natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Examples of key problems to be addressed are land tenure conflicts, forced/child labour, poor working conditions and health and safety risks19. 
Medzi príklady hlavných problémov, ktoré treba riešiť, patria konflikty týkajúce sa držby pôdy, nútená/detská práca, zlé pracovné podmienky a riziká pre zdravie a bezpečnosť19.
17 ECA 2014 annual report, paragraphs 7.22 and 7.33 (OJ C 373, 10.11.2015). 
17 Výročná správa EDA za rok 2014, body 7.22 a 7.33 (Ú. v. EÚ C 373, 10.11.2015).
18 Article 17(7). 
18 Článok 17 ods. 7.
19 Risks regarding biofuels production are identified, for example, in the ‘2050 criteria overview’ in ‘WWF Report, September 2012’, (http:// assets.worldwildlife.org/ publications/458/files/ original/2050_criteria_final_ low_res_online_viewing. pdf?1348517472). Box 2 
19 Riziká spojené s výrobou biopaliva sa pomenúvajú napríklad v dokumente WWF „2050 Criteria Overview“ (Prehľad kritérií 2050), september 2012”, http://assets. worldwildlife.org/ publications/458/files/ original/2050_criteria_final_ low_res_online_viewing. pdf?1348517472. Rámček 2
Observations 22 31 Although the consultant assessing the voluntary schemes delivered a methodology to the Commission in June 2012 for the assessment of whether voluntary schemes address non-mandatory sustainability issues, to date the Commission has not applied that methodology. 
Pripomienky 22 31 Hoci konzultant posudzujúci dobrovoľné schémy predložil v júni 2012 Komisii metodiku na hodnotenie toho, či sa dobrovoľné schémy venujú nepovinným aspektom udržateľnosti, Komisia doteraz túto metodiku nepoužila.
As a result, the voluntary schemes were not obliged to include non-mandatory sustainability issues in the standards they submitted for recognition. 
V dôsledku toho nemuseli dobrovoľné schémy zahrnúť nepovinné aspekty udržateľnosti do noriem, ktoré predložili na uznanie.
We nevertheless found that one of the four voluntary schemes examined had set up certification procedures which included the verification of socioeconomic effects (see Box 3). 
Zistili sme však, že jedna zo štyroch preskúmaných dobrovoľných schém vypracovala certifikačné postupy, ktorých súčasťou bolo aj overovanie sociálno-ekonomických účinkov (pozri rámček 3).
A good practice for the verification of social sustainability aspects To ensure sustainable and environmentally and socially sound production of biomass, this voluntary scheme’s standard for sustainable production not only aims to prevent ecological damage but also to safeguard appropriate working conditions and protection of employees’ health on farms. 
Osvedčený postup overovania sociálnych aspektov udržateľnosti S cieľom zabezpečiť výrobu biomasy, ktorá je udržateľná a zároveň sa pri nej náležite zohľadňujú environmentálne a sociálne faktory, má norma tejto dobrovoľnej schémy pre udržateľnú výrobu za cieľ nielen predchádzať škodám na životnom prostredí, ale aj zaručiť vhodné pracovné podmienky a ochranu zdravia zamestnancov poľnohospodárskych podnikov.
This includes the protection of soil, water and air, and also safe working conditions (through training and education, use of protective clothing and proper and timely assistance in the event of accidents) and respect of human rights, labour rights and land rights. 
To zahŕňa ochranu pôdy, vody a vzduchu, bezpečné pracovné podmienky (za-bezpečením školení a odborného vzdelávania, používaním ochranného odevu a náležitou a rýchlou pomocou v prípade nehôd) a dodržiavanie ľudských práv, pracovných práv a pozemkových práv.
According to its principles, biomass production must promote responsible labour conditions and workers’ health, safety and welfare and must be based on responsible community relations. 
V súlade so zásadami schémy musí výroba biomasy podporovať zodpovedné pracovné podmienky a zdravie, bezpečnosť a spokojnosť pracovníkov a musí byť založená na zodpovedných vzťahoch v rámci komunity.
32 The RED requires the Commission to report every 2 years to the European Parliament and the Council on the impact on social sustainability in the EU and in third countries of increased demand for biofuels, on the impact of EU biofuel policy on the availability of foodstuffs at affordable prices, in particular for people living in developing countries, and on wider development issues. 
