natgillin/translations-raw huggingface dataset:
29 Box 7 The EIB’s and EUIPO’s sustainability report The EIB’s report The European Investment Bank (EIB) is an EU institution located in Luxembourg. 
Rámček 7 Správa o udržateľnosti EIB a EUIPO Správa EIB Európska investičná banka (EIB) je inštitúcia EÚ so sídlom v Luxemburgu.
It is “financially autonomous”, with capital of €243 billion and over 3 800 staff90. 
Je „finančne nezávislá“ s kapitálom 243 mld. EUR a s viac ako 3 800 zamestnancami90.
As the “EU’s bank”, the EIB finances and advises on investments all over the world91. 
EIB ako „banka EÚ“ financuje investície a poskytuje poradenstvo v oblasti investícií na celom svete91.
The institution published its first sustainability report in 200792 and aligned it with the GRI reporting guidelines from 200893 onwards. 
Inštitúcia uverejnila v roku 2007 svoju prvú správu 29 o udržateľnosti92 a od roku 2008 ju zosúladila s usmerneniami GRI pre podávanie správ93.
Its latest report (2018) consists of two documents: the Sustainability Report94 and the Sustainability Reporting Disclosure 2018. 
Najnovšia správa (2018) pozostáva z dvoch dokumentov: správy o udržateľnosti94 a zverejňovaných informácií o udržateľnosti v roku 2018.
The first report addresses the EIB’s approach towards sustainable and innovative finance and investment. 
Prvá správa sa zaoberá prístupom EIB k udržateľnému rozvoju a inovatívnemu financovaniu a investíciám.
It highlights how sustainability concerns have been incorporated in the assessment of projects95, and provides examples of stakeholder engagement and information on how it has ensured accountability within the organisation. 
Zdôrazňuje sa v nej, ako boli do posudzovania projektov začlenené otázky udržateľnosti95, a uvádzajú sa príklady zapojenia zainteresovaných strán a informácie o tom, ako EIB zabezpečuje zodpovednosť v rámci organizácie.
The second report, aimed at specialists (analysts, non-governmental organisations, academic community, etc.), presents comprehensive, standardised information on environmental, social and governance aspects and on the EIB’s performance. 
Druhá správa, zameraná na odborníkov (analytikov, mimovládne organizácie, akademickú obed, atď.) poskytuje komplexné štandardizované informácie o environmentálnych, sociálnych a správnych aspektoch a o výkonnosti EIB.
EUIPO’s report The European Intellectual Property Office is a decentralised EU agency located in Alicante (Spain). 
Správa úradu EUIPO Európsky úrad pre duševné vlastníctvo je decentralizovaná agentúra EÚ so sídlom v Alicante (Španielsko).
It is fully self-financed96, with a budget of €401 million and a total of 995 staff97. 
Je plne financovaný z vlastných zdrojov96, jeho rozpočet je vo výške 401 mil. EUR a má spolu 995 zamestnancov97.
Its tasks include registering EU trade marks, community designs, European and international cooperation and protecting and enforcing of intellectual property rights. 
Medzi jeho úlohy patrí registrácia ochranných známok EÚ, dizajn spoločenstva, európska a medzinárodná spolupráca a ochrana a presadzovanie práv duševného vlastníctva.
In 2016, the agency implemented a corporate sustainability framework, developed a corporate social responsibility strategy and produced its first sustainability report (covering financial year 2016) based on GRI standards. 
V roku 2016 úrad zaviedol rámec pre udržateľnosť podnikov, vyvinul stratégiu sociálnej zodpovednosti podnikov a vypracoval svoju prvú správu o udržateľnosti (týkajúcu sa rozpočtového roku 2016) na základe noriem GRI.
It was the first EU agency to produce such sustainability report. 
Bola to prvá agentúra EÚ, ktorá vypracovala takúto správu o udržateľnosti.
For its 2017 report, the agency decided to voluntarily align its content with the EU directive on non-financial and diversity disclosure98. 
Pokiaľ ide o jeho správu za rok 2017, úrad sa rozhodol dobrovoľne zosúladiť jej obsah so smernicou EÚ o podávaní správ o nefinančných informáciách a o zverejňovaní informácií týkajúcich sa rozmanitosti98.
