natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The initial allocation for agri-environment in 2007 (20,2 billion euro) was increased by 2 billion euro following the review of the CAP (in the context of the health check and the recovery package). 
Počiatočné pridelenie prostriedkov na agroenvironmentálne účely v roku 2007 (20,2 mld. EUR) bolo navýšené o 2 mld. EUR po kontrole SPP (v súvislosti so zdravotnou kontrolou a balíkom na obnovu).
In addition, expenditure in 2007 and 2008 was relatively low because the programmes were still being approved. 
Okrem toho boli výdavky v rokoch 2007 a 2008 relatívne nízke, pretože programy boli stále len vo fáze schvaľovania.
10 FIGURE 1 EU FUNDS ALLOCATED TO AGRI-ENVIRONMENT PAYMENTS (2007–13) (AS APPROVED IN RURAL DEVELOPMENT PROGRAMMES BY DECEMBER 2009) 2 500 2 000 1 500 1 000 500 0 Source: Agriculture and Rural Development DG: Rural Development in the European Union — Statistical and Economic Information — Report 2009, December 2009 (Section 4.1.1 EAFRD Overview of the Financial Plans). Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
10 GRAF 1 FINANČNÉ PROSTRIEDKY EÚ PRIDELENÉ NA AGROENVIRONMENTÁLNE PLATBY (2007 –2013) (TAK, AKO BOLI SCHVÁLENÉ V PROGRAMOCH ROZVOJA VIDIEKA K DECEMBRU 2009) 2 500 2 000 1 500 1 000 500 0 Zdroj: GR AGRI: Rozvoj vidieka v Európskej únii – Štatistické a ekonomické informácie – Správa 2009, december 2009 (Časť 4.1.1 EPFRV - Prehľad finančných plánov). Osobitná správa č. 7/2011 – Je agroenvironmentálna podpora dobre navrhnutá a spravovaná?
Belgium Bulgaria Czech Republic Denmark Germany Estonia Ireland Greece Spain France Italy Cyprus Latvia Lithuania Luxembourg Hungary Malta Netherlands Austria Poland Portugal Romania Slovenia Slovakia Finland Sweden United Kingdom Million euro 
Belgicko Bulharsko Česká republika Dánsko Nemecko Estónsko Írsko Grécko Španielsko Francúzsko Taliansko Cyprus Lotyšsko Litva Luxembursko Maďarsko Malta Holandsko Rakúsko Poľsko Portugalsko Rumunsko Slovinsko Slovensko Fínsko Švédsko Spojené kráľovstvo mil. EUR
Agri-environment payments are generally implemented through contracts between a public body in the Member States and a beneficiary (farmer or land manager). 
Agroenvironmentálne platby sa spravidla realizujú prostredníctvom zmlúv medzi verejným orgánom členských štátov a príjemcom (poľnohospodárom alebo pôdohospodárom).
These contracts, which normally cover five to seven years, detail the commitments that the beneficiary is required to enter into. 
Tieto zmluvy, ktoré sa obyčajne týkajú obdobia piatich až siedmich rokov, obsahujú podrobné údaje o záväzkoch, ktoré je príjemca povinný prijať.
11 Main groups of farming practices for agri-environment payments o Organic farming (see glossary) o Integrated production (see glossary) o Other extensification of farming systems: fertiliser reduction, pesticide reduction and extensification of livestock farming o Crop rotation, maintenance of set-aside areas o Action to prevent or reduce soil erosion o Genetic resources (local breeds in danger of being lost to farming, plants under threat of genetic erosion) o Biodiversity conservation and enhancement actions o Upkeep of the landscape including the conservation of historical features on agricultural land o Water-related actions (apart from nutrient management) such as buffer strips, field margins, wetland management. 