32 V smernici o obnoviteľných zdrojoch energie sa od Komisie vyžaduje, aby každé dva roky predložila Európskemu parlamentu a Rade správu o vplyve zvýšeného dopytu po biopalivách na sociálnu udržateľnosť v EÚ a tretích krajinách, ako aj o vplyve politiky EÚ v oblasti biopalív na dostupnosť potravín za prístupnú cenu, najmä pre ľudí žijúcich v rozvojových krajinách a o ďalších všeobecných otázkach týkajúcich sa rozvoja.
The Commission’s reports must also address the respect of land-use rights and national measures taken for soil, water and air protection20. 
Správy Komisie sa musia takisto venovať témam dodržiavania práv v súvislosti s využívaním pôdy a vnútroštátnym opatreniam prijatým na ochranu pôdy, vody a vzduchu20.
We note that, although this reporting requirement cannot compensate for the lack of systematic certification of these sustainability aspects, it could provide the necessary overview of the significance of these issues. 
Konštatujeme, že hoci táto požiadavka predkladať správy nemôže vyvážiť absenciu systematickej certifikácie týchto aspektov udržateľnosti, správy môžu poskytnúť potrebný prehľad o dôležitosti týchto záležitostí.
33 To date the Commission has submitted two reports21. 
33 Komisia doteraz predložila dve správy21.
We consider these reports to be of limited use as they contain limited information and unclear conclusions, as shown in Box 4. 
Užitočnosť týchto správ považujeme za malú, pretože obsahujú málo informácií a nejasné závery, ako uvádzame v rámčeku 4.
These reports do not provide enough data to assess the impact of the demand for biofuels on social sustainability and to propose, where necessary, corrective actions. 
Správy neposkytujú dostatok údajov na posúdenie vplyvu dopytu po biopalive na sociálnu udržateľnosť a v prípade potreby na navrhnutie nápravných opatrení.
20 Article 17(7), second subparagraph. 
20 Článok 17 ods. 7 druhý pododsek.
21 COM(2013)175 final, accompanied by SWD(2013) 102 final and COM(2015)293 final, accompanied by SWD(2015) 117 final. 
21 COM(2013) 175 final spolu s SWD(2013) 102 final a COM(2015) 293 final spolu s SWD(2015) 117 final.
We have examined both the COM and the SWD documents. Box 3 
Preskúmali sme dokumenty COM ako aj dokumenty SWD. Rámček 3
Observations 23 Examples of insufficient information in Commission reports on social aspects affected by biofuel production The Commission’s 2013 report does not address ‘wider development issues in developing countries22’ (for example, rural and social development such as local prosperity, social well-being and access to energy, capacity development and technology transfer). 
Pripomienky 23 Príklady nepostačujúcich informácií v správach Komisie o sociálnych aspektoch, na ktoré vplýva výroba biopaliva Správa Komisie za rok 2013 sa nevenuje všeobecnejším otázkam týkajúcim sa rozvoja v rozvojových krajinách22 (ako je rozvoj vidieka a sociálny rozvoj, napríklad prosperita v danej oblasti, sociálny blahobyt a prístup k energii, rozvoj kapacít a transfer technológií).
The background report’s assessment of labour conditions23 is based merely on the status of ratification of international conventions by countries exporting biofuels to the EU. 
Posúdenie pracovných podmienok v podkladovej správe23 je založené len na stave ratifikácie medzinárodných dohovorov krajinami, ktoré vyvážajú biopalivá do EÚ.
Labour conditions issues in terms of remuneration, health safety (including exposure to chemicals), contractual agreements or gender-specific impacts are not assessed in those reports. 
V správach sa nehodnotia ani pracovné podmienky z hľadiska odmeňovania, zdravia a bezpečnosti (vrátane vystavenia chemikáliám), zmluvných dohôd či rodovo špecifických vplyvov.
The 2015 Commission report does not address wider development issues in developing countries at all. 
Správa Komisie za rok 2015 sa všeobecnejším otázkam týkajúcim sa rozvoja v rozvojových krajinách nevenuje vôbec.
