natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Poland, at the end of 2017, the deployment plans 18 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% EU Malta Belgium Netherlands Portugal Luxembourg Denmark United Kingdom Latvia Austria Ireland Czech Republic Cyprus Italy Spain Germany Slovenia Hungary Lithuania Estonia Slova kia Sweden Finla nd Bulgaria Romania Croatia Poland France Greece 2011 2017 0% 10% 20% 30% Coverage (as a % of population) 80% 90% 40% 50% 60% 70% 100% Target 2020 
Dva členské štáty, Maďarsko a Nemecko, by na základe ich plánov 19 0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 % 90 % 100 % 2011 2017 EÚ Malta Belgicko Hola ndsko Portugalsko Luxembursko Dánsko Spojené kráľovstvo Lotyšsko Ra kúsko Írsko Česká republika Cyprus Taliansko Španielsko Nemecko Slovins ko Maďarsko Litva Estónsko Slovensko Švédsko Fínsko Bulharsko Rumunsko Chorvátsko Poľsko Francúzsko Grécko 0 % 10 % 20 % 30 % Pokrytie (% populácie) 60 % 70 % 80 % 90 % 100 % 40 % 50 % Cieľ do roku 2020 rozvoja stále mohli dosiahnuť 100 % pokrytie obyvateľstva pripojením s rýchlosťou 30 Mbps do roku 2020.
19 did not include the coverage of 13 % of the households by 2020, primarily in sub-urban and rural areas (see paragraph 57). 
V Poľsku koncom roka 2017 plán rozvoja nezahŕňal pokrytie 13 % domácností do roku 2020, a to najmä v prímestských a vo vidieckych oblastiach (pozri bod 57).
This general increase in fast broadband coverage hides a significant discrepancy between coverage in urban and rural areas. 
Tento všeobecný nárast v pokrytí rýchlym širokopásmovým pripojením skrýva veľké rozdiely medzi pokrytím mestských a vidieckych oblastí.
Across the EU, coverage in rural areas was 47 % of the households in 2016, against the overall average of 80 %15. 
V EÚ bolo vo vidieckych oblastiach pokrytých 47 % domácností v roku 2016 oproti celkovému priemernému pokrytiu 80 %15.
Only three, relatively small or urbanised Member States, Malta, Luxembourg and the Netherlands had coverage in their rural areas equivalent to the urban areas (see Figure 4). 
Len tri pomerne malé či urbanizované členské štáty – Malta, Luxembursko a Holandsko – mali ekvivalentné pokrytie vidieckych a mestských oblastí (pozri ilustráciu 4).
In many Member States, rural coverage is far below the total coverage and for 14 Member States the high speed The urban/rural discrepancy was highlighted in a November 2017 speech by Commissioner Hogan: https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2014-2019/hogan/announcements/speech-broadband-competence-office-launch-event-20th- november-2017-brussels_en. 
V mnohých Na rozdiely medzi mestskými a vidieckymi oblasťami bolo poukázané v novembri 2017 v príhovore komisára Hogana: https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2014 – 2019/hogan/announcements/speech-broadband-competence-office-launch-event-20th-november-2017-brussels_en.
15 broadband coverage in rural areas is less than 50 %. 
členských štátoch je pokrytie vidieckych oblastí ďaleko za celkovým pokrytím a v 14 členských štátoch je pokrytie vysokorýchlostným širokopásmovým pripojením vo vidieckych oblastiach menšie než 50 %.
Without good broadband coverage, the risk is that rural areas miss out on the economic and social benefits that can flow (see paragraph 1). 
Bez dobrého širokopásmového pripojenia existuje riziko, že vidiecke oblasti nevyužijú prinášané hospodárske a spoločenské výhody (pozri bod 1).
In France, the updated national broadband plan of 2013 aimed at a coverage of the whole population at speeds of 30 Mbps by 2022, with a coverage of 80 % of the population through fibre. 
Vo Francúzsku sa v aktualizovanom národnom pláne širokopásmového pripojenia z roku 2013 plánovalo dosiahnuť pokrytie všetkých obyvateľov rýchlosťou 30 Mbps do roku 2022, pričom 80 % obyvateľstva by bolo pokrytých optickým káblom.
However, in a report of January 2017, the French Court of Auditors questioned the relevance of the use of fibre in certain areas, since the costs of fibre are high and the implementation timing too long. 
