water quality. 
Týmto pojmom sa obvykle označujú procesy súvisiace s ľudskou činnosťou a klímou, ktoré vedú k problémom v suchých oblastiach, ako je zníženie produkcie potravín, neúrodnosť pôdy, zníženie prirodzenej odolnosti pôdy a znížená kvalita vody.
Projections on climate change in Europe show that the risk of desertification is increasing. 
Prognózy zmeny klímy v Európe ukazujú, že riziko dezertifikácie sa zvyšuje.
Hot semi-deserts already exist in southern Europe, where the climate is transforming from temperate to dry. 
V južnej Európe existujú teplé polopúšte a podnebie sa tam mení z mierneho na suché.
This phenomenon is extending northwards. 
Tento jav sa rozširuje smerom na sever.
The long period of high temperatures and low rainfall in Europe in the summer of 2018 reminded us of the pressing importance of this problem. 
Vzhľadom na dlhé obdobia vysokých teplôt a nízky úhrn zrážok v Európe v lete 2018 sa naliehavosť tohto problému opäť dostala do popredia.
We examined whether the risk of desertification in the EU was being effectively and efficiently addressed. 
Skúmali sme, či sa riziko dezertifikácie v EÚ rieši účinným a efektívnym spôsobom.
We assessed whether the Commission had made adequate use of available data and whether the EU had taken steps to combat desertification in a coherent way. 
Posúdili sme, či Komisia primerane využíva dostupné údaje a či EÚ podnikla kroky na boj proti dezertifikácii jednotným spôsobom.
We audited projects addressing desertification in the EU, and examined whether the EU’s commitment to achieving land degradation neutrality by 2030, whereby the amount and quality of land resources remains stable or increases, is likely to be achieved. 
Kontrolovali sme projekty týkajúce sa dezertifikácie v EÚ a skúmali sme, či je pravdepodobné, že bude do roku 2030 splnený záväzok EÚ dosiahnuť neutralitu degradácie pôdy, keď množstvo a kvalita pôdnych zdrojov zostane stabilná alebo sa zvýši.
We conclude that, while desertification and land degradation are current and growing threats in the EU, the Commission does not have a clear picture of these challenges, and the steps taken to combat desertification lack coherence. 
Dospeli sme k záveru, že zatiaľ čo dezertifikácia a degradácia pôdy sú súčasnými a rastúcimi hrozbami v EÚ, Komisia nemá jasnú predstavu o týchto výzvach a kroky podniknuté na boj proti dezertifikácii nie sú dostatočne koherentné.
The Commission has not assessed progress towards meeting the commitment to achieving land degradation neutrality by 2030. 
Komisia neposúdila pokrok pri plnení záväzku dosiahnuť neutralitu znehodnocovania pôdy do roku 2030.
Although the Commission and the Member States collect data about various factors with an impact on desertification and land degradation, the Commission has not analysed it to come up with a conclusive assessment on desertification and land degradation in the EU. 
Napriek tomu, že Komisia a členské štáty zbierajú údaje o rôznych faktoroch, ktoré majú vplyv na dezertifikáciu a degradáciu pôdy, Komisia ich neanalyzovala, aby dospela k presvedčivému hodnoteniu týkajúcemu sa dezertifikácie a degradácie pôdy v EÚ.
V. There is no EU-level strategy on desertification and land degradation. 
V. Na úrovni EÚ neexistuje stratégia pre dezertifikáciu a degradáciu pôdy.
Rather, there is a range of strategies, action plans and spending programmes, such as the Common Agricultural Policy, the EU Forest Strategy, or the EU strategy on adaptation to climate change, which are relevant to combating desertification, but which do not focus on it. 5 
Namiesto toho existuje celý rad stratégií, akčných plánov a výdavkových programov, ako je napríklad spoločná poľnohospodárska politika, stratégia lesného hospodárstva EÚ alebo stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy, ktoré sú dôležité v boji proti dezertifikácii, ale ktoré sa na ňu nezameriavajú. 5
Desertification-related EU projects are spread across different EU policy areas – mainly rural development, but also environment and climate action, research, and regional policy. 
Projekty EÚ súvisiace s dezertifikáciou sa realizujú v rôznych oblastiach politiky EÚ, najmä v oblasti rozvoja vidieka, ale aj v oblasti životného prostredia a klímy, výskumu alebo regionálnej politiky.