Its background report provides a vague conclusion that ‘overall wider development issues in developing countries could be positively or negatively impacted by biofuel production’24. 
V podkladovej správe je vyjadrený neurčitý záver, že „celkovo môže mať výroba biopaliva v rozvojových krajinách pozitívny alebo negatívny vplyv na všeobecnejšie otázky týkajúce sa rozvoja“24.
22 Reporting on ‘wider development issues in developing countries’ is required by the RED, but it does not specify what such issues are. 
22 Informovanie o všeobecnejších otázkach týkajúcich sa rozvoja v rozvojových krajinách sa vyžaduje v smernici o obnoviteľných zdrojoch energie, no nekonkretizuje sa, čo patrí medzi takéto otázky.
23 Ecofys et al., ‘Renewable energy progress and biofuel sustainability’, 2012. 
23 Ecofys et al., „Renewable energy progress and biofuel sustainability“ (Pokrok v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a udržateľnosť biopalív), 2012.
24 Ecofys et al., ‘Renewable energy progress and biofuels sustainability’, 2014, p. 
24 Ecofys et al., „Renewable energy progress and biofuel sustainability“ (Pokrok v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a udržateľnosť biopalív), 2014, s.
The impact of indirect land‐use changes (ILUC) was not considered 34 Biomass production typically takes place on cropland which was previously used for agricultural production destined to be used for food or feed production. 
Nezohľadňoval sa dosah nepriamych zmien využívania pôdy (ILUC) 34 Výroba biomasy sa spravidla uskutočňuje na ornej pôde, ktorá sa predtým využívala na poľnohospodársku produkciu určenú na výrobu potravín alebo krmív.
Since such agricultural production is still necessary, it might be partly displaced to land that was previously not cropland, such as grassland or forest. 
Keďže táto poľnohospodárska produkcia je stále potrebná, môže byť čiastočne odsunutá na plochy, ktoré predtým neboli ornou pôdou, napríklad trávny porast alebo les.
This process is known as indirect land-use change (ILUC), which risks negating the greenhouse gas savings that result from increased biofuel use, because grasslands and forests absorb high levels of CO2. 
Tento proces sa nazýva nepriamou zmenou využívania pôdy (ILUC) a vzniká pri ňom riziko anulácie úspor skleníkových plynov, ktoré sa dosiahli vďaka zvýšenému využívaniu biopaliva, pretože trávne porasty a lesy absorbujú vysoké množstvá CO2.
By converting such land types to cropland, atmospheric CO2 levels might increase, as conversion could lead to additional and substantial greenhouse gas emissions. Box 4 
Premenou takýchto typov pôdy na ornú pôdu sa môže zvýšiť úroveň CO2 v atmosfére, pretože premena pôdy môže spôsobiť značné dodatočné emisie skleníkových plynov. Rámček 4
Observations 24 35 The importance of assessing the impact of ILUC was highlighted in a mid-term evaluation of the RED25, which noted that biofuels can result in a GHG emission reduction, but the size of the emission reduction depends significantly on the type and feedstock used and on whether the uncertain impact of ILUC is taken into account. 
Pripomienky 24 35 Dôležitosť posudzovania vplyvu nepriamej zmeny využívania pôdy bola vyzdvihnutá v hodnotení smernice o obnoviteľných zdrojoch energie v polovici trvania25, v ktorom sa uviedlo, že biopalivá môžu viesť k zníženiu emisií skleníkových plynov, no množstvo znížených emisií značne závisí od typu použitých surovín a od toho, či sa zohľadnil neurčitý vplyv nepriamej zmeny využívania pôdy.
When ILUC is taken into account, some biofuels like the ones from waste and residues or sugar cane can result in high emission savings, while other biofuels from crops can in some cases even result in a net increase of GHG emissions. 
Ak sa berie do úvahy nepriama zmena využívania pôdy, niektoré biopalivá, napríklad z odpadu a zo zvyškov alebo z cukrovej trstiny, môžu zabezpečiť vyššie úspory emisií, kým iné biopalivá z plodín môžu v niektorých prípadoch spôsobiť aj čistý nárast emisií skleníkových plynov.
