natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Table A1 – The proposed sustainability framework for bioenergy at a glance 1 Proposed sustainability criteria Sustainability criteria1 concerning the production of biomass fuels Greenhouse gas emissions saving criteria from agriculture from forestry - aminimumpercentageof greenhouse gas emissions savings for different types of installations depending on the date on which they start operating (see also - itisprohibitedtoobtain biomass for energy from certain types of land (i.e. land with high biodiversity value, - laws,monitoringandenforcement systems should be in place to ensure that certain forest management practices are respected 66 RED and Directive 2009/30/EC. 
Tabuľka A1 – Navrhovaný rámec pre udržateľnosť bioenergie v skratke Navrhnuté kritériá udržateľnosti Kritériá udržateľnosti1 týkajúce sa výroby palív z biomasy Kritériá úspory emisií skleníkových plynov z poľnohospodárstva z lesného hospodárstva – minimálny percentuálny podiel úspor emisií skleníkových plynov pre rôzne typy zariadení v závislosti od dátumu začiatku ich prevádzky (v súvislosti s otázkami započítavania pozri – je zakázané získavať biomasu na účely energie z určitých typov pôdy (t. j. pôdy z vysokou biologickou rozmanitosťou, pôdy s vysokými zásobami uhlíka – mali by byť zavedené právne predpisy, systémy monitorovania a presadzovania právnych predpisov s cieľom zabezpečiť, že sa dodržiavajú určité postupy obhospodarovania lesov 66 Smernica o obnoviteľných zdrojoch energie a smernica 2009/30/ES.
In 2015, an amendment to these Directives was included in order to address the issue of indirect land use change (ILUC) caused by the production of food-based biofuels. 
V roku 2015 boli tieto smernice zmenené s cieľom riešiť problém nepriamej zmeny využívania pôdy spôsobenej výrobou biopalív na báze potravín.
Member States may apply the criteria to installations with a lower fuel capacity. 
Členské štáty môžu uplatňovať tieto kritériá aj na zariadenia s nižšou palivovou kapacitou.
Source: ECA. ... but the proposal’s coverage is limited ... 
Zdroj: Dvor audítorov. ... rozsah návrhu je však obmedzený...
Thesustainabilityframeworkdoesnotcoverallthebiomassproducedandusedinthe EU. It only applies to biomass used for energy purposes, some crops or uses are excluded, and the number of installations covered is limited. (i) Crops destined to be used to create biogas for electricity are not covered by Article 7(1). (ii) Biogas for use in the transport sector is not covered by the greenhouse gas emissions savings criteria (Article 26(7)). 
Uplatňuje sa len pri biomase používanej na energetické účely, niektoré plodiny a využitia sú vyňaté a počet zariadení, na ktoré sa vzťahuje, je obmedzený: 1 i) Článok 7 ods. 1 sa nevzťahuje na plodiny určené na výrobu biopaliva na elektrickú energiu. ii) Na bioplyn používaný v odvetví dopravy sa nevzťahujú kritériá úspory emisií skleníkových plynov (článok 26 ods. 7). iii) Tieto kritériá sa vzťahujú len na zariadenia prekračujúce určitú kapacitu.
The industrial sector is not the most prolific consumer of solid biomass, since most is used for residential heating67. 
Sektor priemyslu nie je najväčším spotrebiteľom tuhej biomasy, pretože väčšina sa využíva na vykurovanie obytných budov67.
Moreover, the threshold of 20 MW for solid biomass fuels was set solely based on data concerning plants using wood chips68; but only 32 % of solid biomass is consumed in the form of wood chips by installations with a capacity of greater than 1 MW69. 
Okrem toho prah pre tuhú biomasu vo výške 20 MW bol stanovený výlučne na základe údajov o zariadeniach používajúcich drevnú štiepku68, no len 32 % tuhej biomasy vo forme drevnej štiepky spotrebúvajú zariadenia s kapacitou nad 1 MW69.
The threshold of 0.5 MW for biogas plants means that the criteria risk being applied only to a very limited number of biogas plants, since the plants based on agricultural feedstocks have average electric capacities of 450 kW70. ... includes unresolved accounting issues related to greenhouse gas emissions ... 