58 As part of their sustainability reporting, the EIB and EUIPO analysed and published their sustainability risks. 
58 EIB a EUIPO v rámci podávania správ o udržateľnosti analyzovali a zverejnili svoje riziká týkajúce sa udržateľnosti.
This work was based on internal and external interviews. 
Táto práca vychádzala z interných a externých pohovorov.
Figure 10 – The EIB’s assessment of the materiality of sustainability issues 30 Transparencyand accountability Human rights and vulnerable groups Ethics and integrity Environmental and social standards Climate and environment Health and wellbeing Anti-corruption Community and stakeholder engagement Diversity and inclusion Infrastructure Pollutionand emissions SMEs and job creation Biodiversity and Innovation and skills ecosystems Staff development and learning Informationand cybersecurity Organisation's significant economic, environmental and social impacts Very high Material Important Interpretation: Climate and environment are ranked as a very high importance to stakeholders and to the EIB, whereas ethics and integrity are seen as more relevant for stakeholders compared to the EIBs view. 
Ilustrácia 10 predstavuje posúdenie významnosti, ktoré vykonala EIB. Ilustrácia 10 – Posúdenie významnosti otázok udržateľnosti zo strany EIB 30 Etika a integrita Transparentnosť a zodpovednosť Ľudské práva a zraniteľné skupiny Environmentálne a sociálne normy Klíma a životné prostredie Boj proti korupcii Zapojenie obcí a zainteresovaných strán Rozmanitosť a začlenenie Zdravie a dobré životné prostredie Infraštruktúra Znečistenie a emisie Biodiverzita a ekosystémy MSP a tvorba pracovných miest Inovácie a zručnosti Rozvoj a učenie zamestnancov Informácie a kybernetická bezpečnosť Významné hospodárske, environmentálne a sociálne vplyvy organizácie Veľmi vysoké Významné Dôležité Výklad: Pre zainteresované strany a EIB sa klíma a životné prostredie považujú za veľmi dôležité, zatiaľ čo pre zainteresované strany sa etika a integrita považujú za relevantnejšie v porovnaní so stanoviskom EIB.
Source: EIB (2019): Sustainability Report 2018, p. 
Zdroj: EIB (2019): Správa o udržateľnosti z roku 2018, s.
59 Both the EIB and EUIPO’s sustainability reports include information on how the organisations have considered sustainability issues in their policies and activities and on the organisational impact on sustainability. 
59 Správy EIB a EUIPO o udržateľnosti obsahujú informácie o tom, ako tieto organizácie zohľadňujú otázky udržateľnosti vo svojich politikách a činnostiach a o vplyve organizácií na udržateľnosť.
As the example from the EIB in Box 8 illustrates, the impact of an organisation’s business can be much greater than how the running of the organisation affects sustainability. 
Ako to ilustruje príklad EIB v rámčeku 8, vplyv obchodnej činnosti organizácie môže byť oveľa vyšší ako to, aký vplyv má fungovanie organizácie na udržateľnosť.
Relevanceto stakeholders Very relevant 
Relevantnosť pre zainteresované strany Veľmi relevantné
31 Box 8 Carbon footprint of selected EIB lending operations versus the EIB’s own impact The EIB publishes information on the carbon footprint of projects it finances Project carbon foot printing at the EIB, 2015-2017 Number of Projects Total EIB amount signed (in EUR billion) Absolute emissions (in Mt CO2e/year) Carbon sequestration from forestry (in Mt CO2e/year) Relative emissions (in Mt CO2e/year) 2015 2016 2017 73 70 55 11.2 17.7 9.4 4.6 2.4 5.2 3.5 0.3 -3.1 -2.7 -2.9 Source: EIB Sustainability Report 2017. 
31 Rámček 8 Uhlíková stopa vybraných úverových operácií EIB v porovnaní s vplyvom samotnej EIB EIB zverejňuje informácie o uhlíkovej stope projektov, ktoré financuje. Uhlíková stopa projektov v EIB, 2015-2017 Počet projektov Celková výška podpísaných projektov EIB (v mld. EUR) Absolútne emisie (v Mt CO2e/za rok) Sekvestrácia uhlíka v lesníctve (v Mt CO2e/za rok) Relatívne emisie (v Mt CO2e/za rok) 2015 2016 2017 73 70 55 11,2 17,7 9,4 4,6 2,4 5,2 3,5 0,3 -3,1 -2,7 -2,9 Zdroj: Správa EIB o udržateľnosti za rok 2017.