36 However, the RED does not require biomass and biofuels suppliers to include greenhouse gas emissions associated with indirect land-use change in the calculation of greenhouse gas emissions savings26. 
36 V smernici o obnoviteľných zdrojoch energie sa však od dodávateľov biomasy a biopalív nevyžaduje, aby pri výpočte úspor emisií skleníkových plynov zohľadnili emisie súvisiace s nepriamou zmenou využívania pôdy26.
37 We acknowledge the technical difficulties in assessing the impact of ILUC on greenhouse gas emissions (mainly a lack of methodology for calculating emissions from ILUC that can take place all over the world, and not necessarily in the areas where biomass for biofuels is produced). 
37 Uznávame technické ťažkosti pri posudzovaní vplyvu nepriamej zmeny využívania pôdy na emisie skleníkových plynov (hlavne chýbajúcu metodiku na výpočet emisií v dôsledku nepriamej zmeny využívania pôdy, ku ktorej môže dôjsť na celom svete, a nie nevyhnutne len na miestach, kde sa vyrába biomasa pre biopalivá).
The amended RED27 deals with the problem by capping the share of biofuels from food crops that can be counted towards the 2020 target to 7 %, and introducing additional reporting obligations for the Member States and the Commission28. 
V zmenenej smernici o obnoviteľných zdrojoch energie27 sa tento problém rieši stanovením stropu pre podiel biopalív z potravinárskych plodín, ktorý možno zarátať na účely cieľa na rok 2020, na úrovni 7 % a zavedením povinností pre členské štáty a Komisiu predkladať ďalšie správy28.
At the time of the audit, there was no information available on the sources that may be used by the Commission for reporting on ILUC. 
V čase auditu neboli dostupné informácie o zdrojoch, ktoré by Komisia mohla využiť pre svoje správy o nepriamej zmene využívania pôdy.
Weak verification of the origin of waste or residues used for the production of biofuels 38 Biofuels produced from waste and residues, such as biodiesel produced from used cooking oil (UCO), are considered to be more beneficial for the environment, since they do not compete with food production for the use of agricultural land. 
Slabé overovanie pôvodu odpadu alebo zvyškov používaných na výrobu biopalív 38 Biopalivá vyrobené z odpadu alebo zo zvyškov, napríklad bionafta z použitého kuchynského oleja sa z hľadiska životného prostredia považujú za prospešnejšie, pretože s produkciou potravín nesúperia o poľnohospodársku pôdu.
25 CE Delft, ‘Mid-term evaluation of the renewable energy directive: a study in the context of the REFIT programme’, Delft, April 2015 (www.cedelft.eu). 
Štúdia v kontexte programu REFIT) Delft, apríl 2015 (www. cedelft.eu).
26 Nevertheless, Article 3 of Directive (EU) 2015/1513 amending the RED requires the Commission to submit to the Parliament and the Council by 31 December 2016 a report including, among other things, an assessment ‘of the best available scientific evidence on indirect land-use change greenhouse gas emissions associated with the production of biofuels’. 
26 Napriek tomu sa v článku 3 smernice (EÚ) 2015/1513, ktorou sa mení smernica o obnoviteľných zdrojoch energie, od Komisie vyžaduje, aby Parlamentu a Rade predložila do 31. decembra 2016 správu, v ktorej okrem iného posúdi „najlepšie dostupné vedecké poznatky o emisiách skleníkových plynov vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy spojenej s výrobou biopalív“.
27 Directive (EU) 2015/1513. 
27 Smernica (EÚ) 2015/1513.
28 Annex VIII to the amended RED sets out provisional estimated ILUC emissions to be taken into account by Member States and the Commission for reporting purposes. 
28 V prílohe VIII k zmenenej smernici o obnoviteľných zdrojoch energie sa stanovujú predbežné odhadované emisie vyplývajúce z nepriamej zmeny využívania pôdy, ktoré majú členské štáty a Komisia zohľadniť pri vypracúvaní svojich správ.
Observations 25 39 The possibility of double counting biofuels produced from waste and residues has led to a situation where biodiesel produced from UCO (see paragraph 9) ‘is often traded at a higher price than biodiesel from vegetable oil’29. 