Prah vo výške 0,5 MW pre bioplynové stanice znamená riziko, že kritériá sa budú uplatňovať len pri veľmi obmedzenom počte bioplynových staníc, pretože stanice na báze poľnohospodárskych surovín majú priemerný elektrický výkon 450 kW70. ... obsahuje nevyriešené otázky v súvislosti so započítavaním emisií skleníkových plynov...
Calculatinggreenhousegasemissionslevelsfrombioenergyproductionisaproblematic task. The most significant issues are described below. 
Najvýznamnejšie problémy sú opísané v nasledujúcej časti.
To this figure should be added a proportion of the consumption of “pellets” (bearing in mind that 65 % of EU wood pellet consumption is for residential heating) and “other solid biofuels (small-scale use of wood chips, black liquor etc.)” not taking place in industrial premises. 
K tomuto údaju by sa mal pripočítať podiel spotreby „peliet“ (pričom treba brať do úvahy, že 65 % drevných peliet sa v EÚ spotrebúva na vykurovanie obytných budov) a „iných tuhých biopalív (používanie drevnej štiepky v malom rozsahu, čierneho výluhu atď.)“, ku ktorej dochádza inde ako v priemyselných areáloch.
At EU level, the number of electric plants using solid biomass (particularly for plants using pellets, and other solid biofuels (small scale use of wood chips, black liquor, etc.)) is not known, and neither is their size, but some data exist for plants using wood chips. 
Na úrovni EÚ nie je známy počet zariadení používajúcich tuhú biomasu (najmä zariadení používajúcich pelety a iné tuhé biopalivá (používanie drevnej štiepky v malom rozsahu, čierneho výluhu atď.)) ani ich veľkosť, no určité údaje existujú o zariadeniach používajúcich drevnú štiepku.
The plants using wood chips over 20MW represent, according to the AEBIOM 2016 full report, 16 % of the total number of plants using this material as a raw source; these alone consume 75 % of the wood chips biomass. 
Podľa úplnej správy združenia AEBIOM z roku 2016 predstavujú zariadenia používajúce drevnú štiepku s kapacitou vyše 20MW 16 % z celkového počtu zariadení používajúcich ako surovinu tento materiál, pričom len tieto samotné spotrebúvajú 75 % biomasy vo forme drevnej štiepky.
AEBIOM, “Statistical report 2016”, p. 
AEBIOM, Štatistická správa za rok 2016 (Statistical report 2016), s.
68 (calculated). 
68 (výpočet).
The information available on the number and capacity of biogas plants in the EU is very limited. 
Informácie o počte a kapacite bioplynových staníc v EÚ je sú veľmi obmedzené.
The EBA statistical report 2016 (p. 
V štatistickej správe Európskeho združenia pre bioplyn za rok 2016 (s.
8) gives an average figure of 450 kW electrical capacity for plants based on agricultural feedstock. 
8) sa uvádza, že priemerný elektrický výkon zariadení na báze poľnohospodárskych surovín je 450 kW.
This implicitly assumes that an almost immediate uptake of the carbon takes place via plant regrowth. 
Implicitne sa pri tom predpokladá, že pri dorastaní rastlín dôjde k takmer okamžitej absorpcii oxidu uhličitého.
However, this assumption is incorrect in the case of wood biomass because of the time trees need to grow to maturity and because of the failure to take into account the absorption and release of carbon that land would generate if not used for biomass production. 
Tento predpoklad je však nesprávny, pokiaľ ide o drevnú biomasu, z dôvodu času, ktorý je potrebný, aby stromy dorástli do dospelosti a preto, že sa nezohľadňuje absorpcia a uvoľňovanie oxidu uhličitého, ku ktorým by dochádzalo, keby sa pôda nevyužívala na produkciu biomasy.
This is further elaborated in Box A1. (ii) At the level of national greenhouse gas emissions accounting: under the current Kyoto national accounting rules for greenhouse gas emissions, the combustion of biomass counts as zero in the energy sector under the assumption that any resulting carbon stock changes are accounted for as emissions in the LULUCF72 sector. 
