natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The EU’s action on cybersecurity Policy Legislation Constructing a policy and legislative framework Challenge 1: meaningful evaluation and accountability Challenge 2: addressing gaps in EU law and its uneven transposition Funding and spending Challenge 3: aligning investment levels with goals Scaling up investment Scaling up impact Challenge 4: a clear overview of EU budget spending Identifiable cybersecurity spending Other cybersecurity spending Looking ahead Challenge 5: adequately resourcing the EU’s agencies Building a cyber-resilient society Challenge 6: strengthening governance and standards Information security governance Threat and risk assessments Incentives Paragraph I-XIII 01-24 02-06 07-10 11-24 13-18 19-24 25-39 26-32 33-39 40-64 41-46 41-44 45-46 47-60 50-56 57-58 59-60 61-64 65-100 66-81 66-75 76-78 79-81 2 
Opatrenia EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti Politika Právne predpisy Vybudovanie politického a legislatívneho rámca Problém 1: zmysluplné hodnotenie a zodpovednosť Problém 2: odstraňovanie medzier v práve EÚ a jeho nerovnomerná transpozícia Financovanie a výdavky Problém 3: zosúladenie úrovne investícií s cieľmi Zvyšovanie investícií Zvýšenie účinku Problém 4: jasný prehľad rozpočtových výdavkov EÚ Identifikovateľné výdavky na kybernetickú bezpečnosť Iné výdavky na kybernetickú bezpečnosť Pohľad do budúcnosti Problém 5: primerané zabezpečenie zdrojov pre agentúry EÚ Budovanie spoločnosti odolnej proti kybernetickým útokom Problém 6: posilnenie správy a noriem Správa informačnej bezpečnosti Posudzovanie hrozieb a rizika Body I – XIII 01–24 02–06 07–10 11–24 13–18 19–24 25–39 26–32 33–39 40–64 41–46 41–44 45–46 47–60 50–56 57–58 59–60 61–64 65 – 100 66 – 81 66 – 75 76 – 78 3
Challenge 7: raising skills and awareness Training, skills and capacity development Awareness Challenge 8: better information exchange and coordination Coordination among EU institutions and with Member States Cooperation and information exchange with the private sector Responding effectively to cyber incidents Challenge 9: effective detection and response Detection and notification Coordinated response Challenge 10: protecting critical infrastructure and societal functions Protecting infrastructure Enhancing autonomy Concluding remarks Annex I — A complex, multi-layered landscape with many actors Annex II — EU spending on cybersecurity since 2014 Annex III — EU Member State audit office reports Acronyms and abbreviations Glossary ECA team 82-90 84-87 88-90 91-100 92-96 97-100 101-117 102-111 102-105 106-111 112-117 112-115 116-117 118-121 3 
Stimuly Problém 7: zvyšovanie úrovne zručností a informovanosti Odborná príprava, zručnosti a budovanie kapacít Informovanosť Problém 8: lepšia výmena informácií a koordinácia Koordinácia medzi inštitúciami EÚ a s členskými štátmi Spolupráca a výmena informácií so súkromným sektorom Účinné reagovanie na kybernetické incidenty Problém 9: účinné odhalenie a reakcia Odhaľovanie a oznamovanie Koordinovaná reakcia Problém 10: ochrana kritickej infraštruktúry a spoločenských funkcií Ochrana infraštruktúry Posilnenie autonómie Záverečné poznámky 79 – 81 82 – 90 84 – 87 88 – 90 91 – 100 92 – 96 97 – 100 101 – 117 102 – 111 102 – 105 106 – 111 112 – 117 112 – 115 116 – 117 118 – 121 Príloha I — Komplexné, mnohovrstevné prostredie s množstvom aktérov Príloha II — Výdavky EÚ na kybernetickú bezpečnosť od roku 2014 Príloha III — Správy kontrolných úradov členských štátov EÚ Skratky Glosár Tím Európskeho dvora audítorov 4
Executive summary I Technology is opening up a whole new world of opportunities, with new products and services becoming integral parts of our daily lives. 
Zhrnutie I Technológie otvárajú celý nový svet možností a nové produkty a služby sa stávajú neoddeliteľnou súčasťou našich každodenných životov.