Záväzky sa týkajú širokej škály poľnohospodárskych postupov, ktoré možno zoskupiť takto: 11 Hlavné skupiny poľnohospodárskych postupov pri agroenvironmentálnych platbách o ekologické poľnohospodárstvo (pozri glosár); o integrovaná výroba (pozri glosár); o iné formy extenzifikácie poľnohospodárskych systémov: znižovanie hnojív, pesticídov a rozširovanie chovu dobytka; o striedanie plodín, správa oblastí vyňatých z produkcie; o opatrenie na prevenciu alebo zníženie rizika erózie pôdy; o genetické zdroje (miestne plemená, ktorým hrozí zanechanie chovu, rastliny ohrozené genetickou eróziou); o opatrenia na ochranu biodiverzity a opatrenia na zlepšenie; o udržiavanie krajiny vrátane zachovávania historických znakov poľnohospodárskej pôdy; o opatrenia súvisiace s vodou (okrem hospodárenia so živinami), ako sú ochranné pásma, medze, obhospodarovanie mokradí.
A fundamental principle for agri-environment payments is that the decision to apply for and conclude a contract is voluntary for farmers. 
Základným pravidlom pri agroenvironmentálnych platbách je dobrovoľné rozhodnutie poľnohospodárov požiadať o pomoc a uzavrieť zmluvu.
This means that the level of payments must be sufficiently attractive in relation to the commitments to be fulfilled and associated costs. 
Znamená to, že úroveň platieb musí byť dostatočne atraktívna vo vzťahu k záväzkom, ktoré treba plniť, a súvisiacim nákladom.
Support paid to the beneficiaries must be based solely on additional costs and income foregone as the result of agri-environmental commitments; there is also the possibility to include transaction costs. 
Podpora vyplácaná príjemcom sa musí zakladať len na dodatočných nákladoch a na strate príjmu, ktoré sú dôsledkom agroenvironmentálnych záväzkov; je tu ešte možnosť zahrnúť transakčné náklady.
Agri-environment payments cannot compensate farmers for practices that have been made compulsory by law. 
Agroenvironmentálne platby nemôžu kompenzovať poľnohospodárom postupy, ktoré boli v právnych predpisoch stanovené ako povinné.
The situation against which additional commitments are measured entails a ‘baseline’ or ‘reference level’. 
Situácia, na základe ktorej sa merajú dodatočné záväzky, zahŕňa „základnú“ alebo „referenčnú úroveň“.
The expected environmental benefits above this level can vary significantly, and depend principally on how demanding the farming practices concerned are. 
Očakávané prínosy pre životné prostredie nad túto úroveň sa môžu značne líšiť a závisia predovšetkým od toho, aké náročné sú príslušné poľnohospodárske postupy.
See Figure 2 for further details. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Viac informácií sa nachádza v grafe 2. Osobitná správa č. 7/2011 – Je agroenvironmentálna podpora dobre navrhnutá a spravovaná?
Evaluations of agri-environment identify two possible approaches for implementing the measure which are referred to as ‘broad and shallow’ versus ‘deep and narrow’, ‘entry-level schemes’ versus ‘higher-level schemes’, or ‘basic’ versus ‘more demanding’ 3. 
Hodnotenia agroenvironmentu určujú dva možné prístupy realizácie opatrenia, ktoré sa označujú ako „široké a plytké“ oproti „hlbokým a úzkym“, „systémy na základnej úrovni“ oproti „systémom na vyššej úrovni“, alebo „základné“ oproti „nároč-nejším“ opatreniam3.
Such a distinction is based on the concept that the two approaches have a fundamentally different logic to implement agri-environment payments: the areas on which the sub-measures apply are different as are the number of beneficiaries concerned, the budgetary and administrative costs incurred, the applicable management rules and the expected effects. 
Takéto rozlišovanie vychádza z konceptu, že dva prístupy sa pri implementácii agroenvironmentálnych platieb riadia úplne odlišnou logikou: oblasti, v ktorých sa uplatňujú čiastkové opatrenia, sú odlišné, rovnako ako počet príslušných príjemcov, vzniknuté rozpočtové a administratívne náklady, uplatniteľné riadiace pravidlá a očakávané účinky.
These well-established ways of analysing agri-environment sub-measures do not appear in the legislation, leaving the choice of which approach to use, depending on the context and the nature of the problems, to the responsible authorities. 
Tieto dobre zavedené spôsoby analyzovania agroenvironmentálnych čiastkových opatrení sa nenachádzajú v právnych predpisoch, čo znamená, že o prístupe, ktorý sa má použiť, rozhodujú v závislosti od kontextu a povahy problémov zodpovedné orgány.
