natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As of December 2016, the HFSF had injected 45.4 billion euros into the Greek banking sector, with expected losses of 36.4 billion euros (see Table 3). 
HFSF vložil do decembra 2016 do gréckeho bankového sektora 45,4 mld. EUR s očakávanými stratami 36,4 mld. EUR (pozri tabuľku 3).
Overall, only a small part of the expected losses could potentially be recovered over time due to an appreciation in the market value of shares in systemic banks, and most programme funds for domestic banks are expected to remain part of Greece’s public debt. 
Celkovo by sa mohla dať časom potenciálne vymôcť len malá časť očakávaných strát, a to z dôvodu zvýšenia trhovej hodnoty 57 akcií v systémových bankách, a očakáva sa, že väčšina finančných prostriedkov programu určených pre domáce banky ostane súčasťou verejného dlhu Grécka.
Table 3 – Expected results of intervention in the Greek banking sector (in billion euros, 2016) 57 Funds used Funds recovered Estimated recoverabl e amount Expected losses Systemic banks 31.91 2.72 3.83 25.4 Banks under liquidation 13.5 0.5 1.9 11.0 Total 45.4 3.2 5.7 36.4 1 Including the funds used for capital injection of two temporary credit institutions (bridge banks). 
Tabuľka 3 – Očakávané výsledky intervencie v gréckom bankovom sektore (mld. EUR, 2016) 58 Použité finančné prostriedky Spätne získané finančné prostriedky Odhadovaná vymáhateľná suma Očakávané straty Systémové banky 31,91 2,72 3,83 25,4 Banky v likvidácii 13,5 0,5 1,9 11,0 Spolu 45,4 3,2 5,7 36,4 1 Vrátane finančných prostriedkov použitých naúčely kapitálových injekcií dvoch dočasných úverových 2 inštitúcií (preklenovacie banky).
2 Including the proceeds from warrants, the redemption of CoCos and the respective interest. 
3 Vrátane výnosov z warrantov, odkúpenia podmienených konvertibilných dlhopisov a príslušných úrokov.
Source: HFSF draft financial accounts, December 2016. 
Zdroj: Návrh finančných účtov HFSF, december 2016.
Labour market reforms 95. 
Reformy trhu práce 95.
The overall aim of the labour market reforms anchored in the programmes was to improve the performance of the labour market, among others by fostering a rapid adjustment of labour costs. 
Celkovým cieľom reforiem trhu práce zakotvených v programoch bolo zlepšenie výkonnosti trhu práce, okrem iného prostredníctvom podpory rýchlej úpravy nákladov práce.
The labour market reforms were expected to contribute to restoring cost-competitiveness in the Greek economy and containing job losses during the recession. 
Reformy trhu práce mali prispieť k obnoveniu cenovej konkurencieschopnosti v gréckom hospodárstve a k zabráneniu stratám zamestnania počas hospodárskej recesie.
With respect to labour costs, the second programme established an indicative target of a 15 % decrease in unit labour costs (ULCs) in 2012-2014. 
So zreteľom na náklady práce bol v druhom programe stanovený orientačný cieľ znížiť v rokoch 2012 – 2014 jednotkové náklady práce o 15 %.
Since their inception in 2010, the programmes have included a broad range of measures to address the rigidities of the Greek labour market. 
Od začiatku programov v roku 2010 obsahovali programy široký okruh opatrení na riešenie problému nepružnosti gréckeho trhu práce.
They focus on bargaining and wage formation, minimum wage setting and level, employment protection legislation, and working time flexibility. 
Tieto opatrenia boli zamerané na vyjednávanie o mzdách a ich tvorbu, stanovenie úrovne minimálnej mzdy, právne predpisy na ochranu zamestnanosti a pružný pracovný čas.
In parallel to liberalisation measures, the emphasis from the second programme onwards has increasingly focused on the fight against undeclared work and on active labour market policies aimed directly at job creation, but these aspects were not covered by the audit. 
Popri liberalizačných opatreniach sa dôraz od druhého programu čoraz viac kládol na boj proti nelegálnej práci a na aktívne politiky trhu práce zacielené priamo na vytváranie pracovných miest, audit sa však týmito aspektmi nezaoberal.