Francúzsky dvor audítorov vo svojej správe z januára 2017 však spochybnil relevantnosť použitia optického vlákna v niektorých oblastiach, pretože náklady na optické vlákno sú vysoké a čas realizácie príliš dlhý.
France is now considering the use of other technologies such as 4G fixed wireless connections in certain areas. 
Francúzsko teraz zvažuje využiť v niektorých oblastiach iné technológie, napr. 4G bezdrôtové pripojenie.
Figure 4 - 30 Mbps coverage in rural areas compared to total coverage in 2017 Source: ECA analysis based on Commission data. 
Ilustrácia 4 – Pokrytie pripojením s rýchlosťou 30 Mbps vo všetkých členských štátoch v roku 2011 a 2017 Zdroj: Analýza EDA na základe údajov Komisie.
While most of the examined Member States are not likely to achieve the take-up target by 2020 ... 
Hoci väčšina preskúmaných členských štátov pravdepodobne nedosiahne cieľ pripojenia do roku 2020...
Target 3: by 2020, to ensure take-up of 50 % or more of European households to ultra-fast broadband (> 100 Mbps) 23. 
Cieľ 3: zabezpečiť, aby do roku 2020 malo 50% alebo viac európskych domácností ultrarýchle internetové pripojenie (> 100 Mbps). 23.
The availability of ultra-fast broadband is a pre-requisite for households subscribing to 100 Mbps services. 
Dostupnosť ultrarýchleho širokopásmového pripojenia je podmienkou, aby si domácnosti mohli predplatiť služby s rýchlosťou 100 Mbps.
However, take-up is also driven by demand and depends on multiple variables such as population age and education, subscription price, and purchasing power. 
Pripojenie účastníkov je však založené aj na dopyte a závisí od viacerých premenných, ako je vek a vzdelanie obyvateľstva, cena predplatenej služby a kúpna sila.
Target 3 remains very challenging for all Member States. 
Cieľ 3 zostáva pre všetky členské štáty veľkou výzvou.
Although take-up has increased since 2013, in 2017 it remained under 20 % in 19 Member States, a long way short of the 50 % target. 
sa miera pripojenia od roku 2013 zvýšila, v roku 2017 bola stále pod 20 % v 19 členských štátoch, čo je ďaleko pod cieľom 50 %.
Across the EU, only 15 % of European households had subscribed to connections of at least 100 Mbps mid 2017 (see Figure 5). 
V celej EÚ len 15 % európskych domácností malo predplatené pripojenie s rýchlosťou aspoň 100 Mbps v polovici roka 2017 (pozri ilustráciu 5).
We note that Gigabit Society targets for 2025 (paragraph 8) do not include a target for take-up. 21 
Poznamenávame, že ciele gigabitovej spoločnosti do roku 2025 (bod 8) nezahŕňajú cieľ pre pripojenie účastníkov.
Figure 5 - 100 Mbps subscriptions in 2013 and 2017 22 Source: ECA analysis based on Commission data. 
Ilustrácia 5 – Predplatené pripojenie s rýchlosťou 100 Mbps v roku 2013 a 2017 23 Zdroj: Analýza EDA na základe údajov Komisie.
In the five Member States examined, take-up ranged from under 5 % to nearly 30 % in 2017. 
V piatich preskúmaných členských štátoch sa pripojenie účastníkov v roku 2017 pohybovalo od 5 % do takmer 30 %.
For these five Member States, with the exception of Hungary, the rate of increase in take-up exhibited since 2013 would not be sufficient to achieve the 50 % take-up target by 2020 (see Figure 6). 
V týchto piatich členských štátoch s výnimkou Maďarska by miera nárastu pripojenia zaznamenaná od roku 2013 nestačila na dosiahnutie cieľa 50 % do roku 2020 (pozri ilustráciu 6).