The Communication from the Commission 4 launching the debate for the period post-2013 proposes as an option that simple, generalised agri-environmental actions will be part of direct payments. 
V oznámení Komisie4, ktorým sa otvára diskusia o období po roku 2013, sa ako možnosť navrhuje, aby jednoduché, zovšeobecnené agroenvironmentálne opatrenia boli súčasťou priamych platieb.
3 The Commission’s ‘Impact Assessment of rural development programmes in view of post-2006 rural development policy’ (Agriculture and Rural Development DG, Final Report submitted by EPEC, November 2004) mentions on page 85 that ‘this ‘narrow and deep’ or ‘broad and shallow’ debate has been prominent since the introduction of agri-environment policy, and both approaches are evident among current agri-environment programmes’.Thisdistinction is included in various other evaluation reports for the European Commission, as early as 1998 (evaluation of Regulation (EEC) No 2078/92 (document Agriculture and Rural Development DG VI/7655/98). 
3 V dokumente Komisie „Impact Assessment of rural development programmes in view of post-2006 rural development policy“ (Hodnotenie dosahu programov rozvoja vidieka so zreteľom na politiku rozvoja vidieka po roku 2006), (GR AGRI, konečná správa, ktorú predložilo Konzorcium pre hodnotenie európskych politík (EPEC) v novembri 2004) sa na strane 85 uvádza, že „táto debata o „úzkych a hlbokých“ alebo „širokých a plytkých“ prístupoch je v popredí už od zavedenia agreoenvironmentálnej politiky a oba prístupy sú zrejmé v súčasných agroenvironmentálnych programoch. Takéto rozlišovanie sa nachádza v mnohých ďalších hodnotiacich správach Európskej komisie už od roku 1998 (hodnotenie nariadenia (EHS) č. 2078/92 (dokument GR AGRI VI/7655/98)).
4 ‘The CAP towards 2020: Meeting the food, natural resources and territorial challenges of the future’, COM(2010) 672 final of 18 November 2010. 
4 „SPP do roku 2020: Zvládnutie budúcich výziev v oblasti potravín, prírodných zdrojov a území“, KOM(2010) 672 v konečnom znení z 18. novembra 2010.
12 © European Union, source: European Court of Auditors. 
12 © Európska únia, zdroj: Európsky dvor audítorov.
9. Basic agri-environment sub-measures can be a cost-effective way of implementing agri-environment payments when it is necessary to take action over a wide area. 
9. Základné agroenvironmentálne čiastkové opatrenia môžu byť nákladovo-efektívnym spôsobom realizácie agroenvironmentálnych platieb, keď je potrebné prijať opatrenie pre veľkú plochu.
These sub-measures are characterised by simple and generalised actions (e.g. maintenance of grassland, green cover of agricultural land) and a high number of beneficiaries. 
Tieto čiastkové opatrenia charakterizujú jednoduché a zovšeobecnené opatrenia (napr. udržiavanie pasienkov, trávnatý porast poľnohospodárskej pôdy) a vysoký počet príjemcov.
Because demands on farmers are limited the aid amounts are relatively low. 
Keďže nároky na poľnohospodárov sú obmedzené, výšky pomoci sú pomerne nízke.
13 FIGURE 2 Environmental benefits for the most demanding requirements Reference level Around 7,3 million farmers (on 160 million hectares) who must fulfil mandatory requirements INTERVENTION LOGIC OF AGRI-ENVIRONMENT PAYMENTS Level of effort Around 600 000 farmers receiving agri-environment payments (on 17,5 million hectares) who have to fulfil requirements going beyond the mandatory ones Number of beneficiaries, land area Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
13 GRAF 2 Prínosy najnáročnejších požiadaviek pre životné prostredie Referenčná úroveň Približne 7,3 milióna poľnohospodárov (na 160 miliónoch hektárov), ktorí musia dodržiavať záväzné požiadavky LOGIKA POMOCI AGROENVIRONMENTÁLNYCH PLATIEB Stupeň úsilia Približne 600 000 poľnohospodárov dostáva agroenvironmentálne platby (na 17,5 milióna hektárov) a musí dodržiavať požiadavky nad rámec záväzných požiadaviek Počet príjemcov, plocha Osobitná správa č. 7/2011 – Je agroenvironmentálna podpora dobre navrhnutá a spravovaná?