Conditionality design The justification and analytical underpinning of the reforms 97. 
Návrh podmienenosti Odôvodnenie a analytické východiská reforiem 97.
Policy briefs and other working documents substantiated the Commission’s approach to labour market reforms and provided analysis of alternative options (e.g. how to reduce unit labour costs or shape the wage bargaining framework). 
V prehľadoch politiky a iných pracovných dokumentoch sa odôvodnil prístup Komisie k reformám trhu práce a analyzovali sa alternatívne možnosti (napr. ako znížiť jednotkové náklady práce alebo ako formovať rámec vyjednávania o mzdách).
However, the Commission did not cover some risks in these analyses, especially in the early stages of design. 
Komisia však do týchto analýz nezahrnula niektoré riziká, najmä v počiatočných štádiách návrhu.
In particular, there was no assessment of how the reforms could impact the grey zone of the labour market, although some of the measures entailed an increased risk in this respect58. 
Konkrétne sa neuskutočnilo posúdenie toho, aký vplyv by mohli mať reformy na sivú zónu trhu práce, hoci s niektorými opatreniami bolo v tomto ohľade spojené vyššie riziko58.
The social impact was assessed only for the third programme, but the analysis was descriptive in nature and there was no attempt to estimate impacts or burden sharing quantitatively, either for specific measures or for the entire set of labour market reforms. 
Sociálny vplyv sa posudzoval iba pri treťom programe, analýza však bola vo svojej podstate opisná a nevyvinulo sa nijaké úsilie o kvantitatívny odhad účinkov alebo rozdelenia zaťaženia, a to ani v prípade konkrétnych opatrení, ani v prípade celého súboru reforiem trhu práce.
The Commission documented extensive exchanges of information and policy discussions with stakeholders (including the Greek authorities, business associations and other non-governmental partners), the IMF and internally. 
Komisia zdokumentovala rozsiahle výmeny informácií a diskusie o politike so zainteresovanými stranami (vrátane gréckych orgánov, záujmových združení a ďalších mimovládnych partnerov), s MMF a na vnútornej úrovni.
As regards the compromise reached by the Troika partners, the Commission’s view prevailed in some cases (there was no imposed wage cut in the private sector as advocated by the IMF), while the IMF prevailed in others (e.g. employment protection legislation was liberalised further after the first wave of reforms). 
Pokiaľ ide o kompromis dosiahnutý partnermi trojky, v niektorých prípadoch prevládol názor Komisie (nedošlo k nijakému uloženiu zníženia miezd v súkromnom sektore, ako navrhoval MMF), kým v iných prípadoch prevládol MMF (napr. právne predpisy na ochranu zamestnanosti sa po prvej vlne reforiem ešte viac liberalizovali).
In the latter case, the Commission could not fully justify deviation from its initial position. 
V druhom prípade Komisia nemohla plne odôvodniť odchýlenie od svojej pôvodnej pozície.
Appropriateness of measures 99. 
Vhodnosť opatrení 99.
In some cases, the design of specific conditions also failed to take account of specific features of the Greek economy, in particular the prevalence of micro and small enterprises. 
V niektorých prípadoch sa v návrhu konkrétnych podmienok nezohľadnili ani charakteristické rysy gréckeho hospodárstva, konkrétne prevaha mikropodnikov a malých podnikov.
For example, the reform of wage bargaining in its initial design provided an opportunity for bargaining at company level, although it still required formal staff representation. 
Napríklad reforma vyjednávania o mzdách vo svojom počiatočnom návrhu poskytovala príležitosť na vyjednávanie na úrovni podniku, hoci sa stále vyžadovalo oficiálne zastúpenie zamestnancov.
The issue was addressed only later in the first programme with the introduction of “unions of persons”59, which allowed wage negotiations to take place directly with employees at company level. 
Problém sa riešil až v neskoršej fáze prvého programu zavedením tzv. osobných odborov59, čo umožnilo viesť rokovania o mzdách priamo so zamestnancami na úrovni podniku.
Timing 100. 
Načasovanie 100.