In turn, the risk of falling victim to cybercrime or a cyberattack is increasing, the societal and economic impact of which continues to mount. 
V dôsledku toho sa zvyšuje riziko, že sa staneme obeťou počítačovej kriminality alebo kybernetického útoku, ktorých vplyv na spoločnosť a hospodárstvo naďalej rastie.
The EU’s recent drive since 2017 to accelerate efforts to strengthen cybersecurity and its digital autonomy come therefore at a critical time. 
Zvýšená pozornosť EÚ v nedávnom období po roku 2017 venovaná zintenzívneniu úsilia o posilnenie kybernetickej bezpečnosti a jej digitálnej autonómie teda prichádzajú v rozhodujúcom okamihu.
II This briefing paper, which is not an audit report and is based on publicly available information, aims to provide an overview of a complex and uneven policy landscape, and to identify the main challenges to effective policy delivery. 
II Cieľom tohto informačného dokumentu, ktorý nie je audítorskou správou a ktorý je založený na verejne dostupných informáciách, je poskytnutie prehľadu o zložitej a nevyváženej situácii týkajúcej sa politiky a určenie hlavných prekážok pre jej účinnú realizáciu.
The scope of our paper covers EU cybersecurity policy, as well as cybercrime and cyber defence, and also encompasses efforts to combat disinformation. 
Rozsah tohto dokumentu sa týka politiky EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ako aj počítačovej kriminality a kybernetickej obrany a takisto zahŕňa úsilie bojovať proti dezinformáciám.
The challenges we identified are grouped into four broad clusters: (i) the policy and legislative framework; (ii) funding and spending; (iii) building cyber-resilience; and (iv) responding effectively to cyber incidents. 
Výzvy, ktoré sme identifikovali, sú zoskupené do štyroch všeobecných oblastí: i) politický a legislatívny rámec; ii) financovanie a výdavky; iii) budovanie kybernetickej odolnosti a iv) účinné reagovanie na kybernetické incidenty.
Each chapter includes some reflection points on the challenges presented. 
Každá kapitola obsahuje určité podnety na zamyslenie o diskutovaných problémoch.
The policy and legislative framework III Developing action aligned to the EU’s cybersecurity strategy’s broad aims of becoming the world’s safest digital environment is a challenge in the absence of measurable objectives and scarce, reliable data. 
Politický a legislatívny rámec III Vytvorenie opatrenia, ktoré by bolo v súlade so širokými cieľmi stratégie kybernetickej bezpečnosti EÚ, aby sa z Únie stalo najbezpečnejšie digitálne prostredie na svete, je bez merateľných cieľov a vzácnych, spoľahlivých údajov problematické.
Outcomes are rarely measured and few policy areas have been evaluated. 
Účinky sa zriedkakedy merajú a vyhodnotených bolo iba málo oblastí politiky.
A key challenge is therefore ensuring meaningful accountability and evaluation by shifting towards a performance culture with embedded evaluation practices. 
Hlavným problémom je teda zabezpečenie primeranej zodpovednosti a hodnotenia prostredníctvom prechodu na kultúru výkonnosti, ktorej súčasťou sú hodnotiace pos tupy.
IV The legislative framework remains incomplete. 
IV Legislatívny rámec zostáva neúplný.
Gaps in, and the inconsistent transposition of, EU law can make it difficult for legislation to reach its full potential. 
Medzery v práve EÚ a jeho nedôsledná transpozícia môžu sťažiť to, aby právne predpisy dosiahli svoj úplný potenciál.
Funding and spending V Aligning investment levels with goals is challenging: this requires scaling up not just overall investment in cybersecurity – which in the EU has been low and fragmented– but also scaling up impact, especially in better harnessing the results of research spending and ensuring the effective targeting and funding of start-ups. 
Financovanie a výdavky V Zosúladenie úrovne investícií s cieľmi je náročné: nevyžaduje si len zvýšenie celkových investícií v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktoré sú v EÚ nízke 5 a rozdrobené, ale aj zvýšenie ich účinku, najmä pokiaľ ide o lepšie využitie výsledkov výdavkov na výskum a zabezpečenie účinného zacielenia a financovania startupov.
VI Having a clear overview of EU spending is essential for the EU and its Member States to know which gaps to close to meet their stated goals. 