Tento bod je rozpracovaný v rámčeku A1. ii) Na úrovni vnútroštátneho započítavania emisií skleníkových plynov: podľa súčasných pravidiel Kjótskeho protokolu týkajúcich sa vnútroštátneho započítavania emisií skleníkových plynov sa spaľovanie biomasy v sektore energetiky započítava ako nula za predpokladu, že akékoľvek vyplývajúce zmeny zásob uhlíka sa zohľadňujú ako emisie v sektore LULUCF72.
This is done in order to avoid counting these emissions twice. 
Týmto postupom sa má zabrániť tomu, aby sa emisie započítali dvakrát.
On the other hand, LULUCF is not yet fully included in the EU’s domestic reduction target for 2020, so the greenhouse gas emissions from the combustion of biomass are not currently accounted for in any sector. 
Avšak LULUCF zatiaľ nie je plne zahrnutý do domáceho cieľa EÚ na zníženie emisií do roku 2020, takže emisie skleníkových plynov zo spaľovania biomasy sa v súčasnosti nezapočítavajú v žiadnom sektore.
In July 2016, the Commission proposed a regulation which would require greenhouse gas emissions and removals from LULUCF to be included in the 2030 climate and energy framework from 202173. 
V júli 2016 Komisia predložila návrh nariadenia, v ktorom by sa vyžadovalo, aby sa emisie a záchyty skleníkových plynov z LULUCF od roku 2021 začlenili do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 203073.
4 Box A1 – Is the use of wood biomass carbon neutral?32 Burning wood to produce energy usually emits more carbon per unit of energy produced than does burning fossil fuels. 
Rámček A1 – Je využívanie drevnej biomasy uhlíkovo neutrálne?32 Pri spaľovaní dreva na výrobu energie zvyčajne uniká viac oxidu uhličitého na jednotku vyprodukovanej energie ako pri spaľovaní fosílnych palív.
This means that the environmental benefits of bioenergy in the form of reduced greenhouse gas emissions cannot materialise in the use phase of the biomass (i.e. the burning of biomass for energy). 
To znamená, že environmentálny prínos bioenergie v podobe nižších emisií skleníkových plynov sa nezmení na skutočnosť počas fázy používania biomasy (t. j. pri spaľovaní biomasy na energiu).
Instead, the benefits must be achieved during the production of the biomass, either by reducing emissions (especially when using wastes and residues, which would otherwise release their carbon to the atmosphere if not collected for energy), or by increasing carbon sinks (e.g. if the production of the biomass for energy increases plant growth, known as ‘additional’ biomass). 
Prínosy sa preto musia zaistiť pri výrobe biomasy, a to buď znížením emisií (najmä pri využívaní odpadu a zvyškov, ktoré by uvoľňovali oxid uhličitý do atmosféry, keby sa nezbierali na účely výroby energie) alebo zvýšením záchytu uhlíka (napr. ak výroba biomasy na energetické účely zvyšuje pestovanie rastlín, známe tiež ako tzv. dodatočná biomasa).
In the short term, burning biomass from wood waste or residue can deliver considerable reductions in greenhouse gas emissions. 
Z krátkodobého hľadiska spaľovanie biomasy z odpadu alebo zo zvyškov dreva môže zabezpečiť výrazné zníženie emisií skleníkových plynov.
However, harvesting forests primarily for energy purposes will increase the CO2 content of the atmosphere even if new trees are planted, because newly planted trees cannot absorb the same amount of carbon as more mature trees, and it takes time for the amount of CO2 released during burning to be captured again. 
Avšak ťažba lesov predovšetkým na energetické účely zvýši obsah CO2 v atmosfére aj v prípade, že sa vysadia nové stromy, pretože novovysadené stromy nedokážu absorbovať také isté množstvo oxidu uhličitého ako dospelejšie stromy a znovuzachytenie množstva CO2 uvoľneného počas spaľovania potrvá určitý čas.
This may even trigger an irreversible change in the global climate from one stable state to another at a higher temperature (‘climate tipping points’). 
Môže to vyvolať aj nezvratnú zmenu globálnej klímy, z jedného ustáleného stavu na druhý pri vyššej teplote (tzv. body zvratu klímy).
Some scientists argue that the length of the carbon payback period does actually not matter, as long as all CO2 emissions are eventually absorbed. 
Niektorí vedci tvrdia, že dĺžka obdobia uhlíkovej návratnosti nie je dôležitá, dôležité je, aby sa emisie CO2 napokon absorbovali.