The table above shows that CO2 is measured in millions of tonnes (Mt) Units and shows that total absolute emissions were 5.2 Mt CO2e. 
Z uvedenej tabuľky vyplýva, že CO2 sa meria v jednotkách miliónov ton (Mt) a celkové absolútne emisie boli 5,2 Mt ekvivalentu CO2.
In relative terms, the funded projects represent a reduction of 2.9 Mt CO2e compared to alternatives. 
Financované projekty v relatívnom vyjadrení predstavujú v porovnaní s alternatívami zníženie o 2,9 Mt ekvivalentu CO2.
The EIB ́s own organisational carbon footprint was 22 024 tonnes of CO2e. 
Vlastná organizačná uhlíková stopa EIB bola 22 024 ton ekvivalentu CO2.
This illustrates that analysing and reporting on the impact of an organisation’s business operations can be significantly more material than reporting only on the impact of the organisation itself. 
Vyplýva z toho, že analýza a podávanie správ o vplyve obchodných operácií organizácie môžu byť podstatne významnejšie ako podávanie správ len o vplyve samotnej organizácie.
60 While they do not publish sustainability reports, other EU institutions and agencies do collect and sometimes publish information related to sustainability, albeit in a piece-meal manner and without ensuring that all material aspects of sustainability are covered. 
60 Iné inštitúcie a agentúry EÚ neuverejňujú správy o udržateľnosti, zbierajú však informácie týkajúce sa udržateľnosti a niekedy ich uverejňujú, aj keď len nesystematicky a bez toho, aby zabezpečili pokrytie všetkých významných aspektov udržateľnosti.
Our survey of all EU institutions and agencies confirms this. 
Tento fakt potvrdzuje náš prieskum všetkých inštitúcií a agentúr EÚ.
61 The information collected or published mainly relates to how the running of the organisation affects sustainability (such as their internal use of paper or water) rather than on how they have considered sustainability in their overall strategy and operations. 
61 Zozbierané alebo uverejnené informácie sa týkajú najmä toho, ako fungovanie organizácie ovplyvňuje udržateľnosť (napr. vnútorná spotreba papiera alebo vody) a nie toho, ako zohľadňujú udržateľnosť vo svojej celkovej stratégii a operáciách.
There is a risk that such internal focused reporting does not capture the most material issues for an organisation. 
Hrozí, že takéto interné cielené podávanie správ nezachytí tie otázky, ktoré sú pre organizáciu najvýznamnejšie.
Nor does such information explicitly relate to how SDGs had been taken into account into the organisation’s policy and operations. 
Tieto informácie sa výslovne netýkajú ani toho, ako boli ciele udržateľného rozvoja zohľadnené v politike a operáciách organizácie.
62 The information disclosed by EU institutions and agencies concerns their governance, recruitment and organisational environmental impact. 
62 Informácie, ktoré zverejňujú inštitúcie a agentúry EÚ, sa týkajú ich riadenia, prijímania zamestnancov a vplyvu organizácie na životné prostredie.
They publish information in different reports (e.g. reports done for the Eco-Management and Audit Scheme (EMAS)) and/or online. 
Zverejňujú informácie v rôznych správach (napr. správy vypracované pre schému pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS)) a/alebo online.
Other information is collected but not published (Annex II). 
Ďalšie informácie sa získavajú, ale neuverejňujú (príloha II).
63 We also asked EU Institutions and agencies whether they have implemented certain management systems, to support sustainability reporting or elements thereof (Figure 11). 
63 Takisto sme sa inštitúcií a agentúr EÚ spýtali, či zaviedli určité systémy riadenia na podporu podávania správ o udržateľnosti alebo ich prvkov (ilustrácia 11).
Such management systems support organisations that want to improve their impact on the environment (EMAS, ISO 14001) or on the health and safety of their employees (Occupational Health-and Safety Assessment Series (OHSAS) 18001, ISO 45001). 
Takéto systémy riadenia podporujú organizácie, ktoré chcú zlepšiť svoj vplyv na životné prostredie (EMAS, ISO 14001) alebo na zdravie a bezpečnosť ich zamestnancov (Séria hodnotení – Bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci (OHSAS) 18001, ISO 45001).
