natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The largest year-on-year decline in private-sector pay was 6.6 % (in October 2009), while the largest public-sector fall was just over 26 % (in November 2009). 
Najväčší medziročný pokles platov v súk­ romnom sektore bol 6,6 % (v októbri 2009), pričom najväčší pokles v súkromnom sektore bol niečo vyše 26 % (v novembri 2009).
The aggregate wage dynamics do not capture the underlying process of the adjustment or allow for the possible explanation that it was partly located in the sphere of undeclared wage payments (‘envelope wages’). 
V agregovanej dynamike miezd sa nezachytil východiskový proces úpravy ani sa ňou nedá vysvetliť, že k úpravám čiastočne došlo v oblasti neoficiálnych miezd (tzv. miezd v obálkach).
The analysis of data on individuals pay103 shows that the wages of workers hired during the recession were significantly lower than those enjoyed by incumbent workers, which hardly declined at all. 
Z analýzy individuálnych údajov o platoch103 vyplýva, že mzdy pracovníkov prijatých počas recesie boli výraz­ ne nižšie ako existujúcich pracovníkov, ktoré sa takmer vôbec neznížili.
This result is consistent with evidence found in the relevant literature suggesting that wages at recruitment are more cyclical than those of incumbents and offer a mechanism for reducing costs. 
Tieto výsledky sú v súlade s dôkazmi nájdenými v relevantnej literatúre, z čoho vyplýva, že platy pri nábore sú cyklickejšie než platy existujúcich pracovníkov a umožňujú využiť mechanizmus na znižovanie nákladov.
Job cuts and an increase in the share of part-time work also played a part. 
Svoju úlohu zohralo aj znižovanie poč­ tu pracovných miest a zvýšenie podielu práce na čiastočný úväzok.
The retrospective survey of employers gives evidence that the ‘true’ wage-cost decline was between 6 % and 11 % in 2008-2009 and almost flat (below 2 %) in 2009-2010. 
Zo spätného prieskumu u zamestnávateľov vyplýva, že „skutočné“ zníženie nákladov na mzdy bolo od 6 % do 11 % v rokoch 2008 a 2009 a bolo takmer rovnomerné (do 2 %) v rokoch 2009 a 2010.
Therefore, the decline was larger than suggested by official statistics (growth by 1.3 % in 2009 and decline by 2.9 % in 2010). 
Pokles bol teda väčší, než naznačujú oficiálne štatistiky (rast o 1,3 % v roku 2009 a pokles o 2,9 % v roku 2010).
This indicates that the private-sector pay did respond to the recession, but the response was not sufficient to prevent a large and prolonged fall in employment. 
Znamená to, že pla­ ty vo verejnom sektore reagovali na recesiu, táto reakcia však nestačila na zabránenie veľkému a zdĺhavému poklesu v zamestnanosti.
Source: ECA, based on a study by Andrejs Semjonovs, Alf Vanags and Anna Zasova, What happened to wages in Latvia’s ‘internal devaluation’?, Baltic International Centre for Economic Policy Studies. 
Zdroj: Európsky dvor audítorov, na základe štúdie Andrejsa Semjonovsa, Alfa Vanagsa a Anny Zasovej: Čo sa stalo so mzdami v rámci vnútornej devalvácie v Lotyšsku?, Pobaltské medzinárodné centrum pre hospodársko­politické štúdie.
101 It is the private sector, and in particular the tradable sector, where wage developments determine competitiveness. 
101 Práve v súkromnom sektore, a to najmä v obchodovateľnom sektore, určuje vývoj miezd konkurencieschopnosť.
102 March 2009 in the public sector and July in the private sector. 
102 Marec 2009 vo verejnom sektore a júl v súkromnom sektore.
103 Anonymised records from the Latvian State Social Insurance Agency. Box 11 
103 Anonymizované záznamy lotyšského úradu sociálneho zabezpečenia. Rámček 11
Part IV — Programmes met their objectives 70 Foreign exchange loans remained a challenge 175 A common denominator in all three balance-of-payment countries was the high ratio of foreign currency loans to total outstanding loans. 