These projects can have a positive impact on combating desertification, but there are some concerns about their long-term sustainability. 
Tieto projekty môžu mať pozitívny vplyv na boj proti dezertifikácii, ale existujú určité obavy, pokiaľ ide o ich dlhodobú udržateľnosť.
In 2015, the EU and Member States committed to achieving land degradation neutrality in the EU by 2030. 
V roku 2015 sa EÚ a členské štáty zaviazali dosiahnuť do roku 2030 neutralitu degradácie pôdy v EÚ.
However, there has not been a full assessment of land degradation at EU level, and no methodology has been agreed on how to do so. 
Zatiaľ však neprebehlo celkové posúdenie degradácie pôdy na úrovni EÚ a ani nebolo dohodnuté, akú metodiku použiť.
There has been no coordination between the Member States, and the Commission has not provided practical guidance on this topic. 
Medzi členskými štátmi nedošlo k žiadnej koordinácii a Komisia v tejto súvislosti neposkytla praktické usmernenia.
There is not yet a clear, shared vision in the EU about how land degradation neutrality will be achieved by 2030. 
V EÚ zatiaľ neexistuje jasná predstava o tom, ako do roku 2030 dosiahnuť neutralitu degradácie pôdy.
Based on the above, we make recommendations to the Commission aimed at better understanding land degradation and desertification in the EU; assessing the need to enhance the EU legal framework for soil; and stepping up efforts towards delivering the commitment made by the EU and the Member States to achieve land degradation neutrality in the EU by 2030. 6 
Na základe uvedených skutočností predkladáme Komisii odporúčania, ktorých cieľom je lepšie porozumieť degradácii pôdy a dezertifikácii v EÚ, posúdiť potrebu zlepšenia právneho rámca EÚ týkajúceho sa pôdy a zintenzívniť úsilie na splnenie záväzku EÚ a členských štátov, aby sa do roku 2030 dosiahla neutralita degradácie pôdy v EÚ. 6
INTRODUCTION Desertification in the EU – a growing threat driven by climate change and human activity 1. 
ÚVOD Dezertifikácia v EÚ – rastúca hrozba spôsobená zmenou klímy a ľudskou činnosťou 1.
Europe is increasingly affected by desertification. 
Európa je čoraz viac ovplyvnená dezertifikáciou.
The risk of desertification is most serious in southern Portugal, parts of Spain and southern Italy, south-eastern Greece, Malta, Cyprus, and the areas bordering the Black Sea in Bulgaria and Romania. 
Riziko dezertifikácie je najvážnejšie v južnom Portugalsku, v niektorých častiach Španielska a južného Talianska, v juhovýchodnom Grécku, na Malte, Cypre a v oblastiach susediacich s Čiernym morom v Bulharsku a Rumunsku.
Studies have reported these areas to be often impacted by soil erosion, salinisation, loss of soil organic carbon, loss of biodiversity and landslides 1. 
Zo štúdií vyplýva, že tieto oblasti sú často zasiahnuté eróziou pôdy, salinizáciou, stratou organického uhlíka v pôde, stratou biodiverzity pôdy a zosuvmi pôdy1.
The long period of high temperatures and low rainfall in Europe in the summer of 2018 reminded us of the pressing importance of this problem. 
Vzhľadom na dlhé obdobie vysokých teplôt a nízky úhrn zrážok v Európe v lete 2018 sa naliehavosť tohto problému opäť dostala do popredia záujmu.
Desertification is a form of land degradation in drylands. 
Dezertifikácia je forma degradácie pôdy v suchých oblastiach.
The term is used to describe human-and climate-related processes leading to problems affecting dry areas: for example, lower food production, soil infertility, decreases in the land’s natural resilience, and reduced water quality (see Box 1). 
Týmto pojmom sa označujú procesy súvisiace s ľudskou činnosťou a klímou, ktoré vedú k problémom v suchých oblastiach, napr. nižšia produkcia potravín, neúrodnosť pôdy, zníženie prirodzenej odolnosti pôdy a znížená kvalita vody (pozri rámček 1).
Box 1 – Key terms Desertification means “land degradation in arid, semi-arid and dry sub-humid areas resulting from various factors, including climatic variations and human activities”2. 