Figure 11 – Management systems implemented by EU institutions and agencies 32 Management systems implemented EMAS (Environmental Management) ISO 14001 (Environmental Management) Other ISO 50001 (Energy Management OSHAS 18001 (Health and Safety) ISO 45001 (Health and Safety) No management systems implemented 1 1 3 2 7 9 9 9 1 1 1 3 1 2 2 1 1 1 1 1 1 0 5 10 15 20 25 EU Institutions EU Agencies: staff <100 EU Agencies: staff between 100-250 EU Agencies: staff between 250-500 EU Agencies: staff >500 4 3 2 Source: ECA. 
Ilustrácia 11 – Systémy riadenia zavedené inštitúciami a agentúrami EÚ 32 Zavedené systémy riadenia EMAS (Environmentálne manažérstvo) ISO 14001 (Environmentálne manažérstvo) Iné ISO 50001 (Energetické manažérstvo) OSHAS 18001 (Zdravie a bezpečnosť) ISO 45001 (Zdravie a bezpečnosť) Žiadne zavedené systémy riadenia 1 1 3 2 7 9 9 9 1 1 1 3 1 2 2 1 1 1 1 1 1 0 5 10 15 20 25 Inštitúcie EÚ Agentúry EÚ: zamestnanci <100 Agentúry EÚ: zamestnanci od 100 – 250 Agentúry EÚ: zamestnanci od 250 – 500 Agentúry EÚ: zamestnanci >500 4 3 2 Zdroj: EDA.
64 The management systems implemented mostly concern environmental aspects. 
64 Zavedené systémy riadenia sa väčšinou týkajú environmentálnych aspektov.
Three quarters of the EU institutions99 and 10 % of the EU agencies have implemented a management system such as EMAS and/or ISO 14001. 
Tri štvrtiny inštitúcií EÚ99 a 10 % agentúr EÚ zaviedlo systém riadenia, ako napríklad EMAS a/alebo ISO 14001.
Both of these systems enable organisations to identify and monitor the environmental impact of their activities, products and services. 
Obidva tieto systémy umožňujú organizáciám identifikovať a monitorovať vplyv svojich činností, výrobkov a služieb na životné prostredie.
Unlike ISO14001, EMAS requires a public report using a set of core indicators – energy efficiency, material efficiency, waste, biodiversity and emissions. 
Na rozdiel od normy ISO 14001 si EMAS vyžaduje verejnú správu, v ktorej sa používa súbor kľúčových ukazovateľov – energetická účinnosť, materiálová efektívnosť, odpad, biodiverzita a emisie.
As far as other relevant international management systems like those for health and safety (OHSAS 18001) or energy (ISO 5001) are concerned, implementation is very low. 
Pokiaľ ide o iné relevantné systémy medzinárodného riadenia, ako sú zdravie a bezpečnosť (OHSAS 18001) alebo energia (ISO 5001), ich implementácia je veľmi nízka.
65 When asked why they do not publish a separate sustainability report, most EU institutions and agencies responded that they had not yet considered doing it; the second most common reply was that they lacked the necessary know-how (Figure 12). 
65 Na otázku, prečo neuverejnili samostatnú správu o udržateľnosti, väčšina inštitúcií a agentúr EÚ odpovedala, že to ešte nezvažovali. Druhou najbežnejšou odpoveďou bolo, že nemajú potrebné know-how (ilustrácia 12).
Figure 12 – Key reasons for not publishing a sustainability report Source: ECA. 
Ilustrácia 12 – Hlavné dôvody neuverejnenia správy o udržateľnosti Zdroj: EDA.
66 According to our survey, respondents see the potential benefits of sustainability reporting especially to enhance credibility and transparency. 
66 Podľa nášho prieskumu respondenti vidia potenciálne prínosy podávania správ o udržateľnosti, pričom najdôležitejšie z nich sú dôveryhodnosť a transparentnosť.
Respondents also considered that sustainability reporting would increase their workload. (Figure 13). 
Respondenti sa tiež domnievali, že podávanie správ o udržateľnosti by zvýšilo ich pracovnú záťaž (ilustrácia 13).
33 75 % 58 % 50 % 25 % 0% 46 % 25 % 25 % 7% Not considered yet No necessary know-Other reports used 17% 17% 8% 10% how (EMAS Statement, AAR, HR Report, etc.) 