0% 10% 20% 30% 40% 50% EU Sweden Romania Belgium Portugal Latvia Netherlands Hungary Lithuania Luxembourg Denmark Spain Ireland Finland Czech Republic United Kingdom Slovenia Poland Malta Germany France Slovakia Estonia Bulgaria Austria Italy Croatia Cyprus Greece 0% 10% 100 Mbps subscriptions (as % of households) 20% 30% 40% 2013 2017 50% Target 2020 
0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % EÚ Švédsko Rumunsko Belgicko Portugalsko Lotyšsko Hola ndsko Maďarsko Litva Luxembursko Dánsko Španielsko Írsko Fínsko Česká republika Spojené kráľovstvo Slovins ko Poľsko Malta Nemecko Francúzsko Slovensko Estónsko Bulharsko Ra kúsko Taliansko Chorvátsko Cyprus Grécko 0 % 10 % Predplatené pripojenie 100 Mbit/s (% domácností) 40 % 50 % 20 % 30 % 2013 2017 Cieľ do roku 2020
Figure 6 - 100 Mbps subscription evolution in the five examined Member States from 2013 to 2017 23 100 Mbps subscription (% of households) 50% 40% 30% 20% 10% 0% 2013 2014 Target 50% HU IE PL DE IT 2015 2016 2017 Source: ECA analysis based on Commission data. ... three of the examined Member States may, based on their current plans, be in good position to achieve the 2025 targets 25. 
Ilustrácia 6 – Vývoj pokrytia pripojením s rýchlosťou 100 Mbps v piatich preskúmaných členských štátoch v rokoch 2013 až 2017 24 Predplatené pripojenie 100 Mbit/s (% domácností) 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% 2013 2014 Cieľ 50 % HU IE PL DE IT 2015 2016 2017 Zdroj: Analýza EDA na základe údajov Komisie. ...tri preskúmané členské štáty môžu byť na základe ich súčasných plánov v dobrej pozícii dosiahnuť ciele do roku 2025 25.
The Commission’s communication of 2016 on the Gigabit Society set three strategic objectives to achieve for 2025. 
V oznámení Komisie z roku 2016 o gigabitovej spoločnosti sa stanovujú tri strategické ciele, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2025.
These objectives complement those laid down in the Digital Agenda for 2020 and require speeds of 100 Mbps up to 1 Gbps. 
Tieto ciele dopĺňajú ciele stanovené v digitálnej agende do roku 2020 a vyžadujú rýchlosti od 100 Mbps do 1 Gbps.
As explained above (see paragraph 20), Ireland and Italy are unlikely to achieve the 100 % coverage at 30 Mbps by 2020. 
Ako je vysvetlené vyššie (pozri bod 20), Írsko a Taliansko pravdepodobne nedosiahnu 100 % pokrytie rýchlosťou 30 Mbps do roku 2020.
However, if their current plans are implemented as intended, together with Hungary, Ireland and Italy will be better placed to achieve the 2025 targets. 
Ak sa však ich súčasné plány budú realizovať podľa plánu, Írsko a Taliansko budú mať spolu s Maďarskom lepšiu pozíciu na dosiahnutie cieľov do roku 2025.
In these Member States, the technologies used to increase the coverage, mainly coaxial cable and fibre, enable speeds of over 100 Mbps, in some cases upgradable to 1 Gbps. 
V týchto členských štátoch technológie použité na zvýšenie pokrytia, najmä koaxiálny kábel a optické vlákno, umožnia rýchlosti nad 100 Mbps, v niektorých prípadoch s možnosťou nadstavby na rýchlosť 1 Gbps.
The other two Member States will have to adapt their plans to reflect the 2025 targets. 
Ďalšie dva členské štáty budú musieť prispôsobiť svoje plány, aby zohľadnili ciele do roku 2025.
The Commission’s support was positively assessed by the Member States but its monitoring is uncoordinated across Directorates-General 27. 
Členské štáty pozitívne zhodnotili podporu zo strany Komisie, ale jej monitorovanie naprieč generálnymi riaditeľstvami nie je koordinované 27.
We examined whether the Commission provided the Member States with guidance on broadband and supported the Member States in the practical implementation of their plans. 
Preskúmali sme, či Komisia poskytla členským štátom usmernenia k širokopásmovému pripojeniu a podporila členské štáty pri vykonávaní ich plánov v praxi.
We assessed whether the Commission supported the Member States in monitoring their achievements, including whether the Commission encouraged the Member States to address shortcomings in relation to their achievement of broadband objectives. 
Posúdili sme, či Komisia podporila členské štáty v monitorovaní ich výsledkov, vrátane toho, či Komisia nabádala členské štáty, aby riešili nedostatky v súvislosti s dosahovaním cieľov v oblasti širokopásmového pripojenia.