10. More demanding sub-measures, on the contrary, can be tailored to local circumstances and require more complex and demanding types of farm management. 
10. Naopak, náročnejšie čiastkové opatrenia možno prispôsobiť miestnym podmienkam a vyžadujú si komplexnejšie a náročnejšie typy riadenia poľnohospodárskych podnikov.
Member States generally implement these schemes in more limited geographical areas 5, involving smaller numbers of beneficiaries. 
Členské štáty zvyčajne implementujú tieto schémy v obmedzenej-ších zemepisných oblastiach5 a týkajú sa menšieho počtu príjemcov.
Because more substantial demands are made of the farmers, causing higher costs and/or loss of income, the aid amounts are relatively high. 
Vzhľadom na to, že nároky na poľnohospodárov sú čoraz väčšie, čo spôsobuje vyššie náklady a/alebo stratu príjmu, je objem pomoci relatívne vysoký.
Because of the higher requirements, tailored to specific areas, more demanding sub-measures have the potential to deliver greater environmental benefits per hectare supported, but at a higher cost. 
Náročnejšie čiastkové opatrenia majú s ohľadom na vyššie požiadavky prispôsobené konkrétnym oblastiam potenciál väčších prínosov pre životné prostredie na hektár poskytnutej podpory, no pri vyšších nákladoch.
The Commission and Member States share the management of the agri-environment payments. 
Komisia a členské štáty sa podieľajú na riadení agroenvironmentálnych platieb.
The Commission appraises and approves the rural development programmes prepared and submitted by Member States. 
Komisia hodnotí a schvaľuje programy rozvoja vidieka, ktoré vypracúvajú a predkladajú členské štáty.
The Member States adopt all the legislative, statutory and administrative provisions required to ensure that funds are spent correctly. 
Členské štáty prijímajú všetky legislatívne, zákonné a správne opatrenia na zabezpečenie správneho vynakladania finančných prostriedkov.
The farmers (or land managers) enter into a contract with the relevant Member State Managing Body and are responsible for actually applying the farming practices in accordance with the terms of this contract. 
Poľnohospodári (alebo pôdohospodári) skontak-tujú príslušný riadiaci orgán členského štátu a zodpovedajú za reálne uplatňovanie poľnohospodárskych postupov v súlade s podmienkami tejto zmluvy.
5 An exception is organic farming, which is one of the most demanding types of farm management, but is implemented over a large geographical area. 
5 Výnimkou je ekologické poľnohospodárstvo, ktoré je jedným z najnáročnejších typov riadenia poľnohospodárskych podnikov, no realizuje sa na veľkej zemepisnej ploche.
14 Agri-environment payments in brief o Encourage farmers to apply agricultural production methods compatible with the protection of the environment. o Key EU policy on which around 2,5 billion euro of EU funds per year is spent. o Mandatory for the Member States but voluntary for farmers. o Commitments must exceed a reference level. o Payments are based on additional costs and income foregone, with the possibility of including transaction costs. 
14 Agroenvironmentálne platby v kocke o Podporujú poľnohospodárov v tom, aby uplatňovali poľnohospodárske výrobné metódy zlučiteľné s ochranou životného prostredia. o Kľúčová politika EÚ, na ktorú sa z finančných prostriedkov EÚ ročne vynaloží okolo 2,5 mld. EUR. o Povinné pre členské štáty, no dobrovoľné pre poľnohospodárov. o Záväzky musia prevyšovať referenčnú úroveň. o Platby sa zakladajú na dodatočných nákladoch a strate príjmu, s možnosťou zarátania transakčných nákladov.
PREVIOUS AUDITS OF THE COURT 12. 
PREDCHÁDZAJÚCE AUDITY DVORA AUDÍTOROV 12.
The Court has previously audited agri-environment payments and identified a number of weaknesses. The main ones are mentioned in Annex I. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
V minulosti vykonal Dvor audítorov audit agroenvironmentálnych platieb a zistil viaceré nedostatky. Hlavné nedostatky sú uvedené v prílohe I. Osobitná správa č.