33 75 % 58 % 50 % 46 % 25 % 0% 25 % 25 % 15 % Inštitúcie EÚ Agentúry EÚ 7% 17% 17% 8% 10% Zatiaľ nezohľadnené Žiadne potrebné know-how Iné použité správy (vyhlásenie EMAS, VSČ, správa oddelenia ľudských zdrojov atď.)
EU Institutions EU Agencies No indicators available Too much work 15 % 
K dispozícii nie sú žiadne ukazovatele Príliš veľa práce
Figure 13 – Potential benefits and disadvantages of sustainability reporting 34 Sustainability reporting... 
Ilustrácia 13 – Potenciálne výhody a nevýhody podávania správ o udržateľnosti 34 Podávanie správ o udržateľnosti...
Improves credibility 73% 75% 63% 75% 67% 58% 51% Improves transparency Helps to identify risk and oportunities Increases awareness on internal processes of the organisation Improves management strategy and policy Brings additional work load EU Institutions 61% 0% 20% 40% EU Agencies 60% 75% 80% 54% 50% 49% Source: ECA. 
Zlepšuje dôveryhodnosť 73 % 75 % 63 % 75 % 67 % 58 % 51 % Zlepšuje transparentnosť Pomáha identifikovať riziko a príležitosti Zvyšuje informovanosť o vnútorných procesoch organizácie Zlepšuje stratégiu a politiku riadenia Prináša dodatočnú pracovnú záťaž Inštitúcie EÚ 61 % 0 % 20 % Agentúry EÚ 40 % 60 % 75 % 80 % 54 % 50 % 49 % Zdroj: EDA.
Auditing sustainability information 67 Auditing financial statements and performance reports increases their accountability value. 
Audit informácií o udržateľnosti 67 Audit finančných výkazov a správ o výkonnosti zvyšuje ich hodnotu v oblasti zodpovednosti.
External assurance of sustainability reports can increase credibility as well as stakeholders’ trust in the information provided. 
Vonkajšie uistenie týkajúce sa správ o udržateľnosti môže zvýšiť dôveryhodnosť, ako aj dôveru zainteresovaných strán v informácie, ktoré sú v nich uvedené.
It can reduce the risk of greenwashing and reports being used as PR-exercises. 
Môže znížiť riziko environmentálne klamlivej reklamy (tzv. greenwashingu) a využívania správ v rámci komunikačných cvičení (vzťahy s verejnosťou).
Auditing information can improve the value of information for internal control and management systems, and raise awareness at boardroom level100. 
Kontrolou informácií sa môže zvýšiť hodnota informácií v rámci systémov vnútornej kontroly a riadenia a zvýšiť informovanosť na úrovni riadiacich orgánov100.
68 Auditing sustainability reporting poses different types of challenges to those posed by auditing financial statements. 
68 Pri audite správ o udržateľnosti vznikajú odlišné druhy problémov ako pri audite finančných výkazov.
For example it can mean reviewing a “narrative” rather than financial data or figures101. 
Môže ísť napríklad skôr o preverovanie „slovného opisu“ než finančných údajov alebo číselných údajov101.
Most sustainability reports by large companies are subject to external audit or review102 but there is no generally accepted audit or assurance standard for sustainability reports. 
Väčšina správ veľkých spoločností o udržateľnosti podlieha externému auditu alebo preskúmaniu102, pre správy o udržateľnosti však neexistuje žiadna všeobecne prijatá norma auditu či uistenia.
For example, the EU directive requires auditors to check whether a sustainability report exists, without going into its substance. 
Smernica EÚ napríklad ukladá audítorom povinnosť, aby skontrolovali, či správa o udržateľnosti existuje, nezaoberá sa však jej obsahom.
Member States such as France and Italy have implemented the directive differently by requiring that auditors also look at the substance of the reports103. 
Členské štáty, ako napríklad Francúzsko a Taliansko, implementovali smernicu rozdielne a od audítorov žiadali, aby sa zaoberali aj podstatou správ103.
69 More recently, in February 2019, the International Auditing and Assurance Standards Board (IAASB) published a consultation paper on providing assurance on extended external reporting104. 
69 Nedávno, vo februári 2019, Rada pre medzinárodné štandardy pre audit a uisťovacie služby (IAASB) uverejnila konzultačný dokument o poskytovaní uistenia o rozšírenom externom vykazovaní104.
