natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The EBA does not consider memoranda of understanding as appropriate instruments for clarification of roles and responsibilities between the EBA, the ECB and the national competent authorities, and considers that any such clarification can only take place via changes at the level of primary legislation. 
EBA nepovažuje memorandá o porozumení za vhodné nástroje na objasnenie úloh a povinností medzi EBA, ECB a vnútroštátnymi príslušnými orgánmi a domnieva sa, že k takémuto objasneniu môže dôjsť len prostredníctvom zmien na úrovni primárnej legislatívy.
We consider that the respective tasks of the ECB in its supervisory role, and of the EBA are clear and entirely consistent with the ECB being a competent authority, like any other national competent author‐ ity, when acting in that role. 
Domnievame sa, že príslušné úlohy ECB v rámci jej úlohy dohľadu, ako aj EBA sú jasné a v úplnom súlade so skutočnosťou, že ECB je príslušný orgán podobne ako akýkoľvek iný príslušný vnútroštátny orgán vykonávajúci takúto úlohu.
The EBA does not consider it is appropriate to treat the ECB differently from other competent authori‐ ties when it acts as a supervisor — while the EBA has entered into memoranda of understanding with the ECB as a monetary authority. 
EBA nepovažuje za vhodné zaujať k ECB pri vykonávaní dohľadu iný prístup ako v prípade ostatných príslušných orgánov, aj keď EBA uzatvoril memorandá o porozumení s ECB ako menovým orgánom.
Reply of the European Banking Authority 67 The EBA also notes that Regulation (EU) No 1024/2013 contains specific provisions requiring the establishment of memoranda of understanding with competent authorities of non‐participating countries, and with securities supervisors, but contains no provisions suggesting a need for such arrangements with the ECB. 
Odpovede Európskeho orgánu pre bankovníctvo 67 EBA takisto poznamenáva, že nariadenie (EÚ) č. 1024/2013 obsahuje osobitné ustanovenia, podľa ktorých je potrebné uzavrieť memorandá o porozumení s príslušnými orgánmi nezúčastnených krajín a s orgánmi dohľadu nad cennými papiermi, ale neobsahuje žiadne ustanovenia, ktoré naznačujú potrebu takýchto dohôd s ECB.
The EBA notes that the establishment of the SSM will call for enhanced operational relationships with the ECB, namely in relation to stress testing and development of the Single Handbook. 
EBA konštatuje, že na zriadenie jednotného mechanizmu dohľadu budú potrebné užšie operačné vzťahy s ECB, konkrétne v súvislosti so stresovým testovaním a vypracovaním jednotnej príručky.
Concerning the European Supervisory Handbook, the EBA clari‐ fies that according to the EBA’s legal mandate, the EBA’s handbook will represent a non‐binding col‐ lection of supervisory best practice applied in the EU. 
Pokiaľ ide o európsku príručku dohľadu, EBA spresňuje, že podľa právneho mandátu EBA bude príručka EBA predstavovať nezáväzný súbor osvedčených postupov v oblasti dohľadu, ktoré sa uplatňujú v EÚ.
The mandate does not allow the EBA to achieve maximum harmonisation of the best supervisory practices across the EU, nor does it allow to sub‐ stitute existing handbooks applied by competent authorities, such as the ECB. 
Tento mandát neumožňuje EBA dosiahnuť maximálnu harmonizáciu osvedčených postupov dohľadu v rámci EÚ, ani mu neumožňuje nahradiť existujúce príručky, ktoré uplatňujú príslušné orgány, napríklad ECB.
Article 8 of the EBA founding regulation sets out the EBA’s principal tasks, such as setting high quality supervisory standards and practices, and the pow‐ ers available to us to achieve those tasks, such as the development of technical standards and guide‐ lines and recommendations. 
V článku 8 zakladajúceho nariadenia EBA sú uvedené hlavné úlohy EBA, napríklad stanovenie vysoko kvalitných predpisov a postupov v oblasti dohľadu, a právomoci, ktoré máme k dispozícii na plnenie uvedených úloh, ako je vypracovanie technických predpisov, usmernení a odporúčaní.