Labour market reforms were initiated in 2010 and the Greek authorities implemented the first wave of reforms (wage bargaining and employment protection legislation) shortly after the programme was approved. 
Reformy trhu práce sa začali v roku 2010 a grécke orgány realizovali prvú vlnu reforiem (vyjednávanie o mzdách a právne predpisy na ochranu zamestnanosti) krátko po schválení programu.
However, although several programme measures were implemented in 2010-2016, the same themes were present in the negotiations for the third programme. 
Hoci sa však v rokoch 2010 – 2016 realizovalo niekoľko programových opatrení, súčasťou rokovaní o treťom programe boli rovnaké témy.
These developments point to problems with the timing and sequencing of reforms, which go beyond delays in implementation (see Box 10). 
Tento vývoj poukazuje na problémy s načasovaním a časovou postupnosťou reforiem, ktoré idú nad rámec oneskorení pri realizácii (pozri rámček 10).
Implementation and results 101. 
Vykonávanie a výsledky 101.
In numerous cases, the implementation of labour market reforms was delayed compared to the programmes’ deadlines (by up to 21 months) or did not fulfil them at all (see Annex VII). 
V mnohých prípadoch sa realizácia reforiem trhu práce oproti lehotám stanoveným v programoch oneskorila (až o 21 mesiacov) alebo sa vôbec nevykonali (pozri prílohu VII).
These conditions were linked to key aspects of labour market reforms (e.g. wage bargaining and EPL). 102. 
Tieto podmienky boli spojené s kľúčovými aspektmi reforiem trhu práce (napr. vyjednávanie o mzdách a právne predpisy na ochranu zamestnanosti).
Despite implementation weaknesses, we noted some improvement in indicators pointing to increased flexibility and competitiveness of labour markets: - Reduced restrictiveness of employment protection legislation. 
61 s ukazovateľmi poukazujúcimi na vyššiu pružnosť a konkurencieschopnosť trhov práce: – Menšia reštriktívnosť právnych predpisov na ochranu zamestnanosti.
However, in 2013 (i.e. after key reforms were introduced) the indicator was still above the OECD average (see Figure 8). - A lower minimum wage – decreased from 863 euros in 2010 to 684 euros in 2012. - Significant adjustment of unit labour costs. 
V roku 2013 (čiže po zavedení kľúčových reforiem) však bol ukazovateľ stále nad priemerom krajín OECD (pozri graf 8). – Nižšia minimálna mzda – zníženie z 863 eur v roku 2010 na 684 eur v roku 2012. – Podstatná úprava jednotkových nákladov práce.
The 14.1 % decrease in ULCs in 2010-2015 was the highest among EU member states. 
Zníženie jednotkových nákladov práce o 14,1 % v rokoch 2010 – 2015 bolo najvyššie spomedzi členských štátov EÚ.
However, the second programme aimed to reduce the ULC in 2012-2014 by approximately 15 %. 
Cieľom druhého programu však bolo zníženie týchto nákladov v rokoch 2012 – 2014 približne o 15 %.
This indicative target was missed because during the respective period the ULC adjusted by 10.9 %. 
Tento orientačný cieľ sa nesplnil, pretože v danom období sa jednotkové náklady práce upravili o 10,9 %.
Figure 8 – Compound indicator of the restrictiveness of the Employment Protection Legislation 61 13,00 12,50 12,00 11,50 11,00 10,50 10,00 9,50 9,00 12.07 12.07 11.11 10.78 9.50 9.46 2010 2011 9.47 2009 10.70 Greece OECD 9.39 2012 2013 9.31 Source: ECA, based on OECD data. 
Napriek nedostatkom pri vykonávaní sme si všimli určité zlepšenie v súvislosti 13,00 12,50 12,00 11,50 11,00 10,78 10,50 12,07 12,07 11,11 9,47 9,50 9,46 2009 2010 2011 10,70 9,31 Grécko OECD 10,00 9,50 9,00 9,39 2012 2013 Zdroj: EDA na základe údajov OECD.
PART III - ACHIEVEMENT OF PROGRAMME OBJECTIVES 103. 
ČASŤ III – DOSAHOVANIE CIEĽOV PROGRAMU 103.