Rámček 1 – Kľúčové termíny Dezertifikácia znamená degradáciu pôdy v suchých, polosuchých a suchých subhumidných oblastiach, pričom je výsledkom viacerých faktorov vrátane klimatických zmien a ľudských činností2.
Desertification can bring about poverty, health problems due to wind-blown dust, and a decline in biodiversity. 
Dezertifikácia môže viesť k chudobe, zdravotným problémom v súvislosti s vetrom prenášaným prachom a k poklesu biodiverzity.
It can also have demographic and economic consequences, forcing people to migrate away from affected areas. 
Môže mať aj demografické a hospodárske dôsledky, ktoré nútia ľudí migrovať z postihnutých oblastí.
Desertification does not describe conditions in areas traditionally described as “deserts”. 
Dezertifikácia neopisuje podmienky v oblastiach, ktoré sa tradične označujú ako „púšte“, ale vzťahuje sa skôr na suché oblasti.
Land degradationmeansareductionorlossin biologicaloreconomicproductivity3.Itisthe phenomenon through which fertile land becomes less productive. 
Degradácia pôdy znamená zníženie alebo stratu biologickej alebo hospodárskej produktivity3. Je to jav, v ktorého dôsledku sa úrodná pôda stáva menej úrodnou.
It is generally caused by human activity. 
Vo všeobecnosti ju spôsobuje ľudská činnosť.
Aside from productivity, other factors such as land cover, soil erosion or soil organic carbon can be used to assess land degradation. 
Popri úrodnosti sa na posúdenie degradácie pôdy môžu použiť aj iné faktory, ako je krajinná pokrývka, pokrývka pôdy, erózia pôdy alebo organický uhlík v pôde.
Other definitions of land degradation emphasise the Montanarella, L., Toth, G., JRC, “Desertification in Europe”, 2008. 
Iné definície degradácie pôdy Montanarella, L., Toth, G., SVC, Desertification in Europe (Dezertifikácia v Európe), 2008.
See the 1994 United Nations Convention to Combat Desertification in Countries Experiencing Serious Drought and/or Desertification, Particularly in Africa (UNCCD), Article 1. 
Pozri Dohovor Organizácie Spojených národov o boji proti dezertifikácii v krajinách postihnutých vážnym suchom a/alebo dezertifikáciou, hlavne v Afrike (UNCCD) z roku 1994, článok 1.
deterioration of biodiversity and ecosystem services4. 
zdôrazňujú zhoršenie biodiverzity a ekosystémových služieb4.
The related concept of land degradation neutrality is defined by the UNCCD as “a state whereby the amount and quality of land resources, necessary to support ecosystem functions and services and enhance food security, remains stable or increases within specified temporal and spatial scales and ecosystems.” 
Súvisiaci pojem neutralita degradácie pôdy je v UNCCD definovaný ako stav, v ktorom množstvo a kvalita pôdnych zdrojov potrebných na podporu funkcií a služieb ekosystému a na zlepšenie potravinovej bezpečnosti zostáva rovnaké alebo rastie v stanovenom časovom a priestorovom meradle a ekosystémoch.
Drylands or arid, semi-arid and dry sub-humid areas, are areas in which the ratio of annual precipitation to potential evaporation and plant transpiration, the aridity index, is between 0.05:1 and 0.65:15. 
Suché oblasti alebo suché, polosuché a suché subhumidné oblasti, sú oblasti, v ktorých je pomer ročných zrážok k potenciálnemu vyparovaniu a transpirácii rastlín, index sucha, medzi 0,05: 1 a 0,65: 15.
Drylands are prone to frequent droughts. 
Suché oblasti sú náchylné na časté obdobia sucha.
Drought is a phenomenon that occurs when precipitation has been significantly below normal recorded levels, causing serious hydrological imbalances that adversely affect land resource production systems6. 
Sucho je jav, ku ktorému dochádza, keď sú zrážky významne pod bežne zaznamenávanými úrovňami, čo zapríčiňuje závažné porušenia hydrologickej nerovnováhy, ktoré nepriaznivo ovplyvňujú systémy vytvárania pôdnych zdrojov6.
Drought and desertification are closely related phenomena, but drought is a periodic short-or mid-term event, unlike desertification, which is a long-term phenomenon. 
Sucho a dezertifikácia sú veľmi príbuzné javy, ale zatiaľ čo sucho je periodická krátkodobá alebo strednodobá záležitosť, dezertifikácia je dlhodobý jav.