The role of compe‐ tent authorities is primarily set out in sectoral acts specifying the scope of supervision and the powers to be used. 
Úloha príslušných orgánov je stanovená predovšetkým v sektorových aktoch vymedzujúcich rozsah pôsobnosti dohľadu a právomocí, ktoré sa majú použiť.
In the case of the ECB, Article 4(2)(a) of the EBA founding regulation has been amended by Regulation (EU) No 1022/2013 to include the ECB as a competent authority for the purposes of the EBA’s tasks and powers ‘with regard to mat‐ ters relating to tasks conferred on it by Regulation (EU) No 1024/2013’. 
V prípade ECB bol článok 4 ods. 2 písm. a) zakladajúceho nariadenia EBA zmenený a doplnený nariadením (EÚ) č. 1022/2013 tak, aby zahŕňal ECB ako príslušný orgán na účely úloh a právomocí EBA „so zreteľom na záležitosti týkajúce sa úloh, ktoré mu boli pridelené nariadením (EÚ) č.
Recital 12 of Regulation (EU) No 1022/2013 provides that the EBA ‘should be able to carry out its tasks also in relation to the ECB in the same manner as in relation to the other com‐ petent authorities’. 
V odôvodnení 12 nariadenia (EÚ) č. 1022/2013 sa uvádza, že EBA by „mal byť schopný vykonávať svoje úlohy aj vo vzťahu k ECB rovnakým spôsobom ako vo vzťahu k iným príslušným orgánom“.
Furthermore, Regulation (EU) No 1024/2013 makes clear in Articles 3 and 4 the scope of the tasks conferred on the ECB, that those tasks are without prejudice to the competence and tasks of the EBA, and that the ECB, like other com‐ petent authorities, must cooperate with the EBA and must comply with Union law, including techni‐ cal standards and Article 16 of the EBA regulation in relation to guidelines and recommendations. 
Z článkov 3 a 4 nariadenia (EÚ) č. 1024/2013 okrem toho jasne vyplýva rozsah úloh pridelených ECB, a to, že tieto úlohy by sa mali plniť bez toho, aby boli dotknuté právomoci a úlohy EBA, a že ECB podobne ako ostatné príslušné orgány, musí spolupracovať s EBA a musí dodržiavať právne predpisy Únie vrátane technických predpisov a článku 16 nariadenia EBA, pokiaľ ide o usmernenia a odporúčania.
In the aftermath of the financial crisis, the Commission took steps to stabilise the banking sector by seeking to strengthen the regulatory and supervisory framework, and by setting up the European Banking Authority (EBA). 
Po skončení finančnej krízy Komisia prijala opatrenia na stabilizáciu bankového sektora prostredníctvom posilnenia regulačného rámca a dohľadu nad bankami a zriadenia Európskeho orgánu pre bankovníctvo (EBA).
The Court’s first audit in this area assessed whether the Commission and EBA had satisfactorily carried out their responsibilities in setting up the new arrangements for the regulation and supervision of the banking sector and considered what lessons could be learned for banking supervision under the new Single Supervisory Mechanism. 
Prvý audit Dvora audítorov v tejto oblasti mal za cieľ posúdiť, či Komisia a EBA uspokojivo splnili svoje povinnosti pri zavádzaní nových opatrení týkajúcich sa systému regulácie bankového sektora a dohľadu nad ním, a zvážiť, ktoré ponaučenia by mohli mať význam pre bankový dohľad v rámci jednotného mechanizmu dohľadu.
The Court concluded that the Commission’s actions, including the creation of EBA, were important first steps in response to the financial crisis. 
Dvor audítorov dospel k záveru, že opatrenia Komisie, vrátane vytvorenia EBA, boli dôležitými prvými krokmi v rámci reakcie na finančnú krízu.
However, there were some shortcomings identified in the functioning of new arrangements in respect of cross-border banking supervision, the assessment of the resilience of EU banks and promotion of consumer protection for which the Court makes recommendations. 
Zistili sa však isté nedostatky vo fungovaní nových opatrení, pokiaľ ide o cezhraničný bankový dohľad, hodnotenie odolnosti bánk EÚ a presadzovanie ochrany spotrebiteľa, ku ktorým Dvor audítorov vydáva odporúčania.