Seven years, three programmes and over 265 billion euros of disbursed assistance (more than 150 % of Greek GDP) reflect unprecedented dimensions of joint Euro area and IMF support for Greece. 
Sedem rokov, tri programy a vyše 265 mld. EUR vyplatenej pomoci (viac než 150 % gréckeho HDP) odzrkadľujú nebývalý rozsah spoločnej podpory eurozóny a MMF pre Grécko.
These figures alone show that the programmes were not successful in correcting deep economic imbalances or in enabling Greece to manage its financial obligations without external support. 
Tieto číselné údaje samy osebe poukazujú na to, že programy nedokázali napraviť hlboké hospodárske nerovnováhy ani umožniť Grécku, aby spravovalo svoje finančné záväzky bez vonkajšej podpory.
However, they provided for a continuity of funding and economic activity in Greece. 
Zaistili však kontinuitu financovania a hospodárskej činnosti v Grécku.
The Greek Economic Adjustment Programmes had objectives in three areas: - fiscal sustainability; - financial stability; and - return to growth. 
Ciele programov makroekonomických úprav pre Grécko patrili do troch oblastí: – fiškálna udržateľnosť, – finančná stabilita a – návrat k rastu.
In the course of seven years, the Commission has not attempted to evaluate in a comprehensive manner the extent to which either the first or the second programme achieved their objectives through mid-term or ex-post evaluations. 
V priebehu siedmich rokov sa Komisia nepokúsila ucelene zhodnotiť, do akej miery buď prvý alebo druhý program dosiahol svoje ciele, prostredníctvom hodnotenia v polovici trvania alebo hodnotenia ex post.
Carrying out such evaluations was usual practice for other support programmes managed by the Commission and, in providing useful lessons learned, would be particularly relevant in the case of Greece, where three sequential programmes were implemented. 
Vykonávanie takýchto hodnotení bolo obvyklé pri iných podporných programoch riadených Komisiou a poskytnutie užitočných poznatkov by bolo mimoriadne významné v prípade Grécka, v ktorom sa postupne vykonali tri programy.
This section of the report analyses the achievement of the three main objectives of the programmes, wherever possible by applying the specific targets anchored in the programmes themselves. 
V tomto oddiele správy sa vždy, keď je to možné, prostredníctvom použitia špecifických cieľov zakotvených v samotných programoch analyzuje dosiahnutie troch hlavných cieľov programov.
In this analysis we go beyond the assessment of the results of the specific measures (presented in Part II) and focus on the broader impacts which cannot be linked to single conditions of the programmes. 
V tejto analýze prekračujeme rámec posúdenia výsledkov konkrétnych opatrení (prezentovaných v časti II) a zameriavame sa na širšie vplyvy, ktoré nemožno spojiť s jednotlivými podmienkami programov.
Such analysis is helpful to understand the broad economic developments in Greece under the three Economic Adjustment Programmes, although it should be stressed that the developments in question were influenced not only by the programmes’ design and implementation, but also by a number of other factors. These included political uncertainty, which led to delays in implementation of reforms, impacted market confidence, and consequently reduced the effectiveness of the programmes. 
Takáto analýza pomôže porozumieť širšiemu hospodárskemu rozvoju v Grécku v rámci troch programov makroekonomických úprav, hoci treba zdôrazniť, že príslušný rozvoj neovplyvnil iba návrh a vykonávanie programov, ale aj niekoľko ďalších faktorov, medzi ktoré patrila politická neistota, ktorá viedla k oneskoreniam pri realizácii reforiem, mala vplyv na dôveru trhov a následkom toho spôsobila zníženie účinnosti programov.
Ensuring fiscal sustainability 107. 
Zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti 107.
The Greek economic crisis started as a debt crisis, and the restoration of fiscal sustainability – including the country’s ability to finance its needs on the market – was the immediate objective of the programmes. 
Grécka hospodárska kríza sa začala ako dlhová kríza a obnovenie fiškálnej udržateľnosti – vrátane schopnosti krajiny financovať svoje potreby na trhu – bolo bezprostredným cieľom programov.
Access to markets 108. 
Prístup na trhy 108.