Extended external reporting encapsulates many different forms of reporting, including, but not limited to, integrated reporting, sustainability reporting and other reporting by entities about environmental, social and governance matters. 
Rozšírené externé vykazovanie zahŕňa množstvo rôznych foriem podávania správ vrátane, nie však výlučne, integrovaného podávania správ, podávania správ o udržateľnosti a iného podávania správ subjektmi o otázkach týkajúcich sa životného prostredia, o sociálnych otázkach a otázkach správy.
70 According to ISAE 3000, in a limited assurance engagement (a review engagement), “the practitioner’s conclusion is expressed in a form that conveys that, based on the procedures performed, nothing has come to the practitioner’s attention to cause the practitioner to believe the subject matter information is materially misstated”. 
70 Podľa ISAE 3000 v zákazke na obmedzené uisťovacie služby (ďalej len „zákazka na preskúmanie“) je „záver overovateľa vyjadrený vo forme, v ktorej sa na základe vykonaných postupov zistí, že pozornosť overovateľa neupútalo nič, na základe čoho by sa mohol domnievať, že informácia o predmete je významne nesprávna“.
In such cases, engagement risk is reduced to a level that is acceptable in the circumstances of the engagement but risk is greater than for a reasonable assurance engagement105. 
V takýchto prípadoch sa riziko zákazky zníži na úroveň, ktorá je vzhľadom na okolnosti zákazky prijateľná, no riziko je väčšie ako pri zákazke na primerané uisťovacie služby105.
Of the two sustainability reports by EU Institutions and agencies, the EIB’s one is externally audited and limited assurance is provided. 
Z dvoch správ o udržateľnosti inštitúcií a agentúr EÚ, správa EIB podlieha externému auditu a poskytuje sa v nej obmedzené uistenie.
71 Most Supreme Audit Institutions (SAIs) have experience in performance audit, which could be useful for working on sustainability reports and auditing the implementation of SDGs. 
71 Väčšina najvyšších kontrolných inštitúcií (NKI) má skúsenosti s auditom výkonnosti, ktoré by mohli byť užitočné pri vypracúvaní správ o udržateľnosti a pri audite plnenia cieľov udržateľného rozvoja.
INTOSAI (International Organisation of Supreme Audit Institutions) has encouraged SAIs to conduct performance audits on governments’ 35 preparedness to implement the SDGs or on specific SDGs. 
INTOSAI (Medzinárodná organizácia najvyšších kontrolných inštitúcií) nabáda najvyššie kontrolné inštitúcie, aby vykonávali audity výkonnosti týkajúce sa pripravenosti vlád na plnenie cieľov udržateľného rozvoja alebo konkrétnych cieľov udržateľného rozvoja.
Several SAIs around the world have published the results of these audits, and some of them have analysed how their government monitors and reports on SDGs (Box 9)106. 
Výsledky týchto auditov zverejnilo niekoľko najvyšších kontrolných inštitúcií na celom svete a niektoré z nich analyzovali, ako ich vlády monitorujú ciele udržateľného rozvoja a podávajú o nich správy (rámček 9)106.
SDGs can serve as audit criteria107. 
Udržateľné ciele rozvoja môžu slúžiť ako kritériá auditu107.
One of the public audit standards (ISSAI 140) is currently under revision and there is a discussion whether this standard needs to be enlarged to encompass one aspect relevant to sustainability reports, namely the audit of SDGs. 
V súčasnosti prebieha revízia jednej normy verejného auditu (ISSAI 140) a tiež diskusia o tom, či sa táto norma musí rozšíriť tak, aby zahŕňala jeden aspekt týkajúci sa správ o udržateľnosti, konkrétne audit cieľov udržateľného rozvoja.
72 However, auditing the achievements of specific SDGs and Member State reporting to the UN are not the only roles SAIs can play. 
72 Audit konkrétnych cieľov udržateľného rozvoja a podávanie správ Organizácii spojených národov zo strany členských štátov však nie sú jedinými úlohami, ktoré môžu plniť NKI.
When more public sector organisations start to disclose sustainability information, the question how the auditing profession can contribute to improve the quality of information produced by organisations will need to be tackled. 
Keď začne informácie o udržateľnosti zverejňovať viac organizácií verejného sektora, bude potrebné riešiť otázku, ako môže audítorská profesia prispieť k zlepšeniu kvality informácií poskytovaných organizáciami.