EN 2014 Special Report NO 06 Cohesion policy funds support to renewable energy generation — has it achieved good results? 
SK 2014 Osobitná správa Č. 06 Podpora z fondov politiky súdržnosti na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov – dosiahli sa ňou dobré výsledky?
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2014 ISBN 978-92-872-0396-0 doi:10.2865/83183 © European Union, 2014 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2014. ISBN 978-92-872-0411-0 doi:10.2865/8616 © Európska únia 2014 V prípade akéhokoľvek použitia či reprodukcie fotky č.
EN 2014 Special Report NO 06 Cohesion policy funds support to renewable energy generation — has it achieved good results? (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
SK 2014 Osobitná správa Č. 06 Podpora z fondov politiky súdržnosti na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov – dosiahli sa ňou dobré výsledky? (podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)
Contents 02 Paragraph I–VIII 1–11 1–3 4–6 7 8 9–11 12–13 14–47 14–16 14–16 17–21 17–21 22–25 22–23 24–25 26–31 26–27 28–31 Glossary and abbreviations Executive summary Introduction Renewable energy EU policy objectives — the 2020 renewable energy target Barriers to renewable energy Financial support for renewable energy by the cohesion policy Shared management Audit scope and approach Observations Audited projects delivering outputs as planned ... 
Obsah 02 Body I–VIII 1 –11 1 –3 4 –6 7 8 9 –11 12–13 14–47 14–16 14–16 17–21 17–21 22–25 22–23 24–25 26–31 26–27 28–31 Glosár a skratky Zhrnutie Úvod Obnoviteľná energia Ciele politiky EÚ – plán na rok 2020 týkajúci sa obnoviteľnej energie Prekážky pre energiu z obnoviteľných zdrojov Finančná podpora v rámci politiky súdržnosti na energiu z obnoviteľných zdrojov Zdieľané hospodárenie Rozsah auditu a audítorský prístup Pripomienky Kontrolované projekty produkovali výstupy podľa plánu...
The overall picture is one of well-planned projects delivering according to plan ... but encountering some difficulties in implementation There is scope for further improvement at all project stages — from procurement through operations to monitoring and evaluation ... and results not properly measured or projects not attaining their energy generation targets in the majority of cases RES data collection and reporting can be improved Project results not always achieved The principle of cost-effectiveness is not fully considered in planning the RES projects Cost-effectiveness — an important objective in EU spending There is scope for an emphasis on cost-effectiveness at an early stage 
Celkovo boli projekty dobre naplánované a dosahovali ciele podľa plánu ... no pri realizácii narážali na určité problémy Vo všetkých fázach projektov existuje priestor na ďalšie zlepšenie – od verejného obstarávania cez prevádzkovanie až po monitorovanie a hodnotenie ... a vo väčšine prípadov neboli výsledky riadne merané alebo projekty nedosahovali ciele týkajúce sa výroby energie Zber a vykazovanie údajov o OZE je možné zlepšiť Výsledky projektov sa nie vždy dosiahli Zásada nákladovej účinnosti nie je plne zohľadnená pri plánovaní projektov týkajúcich sa OZE Nákladová účinnosť – dôležitý cieľ v súvislosti s výdavkami EÚ Existuje priestor na presadzovanie nákladovej účinnosti v počiatočnej fáze
Contents 03 32–40 41–47 48–54 ... and there is also scope for more cost-effective RES generation projects Cohesion policy funds having limited EU added value — the RES projects did not make their full contribution to the EU’s energy objectives Conclusions and recommendations Annex I — Annex II — Annex III — Annex IV — Overview of Member States’ progress towards the 2020 RES target Cohesion policy (ERDF and CF 2007–13) funds allocation to RES and selected projects 2007–12 List of audited RES generation projects Summary evaluation of RES project results Reply of the Commission Source: European Court of Auditors. 