Further discussions refer to the appropriate reference scenarios. 
Ďalšie diskusie sa venujú primeraným referenčným scenárom.
According to the EEA Scientific Committee, “[t]he basic error in the assumption of general carbon neutrality of biomass is the failure to count the production and uses of biomass that land would generate if not used for bioenergy (the counterfactual). 
Podľa vedeckého výboru EEA „základnou chybou predpokladu všeobecnej uhlíkovej neutrality biomasy je nezapočítavanie výroby a využívania biomasy, ktorú by pôda vyprodukovala, keby sa nevyužívala na účely bioenergie (kontrafaktuálny scenár).
Therefore, the Committee recommends that only biomass grown in addition and wastes, i.e. biomass that would otherwise decay in the forest, should be used for bioenergy consumption. 
Výbor preto odporúča, aby sa na spotrebu bioenergie používala len biomasa vypestovaná navyše a odpad, t. j. biomasa, ktorá by sa inak rozložila v lese.
Other scientists disagree, claiming that it is acceptable to harvest forests for bioenergy, as the forest would be harvested anyway. 74 
Iní vedci nesúhlasia a tvrdia, že ťažba lesov na účely bioenergie je prijateľná, pretože z lesov by sa ťažilo aj tak.
(see Tables A2 and A3). The main risks that are not or only partly addressed were the following: (i) Intensification of forestry practices (see Table A2, risks 1(c), 2(c) and 3(c)). 
Ďalších šesť rizík sa riešilo čiastočne a päť sa neriešilo vôbec (pozri tabuľky A2 a A3). Hlavnými rizikami, ktoré sa neriešia, prípadne sa riešia len čiastočne sú tieto: i) Zintenzívnenie postupov v lesnom hospodárstve (pozri tabuľku A2, riziká 1 c), 2 c) a 3 c)).
The Commission has not proposed to make the existing voluntary sustainability requirements mandatory. 
Komisia nenavrhla, aby sa požiadavky na udržateľnosť, ktoré sú v súčasnosti dobrovoľné, stali povinnými.
In the absence of binding standards ensuring an equal and high level of sustainable forest management practices75, the proposal thus relies on voluntary initiatives in the EU Member States (such as Forest Europe) and in non-EU countries supplying biomass to the EU. (ii) Intensification of agriculture practices (see Table A2, risks 1(b), 2(b) and 3(b)). 
V situácii, keď chýbajú záväzné normy, ktorými by sa zaručili rovnaké postupy obhospodarovania lesov s vysokou úrovňou udržateľnosti75, sa návrh spolieha na dobrovoľné iniciatívy v členských štátoch EÚ (napr. Forest Europe) a krajinách mimo EÚ, ktoré Únii dodávajú biomasu. ii) Zintenzívnenie poľnohospodárskych postupov (pozri tabuľku A2, riziká 1 b), 2 b) a 3 b)).
In the current Renewable Energy Directive, the sustainability criteria for biofuels explicitly impose standards for keeping land in good agricultural and environmental condition76. 
V súčasnej smernici o obnoviteľných zdrojoch energie sa v kritériách udržateľnosti výslovne ukladajú normy pre udržiavanie pôdy v dobrom poľnohospodárskom a environmentálnom stave76.
This requirement has been deleted in the RED II proposal. 
energie bola táto požiadavka odstránená.
As a consequence, the relevant environmental standards are not mandatory for areas that are not checked under the Common Agricultural Policy. 
V dôsledku toho, príslušné environmentálne normy nie sú povinné pre oblasti, ktoré sa nekontrolujú v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky.
There are also no such standards for biomass sourced outside the EU. (iii) Cascading (see Table A3, risk 6(a)). 
Takého normy nie sú stanovené ani v súvislosti s biomasou dodávanou z krajín mimo EÚ. iii) Kaskádovité využívanie (pozri tabuľku A3, riziko 6 a)).
According to the logic of the circular economy, wood should be put to good use before it is reused, recycled and finally burnt for energy. 
V súlade s logikou obehového hospodárstva by sa drevo malo dobre využiť predtým, ako sa použije znovu, zrecykluje a napokon spáli na získanie energie.