Pripomienky 25 39 Možnosť dvojitého započítania biopalív vyrobených z odpadu a zo zvyškov viedla k situácii, že sa bionafta vyrobená z použitého kuchynského oleja (pozri bod 9) „často predáva za vyššiu cenu ako bionafta z rastlinného oleja“29.
This entailed a risk of virgin oil being adulterated to be sold as UCO. 
Vzniká tak riziko, že panenský olej sa bude riediť, aby sa predával ako použitý kuchynský olej.
This risk was noted in a recent study30 which echoed concerns from operators and other stakeholders concerning ‘the risk of fraud if virgin vegetable oil would be sold as UCO’. 
Tento názor sa spomína aj v nedávnej štúdii30, v ktorej sú znovu vyjadrené obavy subjektov a iných zainteresovaných strán v súvislosti s „rizikom, že znehodnotený panenský olej sa bude predávať ako použitý kuchynský olej“.
40 It was therefore essential that, as part of the recognition process, the Commission assess the procedures of voluntary schemes to ensure that the origin of biofuels produced from waste is indeed waste. 
40 Bolo preto zásadne dôležité, aby Komisia v rámci procesu uznávania posúdila postupy dobrovoľných schém, ktorými overujú, že pôvod biopalív vyrobených z odpadu bol skutočne odpad.
However, we found that this had not been the case, because the Commission did not assess whether voluntary schemes verify the origin of waste used for the production of biofuels. 
Zistili sme však, že sa to nestalo, lebo Komisia neposúdila, či dobrovoľné schémy overujú pôvod odpadu použitého na výrobu biopalív.
41 In October 2014 the Commission acknowledged that voluntary schemes were not providing sufficient evidence of the origin of waste (e.g. restaurants in the case of UCO) and addressed a guidance note to all recognised schemes. 
41 V októbri 2014 Komisia pripustila, že dobrovoľné schémy neposkytujú dostatočné dôkazy o pôvode odpadu (napr. reštaurácie v prípade použitého kuchynského oleja) a pre všetky uznané schémy vydala usmernenie.
The note suggested they develop specific auditing procedures covering the origin of waste and residues, ‘i.e. the economic operator where the waste or residue material arises’. 
V usmernení sa navrhovalo, aby schémy vytvorili osobitné kontrolné postupy vzťahujúce sa na pôvod odpadu a zvyškov, „teda na hospodársky subjekt, u ktorého vzniká odpad alebo zvyšky“.
The note pointed out that with regard to waste and residues there is ‘a real risk of fraud’ due to economic incentives (e.g. where ‘the price that can be achieved for feedstock declared to be a waste or a residue is higher than the price of the virgin product’31). 
V usmernení sa ďalej poukazovalo na skutočnosť, že v súvislosti s odpadom a zvyškami existuje „skutočné riziko podvodu“ motivované ziskom (napr. keď „surovina označená ako odpad alebo zvyšky môže mať cenu, ktorá je vyššia ako cena pôvodného produktu“31).
42 This means that, since 2011, when the first voluntary schemes were recognised, until at least 2014, the biofuel certified as being produced from waste, and thus counted double towards national targets, was certified without appropriate verifications as to the origin of the waste used. 
42 To znamená, že od roku 2011, keď boli uznané prvé dobrovoľné schémy, minimálne do roku 2014, sa biopalivo certifikované ako pochádzajúce z odpadu, a teda započítané dvojnásobne na účely vnútroštátnych cieľov, certifikovalo bez riadneho overenia pôvodu použitého odpadu.
As our audit detected weaknesses in the supervision of voluntary schemes (see paragraphs 50 to 56) and in the enforcement of the requirements set out in guidance notes (see paragraphs 57 and 58) we cannot conclude that verification had effectively improved. 
Keďže sme pri audite odhalili nedostatky v dohľade nad dobrovoľnými schémami (pozri body 50 až 56) a pri presadzovaní požiadaviek stanovených v usmerneniach (pozri body 57 a 58), nemôžeme vyjadriť záver, že overovanie sa účinne zlepšilo.
29 EC note on verification of the chain of custody of biofuels made from waste and processing residues of 10.10.2014, p. 
29 List EK o overovaní vysledovateľnosti biopalív vyrobených z odpadu alebo spracovaním zvyškov z 10.10.2014, s.
2, paragraph 5. 