Obsah 03 32–40 41–47 48–54 ... a existuje priestor aj pre nákladovo účinnejšie projekty výroby energie z obnoviteľných zdrojov Finančné prostriedky v rámci politiky súdržnosti zabezpečili obmedzenú pridanú hodnotu EÚ – projekty týkajúce sa OZE v plnej miere neprispeli k dosahovaniu cieľov EÚ v oblasti energetiky Závery a odporúčania Príloha I — Príloha II — Prehľad pokroku členských štátov v plnení cieľa na rok 2020 týkajúceho sa OZE Rozdelenie finančných prostriedkov dostupných v rámci politiky súdržnosti (EFRR a KF na obdobie 2007 – 2013) na OZE a vybrané projekty v rokoch 2007 – 2012 Zoznam kontrolovaných projektov týkajúcich sa výroby energie z obnoviteľných zdrojov Súhrnné hodnotenie výsledkov projektov týkajúcich sa OZE Odpovede Komisie Zdroj: Európsky dvor audítorov. Príloha III — Príloha IV —
Glossary 04 and abbreviations CF: Cohesion Fund Concept of cost-effectiveness: It concerns the ability or potential of an audited entity, activity, programme or operation to achieve certain outcomes at a reasonable cost. 
Glosár a skratky 05 Pojem nákladovej účinnosti: Ide o schopnosť alebo potenciál kontrolovaného subjektu, činnosti, programu alebo operácie dosiahnuť určité výsledky pri primeraných nákladoch.
Cost-effectiveness analyses are studies of the relationship between project cost and outcomes, expressed as cost per unit of outcome achieved1. 
Analýzy nákladovej účinnosti sú štúdie vzťahu medzi nákladmi a výsledkami projektu vyjadreného ako náklady na jednotku dosiahnutého výsledku1.
The concept is also emphasised in the EU’s financial rules (see paragraph 6). 
Tento pojem sa vyzdvihuje aj vo finančných pravidlách EÚ (pozri bod 6).
EIA: Environmental impact assessment ERDF: European Regional Development Fund EU added value: On a general level, EU added value is the value resulting from an EU intervention which is additional to the value that would have been otherwise created by Member State action alone. 
Pridaná hodnota EÚ: Vo všeobecnosti pridanú hodnotu EÚ zabezpečuje intervenčné opatrenie EÚ, pričom táto hodnota je navyše k hodnote, ktorú by za iných okolností vyprodukoval samotný členský štát prostredníctvom svojho opatrenia.
Feed-in tariff (FIT): A policy mechanism designed to accelerate investment in renewable energy technologies by offering long-term contracts to renewable energy producers, typically based on the cost of generation of each technology. 
Výkupná cena (VC): Mechanizmus politiky, ktorého účelom je urýchliť investície do obnoviteľnej energie tým, že sa producentom obnoviteľnej energie ponúknu dlhodobé zmluvy spravidla založené na nákladoch na výrobu jednotlivých technológií.
1 ISSAI 3000: Standards and guidelines for performance auditing based on Intosai’s Auditing Standards and practical experience. 
1 ISSAI 3000: Štandardy a usmernenia na vykonávanie auditu výkonnosti na základe audítorských štandardov INTOSAI a praktických skúseností.
Executive 06 summary I IV This audit sought to answer the question of whether good results had been achieved by the two most important funding sources among EU spending programmes for promoting renewable energy — the European Regional Development Fund and the Cohesion Fund (cohesion policy funds). 
Zhrnutie 06 I IV Cieľom tohto auditu bolo zodpovedať otázku, či sa prostredníctvom dvoch najdôležitejších zdrojov financovania výdavkových programov EÚ na podporu obnoviteľnej energie – Európskeho fondu regionál‐ neho rozvoja a Kohézneho fondu (fondy politiky súdržnosti) – dosiahli dobré výsledky.
II Approximately 4,7 billion euro was allocated for renewable energy in the 2007–13 programming period. 
II V programovom období 2007 – 2013 bolo na oblasť energie z obnoviteľných zdrojov pridelených pri‐ bližne 4,7 mld. EUR.
The Court examined whether funds in that period had been allocated to well-prioritised, cost-effective and mature renewable energy generation projects with rational objectives and to what extent these funds had achieved good results in contributing to the EU 2020 target for energy from renewable sources (RES). 