VI Jasný prehľad výdavkov EÚ je pre EÚ a jej členské štáty nevyhnutný, aby poznali, ktoré nedostatky treba odstrániť v záujme splnenia cieľov, ktoré si stanovili.
As there is no dedicated EU budget to fund the cybersecurity strategy, there is not a clear picture of what money goes where. 4 
Keďže neexistuje špecializovaný rozpočet EÚ určený na financovanie stratégie kybernetickej bezpečnosti, neexistuje ani jasná predstava o tom, kam smerujú konkrétne finančné s umy.
VII At a time of heightened security-driven political priorities, constraints in the adequate resourcing of the EU’s cyber-relevant agencies may prevent the EU’s ambitions from being matched. 
VII V čase politických priorít motivovaných zvýšenými obavami o bezpečnosť môžu obmedzenia týkajúce sa primeraného zabezpečovania zdrojov pre agentúry EÚ zaoberajúce sa oblasťou kybernetiky zabrániť dosiahnutiu ambícií EÚ.
Building cyber-resilience VIII Weaknesses in cybersecurity governance abound in the public and private sectors across the EU as well as at the international level. 
Budovanie kybernetickej odolnosti VIII Nedostatky v riadení kybernetickej bezpečnosti sú časté vo verejnom a súkromnom sektore, a to v celej EÚ aj na medzinárodnej úrovni.
This impairs the global community’s ability to respond to and limit cyberattacks and undermines a coherent EU-wide approach. 
Ich hojnosť poškodzuje schopnosť svetového spoločenstva reagovať na kybernetické útoky a zabraňovať im a oslabuje jednotný prístup na úrovni EÚ.
The challenge is thus to strengthen cybersecurity governance. 
Problémom je teda posilnenie riadenia kybernetickej bezpečnosti.
IX Raising skills and awareness across all sectors and levels of society is essential, given the growing global cybersecurity skills shortfall. 
IX Vzhľadom na čoraz väčší nedostatok zručností v oblasti kybernetickej bezpečnosti jenevyhnutné zvyšovanieúrovnezručnostíainformovanostivovšetkýchsektoroch a na všetkých úrovniach spoločnosti.
There are currently limited EU-wide standards for training, certification or cyber risk assessments. 
V celej EÚ sú v súčasnosti slabé normy týkajúce sa odbornej prípravy, certifikácie alebo posudzovania kybernetických rizík.
X A foundation of trust is essential for strengthening overall cyber resilience. 
X Na posilnenie celkovej kybernetickej odolnosti je nevyhnutné prostredie dôvery.
The Commission itself has assessed that coordination in general is still insufficient. 
Sama Komisia hodnotením dospela k záveru, že všeobecná koordinácia je stále nedostatočná.
Improving information exchange and coordination between the public and private sectors remains a challenge. 
Problémom zostáva zlepšenie výmeny informácií a koordinácie medzi verejným a súkromným sektorom.
Responding effectively to cyber incidents XI Digital systems have become so complex that preventing all attacks is impossible. 
Účinné reagovanie na kybernetické incidenty XI Digitálne systémy sa stávajú natoľko komplexnými, že je nemožné zabrániť všetkým útokom.
Responding to this challenge is rapid detection and response. 
Reakciou na tento problém je rýchle odhalenie a reakcia.
However, cybersecurity is not yet fully integrated into existing EU-level crisis response coordination mechanisms, potentially limiting the EU’s capacity to respond to large-scale, cross-border cyber incidents. 
Kybernetická bezpečnosť však ešte stále nie je celkom začlenená do existujúcich mechanizmov koordinácie reakcie na krízu na úrovni EÚ, čo by mohlo znižovať schopnosť EÚ reagovať v prípade rozsiahlych, cezhraničných kybernetických incidentov.
XII The protection of critical infrastructure and societal functions is key. 
XII Kľúčom je ochrana kritickej infraštruktúry a spoločenských funkcií.
The potential interference in electoral processes and disinformation campaigns are a critical challenge. 
Závažným problémom je potenciálne zasahovanie do volebných procesov a dezinformačné kampane.