15 AUDIT SCOPE AND APPROACH 13. 
15 ROZSAH AUDITU A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP 13.
The purpose of this audit is to determine whether agri-environment schemes are well designed and managed. 
Cieľom tohto auditu je určiť, či sú agroenvironmentálne systémy dobre navrhnuté a spravované.
More specifically, the audit aims to answer the following questions: Ū is agri-environment policy designed and monitored so as to deliver tangible environmental benefits? 
Konkrétnejšie sa audit zameral na zodpovedanie týchto otázok: Ū Je agroenvironmentálna politika navrhnutá a monitorovaná tak, aby sa zaznamenali konkrétne prínosy pre životné prostredie?
Ū are farmers well supported through appropriate guidance and correct aid amounts? 
Ū Sú poľnohospodári dobre podporovaní vhodnými usmerneniami a správnou výškou pomoci?
Ū does the management of agri-environment policy take account of specific environmental needs? 
Ū Berú sa pri spravovaní agroenvironmentálnej politiky do úvahy konkrétne environmentálne potreby?
The Court established audit criteria concerning the design, implementation and monitoring/evaluation of agri-environment payments. 
Dvor audítorov stanovil kritériá auditu týkajúce sa koncipova-nia, realizácie a monitorovania/hodnotenia agroenvironmentálnych platieb.
These criteria were developed from legislation, Commission documents and publications and scientific studies (see Annex II). 
Tieto kritériá vychádzali z právnych predpisov, dokumentov Komisie, publikácií a vedeckých štúdií (pozri prílohu II).
The Court consulted a panel of agri-environment experts 6 on the validity and feasibility of these audit criteria. 
Dvor audítorov sa o platnosti a realizovateľnosti týchto kritérií auditu radil so skupinou odborníkov pre oblasť agroenvironmentu6.
It also identified, through a documentary review and after consultation of the panel of experts, a short list of best practices 7 considered in the scientific literature as being particularly suitable for contributing towards improving the effectiveness of agri-environment sub-measures. 
Po porade s odborníkmi a po preskúmaní dokumentácie určil aj užší zoznam osvedčených postupov7, ktoré sa vo vedeckej literatúre považujú za obzvlášť prínosné na zlepšenie účinnosti environmentálnych čiastkových opatrení.
The Court carried out visits to England, the Rhineland-Palatinate in Germany, and the French ‘Centre’ region where examples of such practices could be observed. 
Dvor audítorov navštívil Anglicko, Porýnie-Falcko v Nemecku a francúzsky región „Stred“, kde sledoval príklady týchto postupov.
The audit started with a documentary review of 203 agri-environment contracts selected randomly from the expenditure declared by the Member States to the Commission for the year 2008. 
Audit začal preskúmaním dokumentácie, ktorú predstavovalo 203 agroenvironmentálnych zmlúv vybraných náhodným výberom z výdavkov, ktoré členské štáty deklarovali Komisii za rok 2008.
The sample covered 48 rural development programmes in 21 Member States. 
Vzorka sa týkala 48 programov rozvoja vidieka v 21 členských štátoch.
The Court then selected eight programmes for further detailed testing. 
Dvor audítorov ďalej vybral osem programov na ďalšie podrobnejšie testovanie.
The Member States (Regions) selected were Spain (Andalusia), Italy (Piedmont), Germany (Berlin and Brandenburg), Sweden, Austria, Hungary, Poland and France. 
Vybranými členskými štátmi (regiónmi) boli Španielsko (Andalúzia), Taliansko (Piemont), Nemecko (Berlín a Brandenbursko), Švédsko, Rakúsko, Maďarsko, Poľsko a Francúzsko.
In each Member State, audit evidence was collected for a number of agri-environmental sub-measures and examined by means of interviews and the analysis of documents and data. 
V každom členskom štáte boli zozbierané audítorské dôkazy o agroenvironmentálnych čiastkových opatreniach a preskúmali sa prostredníctvom rozhovorov a analýzy dokumentov a dát.
A number of farms were also visited in order to review the implementation of agri-environment payments at farm level with the farmers and the inspectors responsible for on-the-spot checks. 
Navštívil aj niekoľko poľnohospodárskych podnikov, aby spolu s poľnohospodármi a kontrolórmi zodpovednými za kontroly na mieste skontroloval realizáciu agroenvironmentálnych platieb na úrovni poľnohospodárskeho podniku.