Dvor audítorov preskúmal, či boli finančné prostriedky v tomto období pridelené na nákladovo účinné a premyslené projekty týkajúce sa výroby obnoviteľnej energie, ktoré boli vybrané na základe vhodne stanovených priorít a majú racionálne ciele, ako aj to, do akej miery sa týmito finančnými prostriedkami dosiahli dobré výsledky z hľadiska plnenia cieľa na rok 2020 týkajúceho sa obnoviteľných zdrojov energie (OZE).
III The Court found that the 24 audited2 RES generation projects delivered outputs as planned. 
III Dvor audítorov zistil, že 24 kontrolovaných2 projek‐ tov výroby energie z obnoviteľných zdrojov dosiahlo plánované výstupy.
Most of the audited RES projects were sufficiently mature and ready for implementation when selected. 
Väčšina kontrolovaných projektov týkajúcich sa OZE bola dostatočne premyslená a po výbere pripravená na realizáciu.
There were no major cost overruns or time delays in the projects and the RES generation capacities were installed as planned and operational. 
Pri realizácii projektov nedošlo k vážnemu prekročeniu nákladov ani časovým oneskoreniam a kapacity na výrobu energie z obno‐ viteľných zdrojov boli inštalované podľa plánu a boli v prevádzke.
No major risks to their technical sustainability were apparent. 
Neboli zrejmé žiadne vážne riziká pre ich technickú udržateľnosť.
VI The Court concludes that improvements are needed if funding under these programmes is to make the maximum possible contribution to achieving the RES 2020 targets. 
VI Dvor audítorov sa domnieva, že je potrebné vykonať zlepšenia, ak má financovanie v rámci týchto progra‐ mov v maximálnej možnej miere prispieť k dosiahnutiu cieľov na rok 2020 týkajúcich sa OZE.
In one third of the audited projects the energy production targets had been achieved (or almost achieved) and properly measured. 
Ciele týkajúce sa výroby energie sa dosiahli (alebo takmer dosiahli) a riadne merali v jednej tretine kontrolovaných projektov.
The Court found that the overall value for money of cohesion policy funds support to RES generation projects has been limited in helping achieve the EU RES 2020 target, because: ο cost-effectiveness has not been the guiding principle in planning and implementing the RES generation projects; and ο cohesion policy funds had a limited EU added value. 
Dvor audítorov zistil, že celková hodnota získaná za peniaze z fondov politiky súdržnosti, určené na projekty výroby energie z obno‐ viteľných zdrojov, len v obmedzenej miere pomohla pri dosahovaní cieľa EÚ na rok 2020 týkajúceho sa OZE, pretože: ο nákladová efektívnosť nebola hlavnou zásadou pri plánovaní a realizácii projektov výroby energie z obnoviteľných zdrojov a ο finančné prostriedky v rámci politiky súdržnosti zabezpečili malú pridanú hodnotu EÚ.
V In more detail, the Court found potential for improvements in the Member States covered by the audit: some procurement processes did not ensure full transparency, fairness and efficiency in contractors’ selection; preparation was insufficient for effective monitoring and evaluation; programmes did not explain how the EU funds could contribute cost-effectively to reaching the RES objectives; cost-effectiveness of measures in different RES sectors was not always considered when the budgets were earmarked; and the programmes failed to establish performance indicators for monitoring and evaluation. 
V Konkrétnejšie Dvor audítorov našiel potenciál na zlepšenie v členských štátoch, ktoré boli súčasťou auditu: niektoré postupy verejného obstarávania nezabezpečovali úplnú transparentnosť, férovosť a efektívnosť výberu zmluvných dodávateľov; príprava nebola dostatočná na účinné monitorovanie a hodno‐ tenie; v programoch sa nevysvetľovalo, ako finančné prostriedky EÚ prispejú nákladovo účinným spôsobom k dosiahnutiu cieľov týkajúcich sa OZE; nákladová účinnosť opatrení v rôznych odvetviach OZE nebola vždy faktorom v rozhodovaní o vyčleňovaní finanč‐ ných prostriedkov z rozpočtov; v programoch neboli stanovené ukazovatele výkonnosti týkajúce sa moni‐ torovania a hodnotenia.
2 The audit results were derived from an examination of 24 completed renewable energy generation projects from nine operational programmes financed through the ERDF or the CF in Malta, Austria, Poland, Finland and the United Kingdom. 