XIII The current challenges posed by cyber threats facing the EU and the broader global environment require continued commitment and an ongoing steadfast adherence to the EU’s core values. 5 
XIII Aktuálne problémy, ktoré predstavujú kybernetické hrozby, ktorým čelí EÚ, a širšie globálne prostredie si vyžadujú nepretržité odhodlanie a neprestajné, vytrvalé dodržiavanie základných hodnôt EÚ. 7
Introduction 01 Technology is opening up a whole new world of opportunities. 
Úvod 01 Technológie otvárajú celý nový svet možností.
As new products and services take off, they become integral parts of our daily lives. 
Nové produkty a služby sa zároveň so svojím zavádzaním stávajú neoddeliteľnou súčasťou našich každodenných životov.
However, with each new development our technological dependence rises, and so too does the importance of cybersecurity. 
S každým novým vývojom sa však zvyšuje naša technologická závislosť a s ňou rastie aj význam kybernetickej bezpečnosti.
The more personal data we put online and the more connected we become, the more likely we are to fall victim to a form of cybercrime or cyberattack. 
Čím viac osobných údajov zverejníme online a čím viac sme prepojení, o to je pravdepodobnejšie, že sa staneme obeťou niektorej formy počítačovej kriminality alebo kybernetického útoku.
What is cybersecurity? 
Čo je kybernetická bezpečnosť?
02 There is no standard, universally accepted definition of cybersecurity1. 
02 Neexistuje nijaké štandardné, všeobecne uznávané vymedzenie pojmu kybernetická bezpečnosť1.
Broadly, it is all the safeguards and measures adopted to defend information systems and their users against unauthorised access, attack and damage to ensure the confidentiality, integrity and availability of data. 
Vo všeobecnosti ide o všetky bezpečnostné záruky a opatrenia prijaté na ochranu informačných systémov a ich používateľov proti neoprávnenému prístupu, útoku a poškodeniu, ktorých cieľom je zabezpečenie dôvernosti, integrity a prístupnosti údajov.
03 Cybersecurity involves preventing, detecting, responding to and recovering from cyber incidents. Incidents may be intended or not and range, for example, from accidental disclosures of information, to attacks on businesses and critical infrastructure, to the theft of personal data, and even interference in democratic processes. 
Incidenty môžu byť úmyselné alebo neúmyselné a ich rozsah je napríklad od náhodného zverejnenia informácií po útoky na podniky a kritickú infraštruktúru, po krádež osobných údajov, ba dokonca po zasahovanie do demokratických procesov a môžu mať rozsiahle škodlivé účinky na jednotlivcov, organizácie a spoločenstvá.
04 As a term used in EU policy circles, cybersecurity is not limited to network and information security. 
04 Kybernetická bezpečnosť sa ako pojem používaný v politických kruhoch EÚ netýka iba sieťovej a informačnej bezpečnosti.
It covers any unlawful activity involving the use of digital technologies in cyberspace. 
Vzťahuje sa aj na všetky nezákonné činnosti, pri ktorých sa využívajú digitálne technológie v kybernetickom priestore.
This can therefore include cybercrimes like launching computer virus attacks and non-cash payment fraud, and it can straddle the divide between systems and content, as with the dissemination of online child sexual abuse material. 
Tento pojem preto môže zahŕňať počítačovú kriminalitu, ako sú útoky prostredníctvom počítačových vírusov a podvody s bezhotovostnými platobnými prostriedkami, a môže preklenúť priepasť medzi systémami a obsahom, ako pri rozširovaní detskej pornografie na internete.
It can also cover disinformation campaigns to influence online debate and suspected electoral interference. 
Týka sa aj dezinformačných kampaní, ktorých cieľom je ovplyvňovanie internetových diskusií, a údajných zasahovaní do volebného procesu.
In addition, Europol sees a convergence between cybercrime and terrorism2. 
Europol okrem toho vidí blízkosť medzi počítačovou kriminalitou a terorizmom2.
05 Different actors – including states, criminal groups and hacktivists – instigate cyber incidents, moved by different motives. 
05 Kybernetické incidenty podnecujú rozličné subjekty (vrátane štátov, zločineckých skupín a tzv. hacktivistov) s rozdielnymi pohnútkami.
The fallout from these incidents is felt at the national, European and even global level. 