The first programme envisaged that Greece would regain access to the financial markets in 2014 and finance its debt obligations for a total of 60 billion euros in 2015. 
V prvom programe sa počítalo s tým, že Grécko znovu získa prístup na finančné trhy v roku 2014 a v roku 2015 bude financovať svoje dlhové záväzky v celkovej hodnote 60 mld. EUR.
In 2014, the Greek state financed itself on the financial markets on two occasions, although only for a total of 4.5 billion euros. 
Grécko v roku 2014 financovalo svoje potreby na finančných trhoch pri dvoch príležitostiach, i keď len v celkovej sume 4,5 mld. EUR.
This amount accounted for less than 5 % of the total financing of the second programme (110 billion euros). 
Táto suma predstavovala menej než 5 % celého financovania z druhého programu (110 mld. EUR).
Two further assistance programmes were needed (with the third expiring in 2018) because the country had not regained the ability to finance all of its needs on the market. 
Potrebné boli dva ďalšie programy pomoci (platnosť tretieho uplynie v roku 2018), pretože krajina nezískala späť schopnosť financovať všetky svoje potreby na trhu.
Use of funds and post-programme financing 109. 
Použitie finančných prostriedkov a financovanie po skončení programov 109.
Based on the most recent update of the funding gap carried out by the Commission for the first review of the third programme, Greece is expected to achieve a primary surplus of 1.4 billion euros in 2017 and 3 billion euros between January and August 2018, the last 62 63 months of the third programme. 
Na základe najnovšej aktualizácie informácií o likvidnej medzere vykonanej Komisiou pri prvom preskúmaní tretieho programu by Grécko malo v roku 2017 dosiahnuť primárny prebytok 1,4 mld. EUR a 3 mld. EUR v období medzi januárom a augustom 2018, čiže v posledných mesiacoch tretieho programu.
Therefore, the programme funding for this period will be used to repay the debt and will allow an increase of the liquidity buffer (see Figure 9). 
Finančné prostriedky programov na toto obdobie sa preto použijú na splatenie dlhu a umožnia zvýšenie vankúša likvidity (pozri graf 9).
Figure 9 – Greece`s capital needs (billion euros) Source: ECA. 
Graf 9 – Kapitálové potreby Grécka (mld. EUR) Zdroj: EDA.
In the immediate post-programme period Greece will have to repay significant amounts of debt (see Figure 10). 
Grécko bude musieť v období bezprostredne po skončení programu splatiť značné dlžné sumy (pozri graf 10).
In 2019 the gross financing needs amount to 21 billion euros in capital payments and interest. 
V roku 2019 dosiahnu hrubé potreby v oblasti financovania 21 mld. EUR v kapitálových platbách a úrokoch.
The programmes’ assumption is that the after its expiry the debt repayment will be fully funded by the primary surplus and market financing. For the 
Predpokladom programov je, že po uplynutí programu sa na splatenie dlhov použijú v plnej miere finančné prostriedky z primárneho prebytku a trhového financovania. Pri druhom programe sa v roku 2014 vykonala určitá 64
second programme, some analytical work in the possible post-programme framework was done in 2014, while for the third programme this work is only commencing and therefore is not reflected in the programme documents. 
analytická práca na možnom rámci po ukončení programu, zatiaľ čo pri treťom programe táto práca len začína, a preto nie je zachytená v programových dokumentoch.
Figure 10 – Greece’s debt due (capital payments; billion euros) Source: Bloomberg. 
Graf 10 – Nesplatený dlh Grécka (kapitálové platby; mld. EUR) Zdroj: Bloomberg.
Fiscal consolidation 111. 
Fiškálna konsolidácia 111.
The fiscal situation at the onset of the crisis required a very deep adjustment. 
Fiškálna situácia na začiatku krízy si vyžiadala veľmi hlboké úpravy.
In 2009, the general government deficit exceeded 15.1 % of GDP, as compared to the 3 % threshold under the Stability and Growth Pact. 
Deficit verejných financií v roku 2009 prekročil 15,1 % HDP v porovnaní s prahovou hodnotou 3 % v rámci Paktu stability a rastu.