4. časť – Programy splnili svoje ciele 70 Devízové pôžičky naďalej problematické 175 Spoločným menovateľom všetkých troch krajín s programom pre platobné bilancie bol vysoký pomer pôžičiek v zahraničnej mene k celkovým nespla­ teným pôžičkám.
176 During the crisis, central banks could not let the domestic currency depreciate to restore external competitiveness. 
176 Centrálne banky nemohli počas krízy použiť na obnovu vonkajšej konkuren­ cieschopnosti znehodnotenie domácej meny.
The concern was that depreciation might curb the capacity of borrowers to service their debts in foreign currencies and hence affect the stability of the financial system, which would offset the economic benefits of the policy104. 
Boli tu totiž obavy, že zne­ hodnotením by sa mohla obmedziť kapacita dlžníkov splácať ich dlhy v za­ hraničných menách, čo by ovplyvnilo stabilitu finančného systému, a tým by sa zmenšili hospodárske prínosy politiky104.
Owing to the high level of foreign currency lending, countries also tended to lose more international reserves during the crisis105. 
Vzhľadom na vysokú úroveň devízových úverov krajiny počas krízy takisto viac prichádzali o svoje medzi­ národné rezervy105.
177 Although these issues extensively affected the available policy choices, the EU’s financial assistance did not include any conditions for the national authorities to address the management of domestic lending in foreign currencies. 
177 Hoci tieto problémy výrazne ovplyv­ ňovali dostupné možnosti politiky, finančná pomoc EÚ nezahŕňala žiadne podmienky týkajúce sa toho, že by vnútroštátne orgány museli riešiť ria­ denie domácich úverov v zahraničných menách.
178 During the programmes, the total value of foreign currency loans remained a concern106. 
178 Počas programov bola celková hod­ nota pôžičiek v zahraničných menách stále problémom106.
In Romania, foreign currency private-sector borrowing overtook borrowing in the domestic currency. 
V Rumunsku boli pôžičky súkromného sektora v zahra­ ničných menách vyššie ako v domácej mene.
The share of foreign currency borrowing started to decline in 2012 in Hungary, but not until 2014 in Romania. 
V Maďarsku začal v roku 2012 podiel pôžičiek v zahraničných me­ nách klesať, ale v Rumunsku sa tak začalo diať až od roku 2014.
104 This challenge was also recognised by the European Systemic Risk Board, in its Recommendation 2011/1, as the risk of ‘hindered monetary policy transmission channels’ stemming from high domestic lending in foreign currencies. 
104 Tento problém uznala i Európska rada pre systémové riziká vo svojom odporúčaní č. 2011/1 ako riziko „narušených prenosových ciest menovej politiky“ vyplývajúce z vysokých domácich pôžičiek v cudzej mene.
105 Recommendation 2011/1 of the European Systemic Risk Board. 
105 Odporúčanie Európskej rady pre systémové riziká č. 2011/1.
106 For example, at the end of June 2013 the Hungarian central bank considered the exposure of households and small and medium-sized enterprises to foreign exchange rates to be very high. 
106 Napríklad na konci júla 2013 vyhodnotila maďarská centrálna banka expozíciu domácností a malých stredných podnikov voči kurzovému riziku ako veľmi vysokú.
Conclusions and 71 recommendations Pre-crisis surveillance 179 Before the crisis there was already an EU framework geared towards monitoring the public budgets in the Member States. 
Závery a odporúčania 71 Dohľad v období pred krízou 179 Už pred krízou existoval rámec EÚ zameraný na monitorovanie verejných rozpočtov v členských štátoch.
Warning the Council about mounting fiscal imbalances was the Commission’s responsibility. 
Za varovanie Rady pred hromadiacimi sa fiškálnymi nerovnováhami niesla zodpovednosť Komisia.
180 The Commission fell short in its task of assessing fiscal imbalances in the run-up to the crisis, when it estimated public budgets to be stronger that they actually turned out to be. 
180 Komisia v čase pred krízou nedostatoč­ ne plnila svoju úlohu pri posudzovaní fiškálnych nerovnováh, keď odhadova­ la, že verejné rozpočty sú silnejšie, než sa potom ukázali v realite.