6 This panel consisted of nine experts: three from public research institutes (the French ‘National Agronomic Research Institute’, the German ‘von Thünen Institute’ and the Irish ‘Teagasc Research Centre’), two from universities (of Copenhagen and Gloucestershire), two from European organisations (the European Environment Agency and the Joint Research Centre), one from an environmental NGO and one from an organisation representing farmers at EU level. 
6 Skupinu tvorilo deväť odborníkov: traja odborníci z verejných výskumných inštitútov (francúzsky„Národný agronomický výskumný inštitút“, nemecký „Inštitút von Thünen“ a írske „Výskumné stredisko Teagasc“), dvaja odborníci z univerzít (z Kodanskej univerzity a z Univerzity v Gloucestershire), dvaja odborníci z európskych organizácií (Európska environmentálna agentúra a Spoločné výskumné stredisko), jeden odborník z environmentálnej mimovládnej organizácie a jeden odborník z organizácie zastupujúcej poľnohospodárov na úrovni EÚ.
7 Such practices are, for instance, guidance provided to beneficiaries to help them implement the sub-measures, the design and monitoring of outcome-based sub-measures and the targeting of sub-measures to precisely identified needs. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
7 Takýmito postupmi sú napr. usmernenia pre príjemcov na účely pomoci s realizáciou čiastkových opatrení, návrh a monitorovanie čiastkových opatrení založených na výstupe a zameranie čiastkových opatrení na presne stanovené potreby. Osobitná správa č. 7/2011 – Je agroenvironmentálna podpora dobre navrhnutá a spravovaná?
16 OBSERVATIONS IS AGRI-ENVIRONMENT POLICY DESIGNED AND MONITORED SO AS TO DELIVER TANGIBLE ENVIRONMENTAL BENEFITS? 
16 PRIPOMIENKY JE AGROENVIRONMENTÁLNA POLITIKA NAVRHNUTÁ A MONITOROVANÁ TAK, ABY SA ZAZNAMENALI REÁLNE PRÍNOSY PRE ŽIVOTNÉ PROSTREDIE?
The legal basis contains several elements intended to ensure that agri-environment payments indeed yield environmental benefits. 
Právne predpisy obsahujú niekoľko prvkov, ktoré majú zabezpečiť, aby agroenvironmentálne platby skutočne zaznamenali prínosy pre životné prostredie.
Member States must describe the current situation of the environment in their rural development programmes. 
Členské štáty musia vo svojich programoch rozvoja vidieka opísať aktuálny stav životného prostredia.
They must also include a description and justification of the various types of commitment for agri-environment payments based on their expected environmental impact in relation to environmental needs and priorities 8. 
Rovnako musia poskytnúť opis a odôvodnenie rôznych typov záväzkov pri agroenvironmentálnych platbách na základe ich očakávaného dosahu na životné prostredie v súvislosti s environmentálnymi potrebami a prioritami8.
The principles of sound financial management set out in Article 27 of the Financial Regulation 9 require that policy objectives be formulated in a specific, measurable, achievable, relevant and timed manner. 
Podľa zásad riadneho finančného hospodárenia stanovených v článku 27 nariadenia o rozpočtových pravidlách9 sa ciele politiky stanovujú ako špecifické, merateľné, dosiahnuteľné, súvisiace a časovo ohraničené.
Each rural development programme must include information on the specific verifiable objectives of the measures and their progress and efficiency and effectiveness must be measured in relation to these objectives 8. 
Každý program rozvoja vidieka obsahuje informácie o konkrétnych overiteľných cieľoch opatrení a podľa týchto cieľov sa potom musí merať pokrok, účelnosť a účinnosť programov rozvoja vidieka8.
The Court examined whether the objectives included in the rural development programmes for agri-environment payments were precise enough (specific, measurable and timed) to provide a sound basis for assessing whether they had been achieved. 
Dvor audítorov preskúmal, či boli ciele uvedené v programoch rozvoja vidieka pre agroenvironmentálne platby dostatočne presné (špecifické, merateľné a časovo ohraničené), aby mohli slúžiť ako spoľahlivý základ pre posúdenie ich plnenia.