2, bod 5.
30 Ecofys, ‘Trends in the UCO market’, 2013, p. 
30 ECOFYS, „Trends in the UCO market“ (Trendy na trhu s použitým kuchynským olejom), 2013, s.
31 Guidance note of 10.10.2014, p. 
31 Usmernenie z 10.10.2014, s.
Observations 26 Highly biodiverse grassland was not consistently protected until recently 43 A sustainability criterion set out in the RED32 concerns the protection of ‘highly biodiverse grassland’ (including endangered or vulnerable species) on that land33. 
Pripomienky 26 Trávne porasty s vysokou biologickou rozmanitosťou sa až donedávna dôsledne nechránili 43 Jedno kritérium udržateľnosti stanovené v smernici o obnoviteľných zdrojoch energie32 sa týka ochrany „trávnych porastov s vysokou biologickou rozmanitosťou“ (vrátane ohrozených alebo zraniteľných druhov33) na týchto plochách.
To enforce this, the Commission was required to define34 ‘the criteria and geographic ranges to determine which grassland’ had to be considered ‘highly biodiverse grassland’. 
Na presadenie tohto cieľa musela Komisia definovať34 „kritériá a zemepisné rozme-dzia“ s cieľom určiť, ktoré trávne porasty možno kvalifikovať ako „trávne porasty s vysokou biologickou rozmanitosťou“.
This definition was established by the Commission in December 201435 and applied from 1 October 2015, although the RED had to be enforced by the Member States by 5 December 2010. 
Komisia stanovila túto definíciu v decembri 201435 a začala sa uplatňovať od 1. októbra 2015, hoci členské štáty boli povinné začať uplatňovať smernicu o obnoviteľných zdrojoch energie do 5. decembra 2010.
44 Despite the late definition of highly biodiverse grassland, some voluntary schemes ensured implicit compliance with that criterion from the beginning of their certification activities by prohibiting any conversion of grassland. 
44 Napriek neskorému vymedzeniu významu trávneho porastu s vysokou biologickou rozmanitosťou niektoré dobrovoľné schémy zabezpečili nepriame dodržanie tohto kritéria od začiatku svojich certifikačných aktivít, a to zákazom premeny trávneho porastu.
For example, three of the four voluntary schemes examined stipulated that ‘until definitions, criteria and geographic areas featuring grassland with high biodiversity are determined by the Commission, any conversion of grassland in or after January 2008 is prohibited’. 
Napríklad tri zo štyroch preskúmaných dobrovoľných schém stanovili, že „kým Komisia nevymedzí definície, kritériá a geografické oblasti s trávnym porastom s vysokou biologickou rozmanitosťou, platí zákaz akejkoľvek premeny trávneho porastu od januára 2008 (vrátane tohto mesiaca)“.
Other schemes left the ‘highly biodiverse grassland’ aspect out of the recognition process, which means that the sustainability certificates delivered by these schemes before 1 October 2015 did not include verification of whether the feedstock was obtained from such land. 
Ostatné schémy vynechali aspekt „trávneho porastu s vysokou biologickou rozmanitosťou“ z procesu uznávania, čo znamená, že certifikáty udržateľnosti vydané týmito schémami pred 1. októbrom 2015 sa nevzťahovali na overenie, či sa suroviny získali z takejto pôdy.
Consequently, the Commission granted a ’partial recognition’, explicitly excluding this sustainability criterion. 
Komisia následne udelila „čiastočné uznanie“, pričom toto kritérium udržateľnosti bolo z neho jasne vyňaté.
45 So far, three of the 19 recognised voluntary schemes have obtained partial recognition on those terms. 
45 Doteraz tri z 19 uznaných dobrovoľných schém získalo čiastočné uznanie za týchto podmienok.
These schemes therefore certified the sustainability of biofuels without checking whether their feedstocks had been produced after conversion of grassland that might have been biodiverse grasslands. 
Tieto schémy teda certifikovali udržateľnosť biopalív bez toho, aby overovali, či suroviny na ich výrobu pochádzajú z premenenej pôdy, ktorá mohla byť predtým trávnym porastom s vysokou biologickou rozmanitosťou.