Dôsledky týchto incidentov sa prejavujú na vnútroštátnej, európskej či dokonca celosvetovej úrovni. Nehmotná 8
However, the intangible and largely borderless nature of the internet, and the tools and tactics used, often make it difficult to identify an attack’s perpetrator (the so-called “attribution problem”). 
a zväčša bezhraničná povaha internetu a používaných nástrojov a taktiky však často sťažujú identifikáciu páchateľa útoku (takzvaný atribučný problém).
6 
06 Mnoho druhov kybernetických hrozieb možno rozdeliť podľa toho, ako nakladajú s údajmi (zverejnenie, úprava, zničenie alebo zamietnutie prístupu), alebo podľa toho, ktoré základné zásady informačnej bezpečnosti porušujú, ako je znázornené ďalej na ilustrácii 1.
Some examples of attacks are described in Box 1. 
Niekoľko príkladov útokov sa uvádza v rámčeku 1.
As the attacks to information systems increase in sophistication, our defence mechanisms become less effective3. 
Zatiaľ čo sa zvyšuje dômyselnosť útokov na informačné systémy, naše obranné mechanizmy strácajú svoju účinnosť3.
Figure 1 – Threat types and the security principles they put at risk Availability Confidentiality Integrity 7 Unauthorised access Disclosure Modification of Information Destruction Denial of service Source: ECAmodifiedfromaEuropeanParliamentstudy4.Padlock=securitynotimpacted; Exclamation mark = security at risk 
Ilustrácia 1 – Druhy hrozieb a nimi ohrozené zásady bezpečnosti Dostupnosť Dôvernosť Integrita 9 Neoprávnený prístup Zverejnenie Úprava informácií Zničenie Odmietnutie služby Zdroj: Európsky dvor audítorov, úprava podľa štúdieEurópskeho parlamentu4.Zámka = bezpečnosť nedotknutá, výkričník = bezpečnosť ohrozená.
8 Box1 Types of cyber attacks Every time a new device comes online or connects with other devices, the so-called cybersecurity “attack surface” increases. 
10 Rámček 1 Druhy kybernetických útokov Zakaždým, keď sa nové zariadenie pripojí na internet alebo sa prepojí s inými zariadeniami, zvyšuje sa tým možnosť útokov proti kybernetickej bezpečnosti.
The exponential growth of the Internet of Things, the cloud, big data and the digitisation of industry is accompanied by a growth in the exposure of vulnerabilities, enabling malicious actors to target ever more victims. 
Exponenciálny rast internetu vecí, cloudu, veľkých dát (big data) a digitalizácie priemyslu sprevádza zvyšovanie miery vystavenia slabinám systému, ktoré zločinným subjektom umožňujú cieliť na čoraz viac obetí.
The variety of attack types and their growing sophistication make it genuinely difficult to keep pace5. 
Rozmanitosť druhov útokov a ich čoraz väčšia dômyselnosť prakticky znemožňujú držať krok s ich vývojom5.
Malware (malicious software) is designed to harm devices or networks. 
Malvér (škodlivý softvér) je navrhnutý tak, aby poškodzoval zariadenia alebo siete.
It can include viruses, trojans, ransomware, worms, adware and spyware. 
Táto kategória zahŕňa vírusy, trójske kone, ransomvér, počítačové červy, advér a spyvér.
Ransomware encrypts data, preventing users from accessing their files until a ransom is paid, typically in cryptocurrency, or an action is carried out. 
Ransomvér je softvér, ktorý šifruje údaje, čím bráni používateľom v prístupe k ich súborom, kým nezaplatia výkupné, zvyčajne v kryptomene, alebo kým vykonajú istú činnosť.
According to Europol, ransomware attacks dominate across the board, and the number of ransomware types has exploded over the past few years. 
Podľa Europolu prevládajú útoky typu ransomvéru a v niekoľkých posledných rokoch došlo k prudkému nárastu počtu druhov ransomvéru.
Distributed Denial of Service (DDoS) attacks, which make services or resources unavailable by flooding them with more requests than they can handle, are also on the rise, with one-third of organisations facing this type of attack in 20176. 