One key weakness of the Commission’s assessments prior to 2009 was the lack of reporting on the build-up of contingent public-sector liabilities, which often became real liabilities during the crisis. 
Medzi slabé stránky hodnotení Komisie do roku 2009 patrilo nedostatočné vykazova­ nie nárastu podmienených záväzkov verejného sektora, ktoré sa počas krízy často stali skutočnými záväzkami.
Nor did the Commission pay sufficient attention to the link between large foreign financial flows, the health status of banks and, ultimately, government finances. 
Komisia tiež nevenovala dostatočnú pozornosť prepojeniu medzi veľkými zahraničnými finančnými tokmi, dob­ rým stavom bánk a napokon aj verej­ nými financiami.
These surveillance failings meant that the Commission found itself unprepared for the task of programme management when requests for financial assistance started to arrive (see paragraphs 35 to 47). 
Následkom týchto zlyhaní pri dohľade bolo, že Komisia nebola pripravená na úlohu riadenia programov, keď začali prichádzať žiadosti o finančnú pomoc (pozri body 35 až 47).
Programme management processes 181 The Commission managed to take on its new programme management duties, which included holding talks with the national authorities, preparing programme forecasts and financing gap estimates and identifying the necessary reforms. 
Procesy riadenia programu 181 Komisii sa podarilo prevziať svoje nové povinnosti v rámci riadenia programu, ktorých súčasťou bolo viesť rozhovory s vnútroštátnymi orgánmi, pripravovať prognózy programu a odhady me­ dzery vo financovaní a identifikovať potrebné reformy.
Given the initial time constraints and lack of prior experience, this was an achievement (see paragraphs 45 to 50). 
Vzhľadom na úvod­ né časové obmedzenia a chýbajúce predošlé skúsenosti to možno považo­ vať za úspech (pozri body 45 až 50).
182 The Commission was thorough in obtaining the necessary information. 
182 Komisia konala dôkladne pri získavaní potrebných informácií.
It increasingly marshalled internal expertise and engaged with a wide range of stakeholders in the beneficiary countries. 
Čoraz lepšie riadila vnútorné poznatky a spolupra­ covala s rôznymi zainteresovanými stranami v prijímateľských krajinách.
However, the Commission did not mobilise the same degree of expertise in 2008 and 2009 as it did later in connection with the euro area programmes, nor could it easily acquire external expertise. 
V rokoch 2008 až 2009 sa jej však ne­ podarilo zmobilizovať rovnakú mieru odbornosti ako neskôr v súvislosti s programami pre eurozónu a rovnako tak nevedela jednoducho získavať ex­ terných odborníkov.
The Commission’s human resources policy was not designed to deal with such a large and important European project as the resolution of the sovereign debt crisis clearly was (see paragraphs 52 to 54). 
Politika ľudských zdrojov Komisie nebola navrhnutá tak, aby sa Komisia vedela správne posta­ viť k takémuto veľkému a dôležitému európskemu projektu, akým vyriešenie krízy štátneho dlhu jednoznačne bolo (pozri body 52 až 54).
Conclusions and recommendations 72 Recommendation 1 The Commission should establish an institution-wide framework allowing rapid mobilisation of appropriate human resources and expertise available in the different parts of the Commission or outside the Commission if a financial assistance programme emerges. 
Závery a odporúčania 72 Odporúčanie 1 Komisia by mala vytvoriť celoinštitu­ cionálny rámec, ktorý by v prípade vzniku programu finančnej pomoci umožnil rýchlu mobilizáciu vhodných ľudských zdrojov a odborníkov, ktorí sú k dispozícii v rôznych útvaroch Komisie alebo mimo Komisie.
In relation to Regulation (EU) No 472/2013 of the European Parliament and of the Council, the Commission should develop procedures for the enhanced surveillance and management of possible new financial assistance programmes. 
V súvislosti s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 472/2013 by Komisia mala vypracovať postupy pre posilnený dohľad a riadenie prí­ padných nových programov finančnej pomoci.