This principle, known as the cascading use principle, gives priority to higher-value uses and promotes energy use only when other options are starting to run out. 
Pri tejto zásade, známej ako zásada kaskádovitého využívania, sa uprednostňujú uplatnenia vyššej hodnoty a využitie na energetické účely sa presadzuje len v prípade, že začínajú dochádzať ostatné možnosti.
However, cascades are only established if they make sense economically. 
Kaskády sa však uplatňujú len v prípadoch, keď majú význam z hľadiska hospodárenia.
Strong policy incentives to use biomass as a renewable energy source, such as financial support and ambitious targets, may distort this logic. 
Silné politické stimuly na využívanie biomasy ako obnoviteľného zdroja energie, ako je finančná podpora a ambiciózne ciele, môžu túto logiku zdeformovať.
This risk is not addressed in the Commission’s proposal. 
V návrhu Komisie sa toto riziko nerieši.
This has been the case, especially for transport and electricity production, since the early 2000s. 
Predovšetkým v oblastiach dopravy a výroby elektriny sa to deje už od začiatku 21. storočia.
Part of this biomass is imported: in 2015, the EU imported 34 % of the pellets and 9.5 % of the liquid biofuels it consumed77. 
Časť tejto biomasy sa dováža: v roku 2015 EÚ doviezla 34 % peliet a 9,5 % kvapalných biopalív, ktoré spotrebovala77.
Therefore, the proposed framework does not provide an adequate basis for protecting rural areas sufficiently against identified environmental and socio-economic risks nor for maximising their potential for further sustainable development. 
Navrhovaný rámec preto neposkytuje primeraný základ pre dostatočnú ochranu vidieckych oblastí pred identifikovanými environmentálnymi a sociálno-ekonomickými rizikami ani pre maximálne možné využitie ich potenciálu v súvislosti s ďalším udržateľným rozvojom. požiadavky krížového plnenia.
7 77 AEBIOM, “Statistical report 2016”, pp. 121, 147 (calculated). 
AEBIOM, Štatistická správa za rok 2016 (Statistical report 2016), s.
Figure A1 – Illustration of GHG supply chain emissions compared to reference fossil fuel emissions for the most representative solid biomass pathways 8 Note: Values exclude combustion and all emissions and removals of biogenic carbon in the supply chain, except methane. 
Ilustrácia A1 – Znázornenie emisií skleníkových plynov v dodávateľskom reťazci v porovnaní s referenčnými emisiami fosílnych palív za najreprezentatívnejšie profily tuhej biomasy Lesnýodpad Kmeňové drevo VPRRD Lesnýodpad Kmeňové drevo Zvyšky zdrevospra-cujúceho priemyslu VPRRD Kmeňové drevo (ZP) c Štiepka Pelety Poznámka: Hodnoty nezahŕňajú spaľovanie a všetky emisie a záchyty biogénneho uhlíka v dodávateľskom reťazci, s výnimkou metánu.
Values are based on the default GHG emission values. 
Hodnoty sú založené na štandardných hodnotách emisií skleníkových plynov.
SRC = Short Rotation Coppice. (a) The calculations are based on greenhouse gas data from eucalyptus cultivation in tropical areas. (b) Data are based on poplar cultivated in EU without any synthetic fertilization. (c) Stemwood (NG) = pellets produced using natural gas as process fuel, all the other pathways are based on wood as process fuel. 
VPRRD = výmladková plantáž rýchlo rastúcich drevín. a) Výpočty sú založené na údajoch o skleníkových plynoch z pestovania eukalyptu v tropických oblastiach. b) Výpočty sú založené na údajoch o pestovaní topoľa v EÚ bez hnojenia syntetickými hnojivami. c) Kmeňové drevo (ZP) = pelety vyrobené za pomoci zemného plynu ako procesného paliva, pri všetkých ostatných profiloch sa ako procesné palivo použilo drevo.
Source: Giuntoli J, Agostini A, Edwards R, Marelli L, Solid and gaseous bioenergy pathways: input values and GHG emissions. 
Zdroj: Giuntoli J, Agostini A, Edwards R, Marelli L, Profily tuhej a plynnej bioenergie: vstupné hodnoty a emisie skleníkových plynov (Solid and gaseous bioenergy pathways: input values and GHG emissions).