Pribúdajú útoky distribuovaného odmietnutia služby (ďalej len „útoky DDoS“), pri ktorých sa znemožní prístup k službám alebo zdrojom prostredníctvom zaplavenia týchto služieb alebo zdrojov vyšším počtom požiadaviek, než sú schopné zvládnuť, pričom v roku 2017 tento druh útokov postihol jednu tretinu organizácií6.
Users can be manipulated into unwittingly performing an action or disclosing confidential information. 
Používateľov je možné zmanipulovať tak, aby nevedomky vykonali istú akciu alebo zverejnili dôverné informácie.
This ruse can be used for data theft or cyberespionage, and is known as social engineering. 
Tento úskok sa môže použiť pri krádeži údajov alebo kybernetickej špionáži a je známy ako sociálne inžinierstvo.
There are different ways to achieve this, but a common method is phishing, where emails appearing to come from trusted sources trick users into revealing information or clicking on links that will infect devices with downloaded malware. 
Existujú rozličné spôsoby, ako to dosiahnuť, bežnou metódou však je tzv. phishing, pri ktorom sa prostredníctvom e-mailových správ, ktoré vyzerajú, akoby pochádzali z dôveryhodných zdrojov, oklamú používatelia, aby prezradili isté informácie alebo klikli na hypertextové odkazy, ktoré nakazia ich zariadenie stiahnutým malvérom.
More than half of Member States reported investigations into network attacks7. 
Vyše polovice členských štátov nahlásilo vyšetrovania týkajúce sa útokov na siete7.
Perhaps the most nefarious of threat types are advanced persistent threats (APTs). 
Asi najpodlejším druhom hrozieb sú pokročilé pretrvávajúce hrozby.
These are sophisticated attackers engaged in long-term monitoring and stealing of data, and sometimes harbouring destructive goals as well. 
Ide o rafinovaných útočníkov, ktorí dlhodobo sledujú a kradnú údaje, pričom niekedy prechovávajú aj deštruktívne ciele.
The aim here is to stay under the radar without detection for as long as possible. 
Cieľom týchto útokov je držať sa čo najdlhšie mimo dosahu radaru bez odhalenia.
APTs are often state-linked and targeted at especially sensitive sectors like technology, defence, and critical infrastructure. 
Pokročilé pretrvávajúce hrozby často bývajú spojené so štátom a bývajú zamerané najmä na citlivé sektory, ako sú technológie, obrana a kritická infraštruktúra.
Cyberespionage is said to account for at least one-quarter of all cyber incidents and the majority of costs 8. 
Kybernetická špionáž údajne predstavuje najmenej jednu štvrtinu všetkých kybernetických incidentov a väčšinu nákladov8.
07 Capturing the impact of being poorly prepared for a cyberattack is difficult due to the lack of reliable data. 
07 Opis účinkov slabej prípravy na kybernetický útok je ťažký z dôvodu nedostatku spoľahlivých údajov.
The economic impact of cybercrime rose fivefold between 2013 and 20179, hitting governments and companies, large and small alike. 
Hospodársky vplyv počítačovej kriminality sa medzi rokmi 2013 až 2017 päťnásobne zvýšil9, pričom táto kriminalita postihla vlády a veľké aj malé
The forecast growth in cyber insurance premiums from €3 billion in 2018 to €8.9 billion in 2020 reflects this trend. 
Tento trend sa odzrkadľuje v odhadovanom raste poistného pre prípad kybernetických útokov z 3 mld. EUR v roku 2018 na 8,9 mld. EUR v roku 2020.
08 While the financial impact of cyberattacks continues to grow, there is an alarming disparity between the cost of launching an attack and the cost of prevention, investigation and reparation. 
08 Hoci sa finančný vplyv kybernetických útokov naďalej zvyšuje, náklady na spustenie útoku a náklady na predchádzanie, vyšetrovanie a nápravu útoku sú znepokojivo rozdielne.
For example, a DDoS attack can cost as little as €15 a month to carry out, yet the losses suffered by the targeted business, including reputational damage, are considerably higher10. 
Napríklad náklady na uskutočnenie útoku DDoS môžu byť iba 15 EUR mesačne, ale straty spôsobené podniku, ktorý je terčom útoku, vrátane poškodenia jeho dobrého mena, sú oveľa vyššie10.