The Commission’s guidance and support covered multiple issues and was continuously rolled out to improve implementation 28. 
Komisia poskytla usmernenia a podporu v mnohých oblastiach a priebežne s cieľom zlepšiť vykonávanie 28.
The Commission provided a wide range of guidance, covering a number of different topics. 
Komisia poskytla celý rad usmernení na rôzne témy.
This included Communications (such as the EU Guidelines for the application of State aid rules in relation to the rapid deployment of broadband networks16), explanatory guides in different fields, prepared by third parties for the Commission (such as the “Guide to High-Speed Broadband Investment”17 and “The broadband State aid rules explained, An eGuide for Decision Makers”18), as well as the dissemination of good practice. 
Išlo o oznámenia (napr. usmernenia EÚ pre uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí16), vysvetľujúce usmernenia v rôznych oblastiach vypracované pre Komisiu tretími stranami (napr. „Usmernenie k investíciám do vysokorýchlostného širokopásmového pripojenia”17 a „Vysvetlenie k pravidlám uplatňovania štátnej pomoci v oblasti širokopásmového pripojenia, elektronické usmernenie pre orgány prijímajúce rozhodnutia”18), ako aj šírenie osvedčených postupov.
An example of helpful guidance provided by the Commission is in Box 4. 
Príklad užitočného usmernenia, ktoré poskytla Komisia, sa nachádza v rámčeku 4.
Box 4 - Broadband Mapping Mapping is a key element of planning broadband networks and provides the basis for EU State aid assessment of these projects. 
25 Rámček 4 – Mapovanie širokopásmového pripojenia Mapovanie je kľúčovou zložkou plánovania širokopásmových sietí a poskytuje základ pre posúdenie štátnej pomoci EÚ na tieto projekty.
The mapping of broadband networks helps to target funding more effectively and facilitates planning. 
Mapovanie širokopásmových sietí pomáha zamerať financovanie účinnejšie a uľahčuje plánovanie.
Poor mapping on the other hand can result in poor financial viability of both public and private investment. 
Zlé mapovanie na druhej strane môže viesť k zlej finančnej životaschopnosti verejnej aj súkromnej investície.
This mapping is not only linked to geo-referential visualisation; it comprises the entire EU Guidelines for the application of State aid rules in relation to the rapid deployment of broadband networks, Commission Communication 2013/C 25/01. 
16 17 Usmernenia EÚ pre uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí, oznámenie Komisie 2013/C 25/01.
Release 1.1, 22.10.2014, which replaced the previously published Guide to Broadband Investment, 2011. 
Uverejnenie 1.1, 22.10.2014, ktoré nahradilo predtým uverejnené usmernenie k investíciám do širokopásmového pripojenia, 2011.
24 16 17 18 Final report, 2013, WIK-Consult GmbH (SMART 2013/0064). 
18 Záverečná správa, 2013, WIK-Consult GmbH (SMART 2013/0064).
This can be data on the deployment of broadband infrastructure itself, i.e. copper or fibre cable, and it can also be related to infrastructure, such as ducts and pipes. 
Môže ísť o údaje o zavádzaní samotnej širokopásmovej infraštruktúry, t. j. medené alebo optické káble, a môžu sa týkať aj infraštruktúry, ako sú vedenia a potrubia.
Additionally, broadband mapping needs to consider the actual supply of and demand for broadband services as well as existing and planned investments in broadband infrastructure. 
Okrem toho, pri mapovaní širokopásmového pripojenia je potrebné zvážiť samotnú ponuku a dopyt po službách širokopásmového pripojenia, ako aj existujúce a plánované investície do širokopásmovej infraštruktúry.
A study for the Commission19 reviewed broadband and infrastructures mapping initiatives in Europe and around the world and developed four types of broadband mapping: infrastructure mapping; investment mapping; service mapping and demand mapping. 
V štúdii pre Komisiu19 sa preskúmali iniciatívy mapovania infraštruktúry širokopásmového pripojenia v Európe a vo svete a vyvinuli sa štyri typy mapovania širokopásmového pripojenia: mapovanie infraštruktúry; mapovanie investícií; mapovanie služieb a mapovanie dopytu.
Publicly available maps and statistics are the most visible outcomes of broadband mapping in EU Member States and are in most cases a combination of the four types of broadband mapping. 