The programmes’ main annual fiscal targets (i.e. the nominal deficit60) were set by Council Decisions as part of Greece’s excessive deficit procedure (EDP). 
Hlavné ročné fiškálne ciele programov (t. j. nominálny deficit60) sa stanovili v rozhodnutí Rady ako súčasť postupu pri nadmernom deficite Grécka.
The programmes set further detailed nominal fiscal performance criteria in the MEFP, yet the fiscal plans that supported these targets were not always credible (see Box 11). 
V programoch sa stanovili ďalšie podrobné nominálne fiškálne výkonnostné kritériá v memorande o hospodárskej a finančnej politike, ale fiškálne plány, ktoré podporovali tieto ciele, neboli vždy dôveryhodné (pozri rámček 11).
60 64 In the first programme, the Council Decisions referred to the headline deficit and in the second programme to the primary deficit excluding banking measures. 
60 65 25 20 15 10 5 0 ECB EIB Vlády eurozóny Súkromní investori ENFS EMS MMF Držitelia štátnych pokladničných poukážok V rámci prvého programu sa rozhodnutia Rady odvolávali na celkový deficit a v rámci druhého programu na primárny deficit bez bankových opatrení.
Fiscal targets for the first and second programmes were only met in 2012 and 2013 (see Table 4). 
Fiškálne ciele prvého a druhého programu boli splnené až v roku 2012 a 2013 (pozri tabuľku 4).
For the other years, they were missed by between 3 to 6 billion euros, despite the fact that Greece resorted to one-off revenue-increasing measures in order to meet either deficit or cash projections. 
V ostatných rokoch neboli tieto ciele dosiahnuté s rozdielom od 3 do 6 mld. EUR, a to aj napriek tomu, že Grécko pristúpilo k jednorazovým opatreniam na zvýšenie príjmov s cieľom splniť prognózy týkajúce sa buď deficitu, alebo hotovosti.
During the first programme, the unchanged EDP nominal targets were not met mainly due to the worsening economic environment (i.e. unexpected drops in nominal tax revenue and hikes in interest expenditure). 
V priebehu prvého programu sa nezmenené nominálne ciele postupu pri nadmernom deficite nesplnili hlavne z dôvodu zhoršovania hospodárskeho prostredia (t. j. z dôvodu neočakávaných poklesov nominálnych daňových príjmov a prudkých zvýšení úrokových výdavkov).
Tax base erosion partly wiped out revenue gains from important tax measures: this was typically the case for VAT revenue. 
Narúšaním základu dane sa čiastočne vymazali príjmy z dôležitých daňových opatrení, čo sa zvyčajne týkalo príjmov z DPH.
65 Box 11 - Credibility issues in the initial fiscal plan The initial fiscal programme (May 2010) aimed to achieve an unprecedented primary surplus of 5 % of GDP in 2014 (i.e. beyond the programme’s initial three–year duration). 
66 Rámček 11 – Problémy týkajúce sa dôveryhodnosti v počiatočnom fiškálnom pláne Počiatočný fiškálny program (z mája 2010) bol zameraný na dosiahnutie bezprecedentného primárneho prebytku vo výške 5 % HDP v roku 2014 (t. j. nad rámec pôvodného trojročného trvania programu).
The fiscal programme estimated unspecified measures totalling 4.4 % of GDP (34 % of the overall fiscal effort) which were concentrated in 2013 and 2014. 
Fiškálny program obsahuje odhad bližšie neurčených opatrení v celkovej výške 4,4 % HDP (34 % celkového fiškálneho úsilia), ktoré sa sústredili v období rokov 2013 až 2014.
The Commission’s quantification of the VAT base broadening measures differed from the IMF’s estimates: - the IMF forecasted a fiscal yield of 1.8 % of GDP in 2013 stemming from structural fiscal measures (such as improved tax administration and better budget control and processes). 
Číselné vyjadrenie opatrení v oblasti rozšírenia základu DPH, ktoré vykonala Komisia, sa líšilo od odhadov MMF: – MMF na rok 2013 predpovedal daňový výnos 1,8 % HDP vyplývajúci zo štrukturálnych fiškálnych opatrení (napríklad lepšia finančná správa a lepšia rozpočtová kontrola a postupy).