2 Výsledky auditu boli vyvodené z preskúmania 24 ukončených projektov výroby energie z obnoviteľných zdrojov z deviatich operačných programov financovaných z EFRR alebo KF na Malte, v Rakúsku, Poľsku, vo Fínsku a v Spojenom kráľovstve.
The projects were in the biomass, photovoltaic, solar thermal and wind energy sectors. 
Projekty boli z oblastí týkajúcich sa biomasy, fotovoltickej energie, solárnej termálnej energie a veternej energie.
Executive summary 07 VII Cohesion policy spending, in general, brings benefits to the broader economy, and although the direct measurement of economic growth or job creation — the overarching aims of cohesion policy — was outside the scope of this audit, the Court’s observations and recommendations are also made in the context of these policy aims. 
Zhrnutie 07 VII Výdavky v oblasti politiky súdržnosti prinášajú úži‐ tok aj hospodárstvu vo všeobecnosti a hoci priame meranie hospodárskeho rastu a vytvárania pracovných miest – teda celkových cieľov politiky súdržnosti – nebolo súčasťou auditu, pri formulácii svojich pripo‐ mienok a odporúčaní Dvor audítorov zohľadňoval aj kontext týchto cieľov politiky.
VIII In view of a likely enhanced use of EU funds for promoting RES in the 2014–20 programming period, the Court makes the following recommendations: Recommendation 1 The Commission, through guidance setting for programme and project preparation and selection as well as through conditions for making funding available for RES generation investments, should: ο ensure that future cohesion policy co-funded RES programmes are guided by the principle of cost-effectiveness, including the avoidance of deadweight. 
VIII S ohľadom na pravdepodobne zlepšené vynakladanie finančných prostriedkov EÚ na podporu OZE v progra‐ movom období 2014 – 2020 Dvor audítorov predkladá tieto odporúčania: Odporúčanie 1 Komisia by prostredníctvom usmernení k príprave a výberu projektov, ako aj prostredníctvom pod‐ mienok týkajúcich sa poskytovania financovania na investície do výroby energie z obnoviteľných zdrojov mala: ο zabezpečiť, aby sa budúce programy týkajúce sa OZE spolufinancované v rámci politiky súdržnosti riadili zásadami nákladovej účinnosti, čo zahŕňa aj potrebu vyhnúť sa mŕtvej váhe.
Programmes must be based on proper needs assessment, prioritisation of the most cost-effective technologies (while not discriminating between RES sectors) and optimal contribution to the EU RES 2020 target. 
Programy musia byť založené na riadnom vyhodnotení potrieb, stanovení priorít, pokiaľ ide o nákladovo najúčin‐ nejšie technológie (pričom sa nesmú diskriminovať jednotlivé odvetvia OZE), a optimálnom prispení k dosiahnutiu cieľa EÚ na rok 2020 týkajúceho sa OZE.
Adequate RES generation objectives in relation to the budget as well as project selection criteria with a focus on the cost-effectiveness of the energy generation results (avoiding over-compensation of projects) need to be set; ο promote the establishment by the Member States of a stable and predictable regulatory framework for RES in general, along with smoother procedures for the integration of electricity from RES into the grid networks. 
V súvislosti s rozpočtom je potrebné stanoviť primerané ciele týkajúce sa výroby energie z obno‐ viteľných zdrojov, ako aj kritériá výberu projektov so zameraním na nákladovú účinnosť výroby ener‐ gie (zabránenie nadmernej kompenzácii projektov), ο presadzovať, aby členské štáty vytvorili stabilný a spoľahlivý právny rámec pre OZE vo všeobec‐ nosti, spolu s plynulými postupmi pre integráciu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov do rozvodných sietí.
Recommendation 2 The Member States should establish and apply, based on Commission guidance, minimum cost-effectiveness criteria which are adapted to the projects’ circumstances. 
Odporúčanie 2 Členské štáty by mali v súlade s usmernením Komisie stanoviť a uplatňovať minimálne kritériá nákladovej účinnosti, prispôsobené okolnostiam vzťahujúcim sa na projekty.