Verejne dostupné mapy a štatistiky sú najviditeľnejšími výstupmi mapovania širokopásmového pripojenia v členských štátoch EÚ a vo väčšine prípadov sú kombináciou týchto štyroch typov mapovania širokopásmového pripojenia.
In addition to written guidance, the Commission provided practical technical support (e.g. JASPERS20), expertise and guidance to the Member States in different contexts (e.g. fulfilment of the ex-ante conditionalities, including mapping, as above21, and the implementation of the Operational Programmes). 
Okrem písomného usmernenia Komisia poskytla praktickú technickú podporu (napr. JASPERS20), odborné znalosti a usmernenia členským štátom v rôznych kontextoch (napr. splnenie ex ante kondicionalít, vrátane mapovania, ako je uvedené vyššie21, a vykonávanie operačných programov).
The Commission has also set up the European network of Broadband Competence Offices (see Box 5). 
Komisia tiež zriadila Sieť úradov EÚ pre širokopásmové pripojenie (pozri rámček 5).
The intention was for each BCO to give advice to citizens and businesses and provide technical support to representatives “Broadband and infrastructure mapping study SMART 2012/0022”, TÜV Rheinland and WIK Consult for the European Commission, 2014. 
Päť preskúmaných členských štátov uviedlo, že hodnotia formálnu aj neformálnu podporu Komisie pozitívne. „Štúdia mapovania širokopásmového pripojenia a infraštruktúry SMART 2012/0022, TÜV Rheinland a WIK Consult pre Európsku komisiu, 2014.
Joint Assistance to Support Projects in European Regions. 
Spoločná pomoc na podporu projektov v európskych regiónoch.
JASPERS support for broadband consisted mainly in supporting the Member States in their Cost-Benefit analysis and major projects application for funding under ERDF. 
Podpora širokopásmového pripojenia z JASPERS pozostávala najmä z podpory členských štátov s ich analýzou nákladov a prínosov a podaní žiadostí o financovanie veľkých projektov z EFRR.
For more information on JASPERS, see ECA Special Report 1/2018 “Joint Assistance to Support Projects in European Regions (JASPERS) –time for better targeting”. 
Viac informácií o JASPERS pozri v osobitnej správe EDA č. 1/2018 „Spoločná pomoc na podporu projektov v európskych regiónoch (JASPERS) – čas na lepšie zacielenie”.
25 19 20 21 In 2017, the Commission decided to implement a common methodology for mapping by 2018. 
19 20 21 V roku 2017 Komisia rozhodla o zavedení spoločnej metodiky mapovania do roku 2018.
The Commission monitored regularly, but in an insufficiently coordinated manner 31. 
Komisia monitorovala pravidelne, ale koordinácia nebola dostatočná 31.
The Commission carries out regular monitoring on the state of play of broadband in the Member States and aggregates the information at EU level. 
Komisia vykonáva pravidelné monitorovanie stavu širokopásmového pripojenia v členských štátoch a zhromažďuje informácie na úrovni EÚ.
However, there is no common monitoring across the Commission’s Directorates-General to support the achievements of the Europe 2020 broadband targets. 
V rámci generálnych riaditeľstiev Komisie však nie je spoločné monitorovanie s cieľom podporiť dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020 v oblasti širokopásmového pripojenia.
DG CNECT staff visits the Member States annually and produces market and regulatory reports such as the Digital Economy and Society Index (DESI) and the European Digital Progress Report (EDPR). 
Zamestnanci GR CNECT každoročne navštevujú členské štáty a vypracúvajú správy o trhu a regulačné správy, napr. index digitálnej ekonomiky a spoločnosti (DESI) a správa o digitálnom pokroku Európy (EDPR).
These documents allow the Member States to compare their achievements over time and with other Member States. 
Tieto dokumenty umožňujú členským štátom porovnávať svoje výsledky v priebehu času s ostatnými členskými štátmi.
Although the Commission collects the relevant data and has been reporting it in the EDPR and its predecessors, the connectivity indicators reported in DESI do not include target 3 (50 % of households with subscriptions of over 100 Mbps). 
Hoci Komisia zbiera príslušné údaje a vykazuje ich v EDPR a jej predchodcoch, ukazovatele pripojenia vykazované v DESI nezahŕňajú cieľ 3 (pripojenie 50 % domácností s rýchlosťou nad 100 Mbps).