Calculated according to the methodology set in COM(2016) 767, EUR 27215 EN, doi:10.2790/27486, p. 
Vypočítané podľa metodiky stanovenej v dokumente COM(2016) 767, EUR 27215 EN, doi:10.2790/27486, s.
Figure A2 – Illustration of GHG savings for the most representative biogas and biomethane pathways 9 Note: Values exclude combustion and all emissions and removals of biogenic carbon in the supply chain, except methane. 
Ilustrácia A2 – Zobrazenie úspor skleníkových plynov za najreprezentatívnejšie profily bioplynu a biometánu Poznámka: Hodnoty nezahŕňajú spaľovanie a všetky emisie a záchyty biogénneho uhlíka v dodávateľskom reťazci, s výnimkou metánu.
Values are based on default GHG emission values. 
Hodnoty sú založené na štandardných hodnotách emisií skleníkových plynov.
Values higher than 100 % represent systems in which credits from improved agricultural management more than offset any supply chain emission. 
Hodnoty vyššie ako 100 % predstavujú systémy, v ktorých kredity zo zlepšeného riadenia poľnohospodárstva viac než vykompenzovali emisie v dodávateľskom reťazci.
For illustrative purposes, values obtained for the co-digestion of a mixture of 70 % (wet mass) manure and 30 % (wet mass) maize are also included. 
Na ilustráciu sa uvádzajú aj hodnoty získané pri spoločnej fermentácii zmesi 70 % hnoja (mokrá hmotnosť) a 30 % kukurice (mokrá hmotnosť).
141 (adapted) (http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC104759/ld1a27215enn.pdf). 
141 (upravené) (http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC104759/ld1a27215enn.pdf).
Table A2 – Extent to which the risks associated to the production of biomass are addressed 1 Sustainability risks Risk addressed in the sustainability or GHG savings criteria of the RED II proposal? 
Tabuľka A2 – Rozsah riešenia rizík súvisiacich s výrobou biomasy Riziká z hľadiska udržateľnosti Bolo riziko riešené v rámci kritérií udržateľnosti alebo kritérií úspor emisií skleníkových plynov v návrhu druhej smernice o obnoviteľných zdrojoch energie?
Related EU policy framework 1(a) due to direct land use change (e.g. deforestation, loss of protected areas) Yes: Article 26(2)(a), (b) and (c); Article 26(3)(b) and (c); Article 26(5)(a)(ii), (iii) and (iv); Article 26(5)(b)(ii), (iii) and (iv) EU Biodiversity Strategy: Birds Directive 2009/147/EC, Habitats Directive 92/43/EEC, Regulation on Invasive Alien Species No 1143/2014 1(b) due to intensification of agricultural practices (e.g. loss of crop diversity) Partly addressed by Article 7(1) that sets a limit on the use of food and feed crops for biofuels and bioliquids and biomass fuels for transport. 
Súvisiaci rámec politiky EÚ 1 a) v dôsledku priamej zmeny využívania pôdy (napr. odlesňovanie, strata chránených oblastí) Áno: Článok 26 ods. 2 písm. a), b) a c); článok 26 ods. 3 písm. b) a c); článok 26 ods. 5 písm. a) body ii), iii) a iv); článok 26 ods. 5 písm. b) body ii), iii) a iv) Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity: smernica o vtáctve 2009/147/ES, smernica o biotopoch 92/43/EHS, nariadenie č. 1143/2014 o inváznych nepôvodných druhoch 1 b) v dôsledku zintenzívnenia poľnohospodárskych postupov (napr. strata diverzity plodín) Čiastočne sa rieši v článku 7 ods. 1, v ktorom sa stanovuje limit pre potravinárske a kŕmne plodiny na účely biopalív a biokvapalín a palív z biomasy pre dopravu.
However, this limit does not apply to the use of crops for biogas for electricity. 
Tento limit sa však nevzťahuje na používanie plodín na účely bioplynu na výrobu elektriny.
In addition, the reference to cross compliance requirements (RED Article 17(6) has been removed. 
Okrem toho bola odstránená zmienka o požiadavkách krížového plnenia (článok 17 ods. 6 smernice o obnoviteľných zdrojoch energie).