DG REGIO’s monitoring is based on the indicators defined for each Operational Programme and takes place through the Monitoring Committees in which the Commission has an advisory role and the Annual Implementation Reports. 
Monitorovanie GR REGIO je založené na ukazovateľoch definovaných pre každý operačný program a vykonáva sa prostredníctvom monitorovacích výborov, v ktorých má Komisia poradnú úlohu, a prostredníctvom výročných správ o vykonávaní.
The common output indicator defined by the Commission for ERDF spending does not allow progress against the achievement of all three Digital Agenda 2020 targets to be monitored, as it is defined as “Additional households with broadband access of at least 30 Mbps” and is not broken down between fast broadband (above 30 Mbps) and ultra-fast broadband (above 100 Mbps). 
Spoločný ukazovateľ výstupov definovaný Komisiou pre výdavky EFRR neumožňuje monitorovať napredovanie všetkých troch cieľov digitálnej agendy do roku 2020, pretože je definovaný ako „Ďalšie domácnosti so širokopásmovým prístupom s rýchlosťou najmenej 30 Mbps” a nie je rozčlenený na širokopásmové pripojenie (nad 30 Mbps) a ultrarýchle širokopásmové pripojenie (nad 100 Mbps).
This is also the case for the EAFRD, for which DG AGRI defined the output indicator as “Population benefiting from improved services/infrastructures (IT or others)”. Both for the 26 
Je tomu tak aj v prípade EPFRV, za ktorý GR AGRI definovalo ukazovateľ výstupov „Obyvateľstvo využívajúce zlepšené služby/infraštruktúry (IT alebo 27 Rámček 5 – Sieť úradov EÚ pre širokopásmové pripojenie (BCO) V novembri 2015 komisári GR CNECT, GR AGRI a GR REGIO pozvali členské štáty, aby sa na dobrovoľne zúčastnili zriadenia siete BCO.
ERDF and EAFRD, the common indicators do not distinguish between fast broadband and ultra-fast broadband. 
Za EFRR aj EPFRV spoločné ukazovatele nerozlišujú medzi rýchlym a ultrarýchlym širokopásmovým pripojením.
Our examination of the selected Member States demonstrated a number of delays which affect the achievement of the EU 2020 targets. 
Pri preskúmaní vybraných členských štátov sme zistili niekoľko oneskorení, ktoré ovplyvňujú dosahovanie cieľov stratégie Európa 2020.
In the case of Ireland, since 2015 the National Broadband Plan implementation has encountered delays. 
Írsko zaznamenáva oneskorenia vo vykonávaní národného plánu širokopásmového pripojenia od roku 2015.
In Germany, the negotiations on the virtual unbundled local access product (VULA) (paragraph 48) have been time consuming with potentially detrimental competitive effects. 
V Nemecku boli rokovania o produkte virtuálneho lokálneho uvoľneného prístupu (VULA) (bod 48) časovo náročné s potenciálne negatívnymi vplyvmi na súťaž.
Finally, in the case of Poland, the Operational Programmes’ monitoring did not highlight the issue of under-use of the backbone infrastructure (paragraphs 76 to 78). 
A napokon, v Poľsku monitorovanie operačných programov nepoukázalo na nedostatočné využívanie chrbticovej infraštruktúry (body 76 až 78).
At the time of the audit, none of these three shortcomings had been explicitly identified by the Commission’s monitoring, and no remedial action had been taken by the Member State authorities concerned. 
V čase konania auditu ani jeden z týchto troch nedostatkov Komisia svojim monitorovaním jednoznačne nezistila a príslušné orgány členských štátov neprijali nijaké nápravné opatrenia.
All Member States developed broadband strategies, but there were weaknesses in those we examined 35. 
Všetky členské štáty vypracovali stratégie v oblasti širokopásmového pripojenia, ale tie, ktoré sme preskúmali, mali nedostatky 35.
We examined whether the Member States designed strategies and set objectives based on the Europe 2020 broadband objectives and whether they were complete in terms of identifying the resources available, the funding sources and responsibilities for its implementation. 
Preskúmali sme, či členské štáty navrhli stratégie a stanovili ciele na základe cieľov stratégie Európa 2020 v oblasti širokopásmového pripojenia a či boli úplné z hľadiska určenia dostupných zdrojov, zdrojov financovania a zodpovedností za ich vykonávanie.