The procedures should explicitly cover the scenario where these activities will be carried out by the EU institutions only. 
Tieto postupy by sa mali výslovne týkať scenára, keď budú tieto činnosti vykonávať len inštitúcie EÚ.
183 The production of macroeconomic and deficit forecasts was not a new activity. 
183 Vypracúvanie makroekonomických prognóz a prognóz deficitov nebolo ničím novým.
The Commission used an existing and rather cumbersome spreadsheet-based forecasting tool. Quality control was limited mainly to reconciling the various parts of the forecasts, with no inquiry by management into the reasoning behind the forecasting assumptions. 
Komisia používala exis­ tujúce a značne ťažkopádne nástroje na prognózovanie, ktorých základom boli tabuľky. Kontrola kvality sa ob­ medzovala hlavne na zladenie rôznych častí prognóz bez toho, aby vedenie skúmalo odôvodnenia prognostických predpokladov.
It was very difficult to assess the plausibility of key assumptions such as fiscal multipliers, not only in any subsequent review but also, by management, during the actual production of forecasts (see paragraphs 55 to 70). 
Bolo veľmi ťažké posú­ diť hodnovernosť kľúčových predpo­ kladov, napríklad fiškálnych multipli­ kátorov, a to nielen počas akejkoľvek následnej revízie, ale aj počas reálneho vytvárania prognóz zo strany vedenia (pozri body 55 až 70).
Recommendation 2 Programme teams should be required to record systematically the key assumptions made and work done in preparing forecasts. 
Odporúčanie 2 Od programových tímov by sa malo požadovať, aby systematicky zazna­ menávali prijaté kľúčové predpoklady a činnosti vykonané pri príprave prog­ nóz.
The Commission should put in place tools to facilitate documentation. 
Komisia by mala zaviesť nástroje, ktoré by vedeniu uľahčili dokumentá­ ciu.
This can include the automatic logging of changes made by forecasters. 
Môže ísť aj o automatické zapiso­ vanie zmien vykonaných prognostikmi.
Quality control procedures should incorporate more checks on the key underlying assumptions and parameters chosen by country desks. 
Súčasťou postupov kontroly kvality by malo byť viac kontrol kľúčových východiskových predpokladov a pa­ rametrov zvolených útvarmi, ktoré sa venujú konkrétnym krajinám.
For instance, a reference model-based forecast could be used in the quality review to flag areas where a judgement-based forecast significantly departs from the model-based forecast. 
Naprí­ klad pri prieskume kvality by bolo možné použiť referenčnú prognózu na základe modelu na označenie oblastí, v ktorých sa prognózy na zá­ klade posudzovania výrazne odchyľujú od prognóz na základe modelu.
This would allow for more targeted quality checks. 
To by umožnilo cielenejšie kontroly kvality.
184 The programmes were mostly soundly rooted in EU policy priorities and current economic knowledge. 
184 Programy mali zväčša spoľahlivý zá­ klad v politických prioritách EÚ a v sú­ časných ekonomických poznatkoch.
However, the Commission’s procedures were commonly affected by a lack of systematic record-keeping. 
Postupy Komisie však boli všeobecne ovplyvnené nedostatočnou systema­ tickou evidenciou.
This can be partly explained by the crisis context, the initial time constraints and the novelty, for the Commission, of this type of programme management. 
Čiastočne to možno vysvetliť krízovou situáciou, úvodnými časový­ mi obmedzeniami a tým, že tento typ riadenia programu bol pre Komisiu niečím novým.
The availability of records improved with time, but even for the most recent programmes some key documents were missing (see paragraphs 71 to 75). 
Časom sa dostupnosť záznamov síce zlepšila, ale aj v nie­ ktorých z najnovších programov stále chýbajú isté kľúčové dokumenty (pozri body 71 až 75).
Conclusions and recommendations 73 Recommendation 3 To ensure the factors underlying programme decisions are internally transparent: (a) staff involved in programme management should keep all necessary records in relation to the features of the programme design, the selection of conditions and the Commission’s monitoring of programme implementation; and (b) programme heads should be required to document key programme decisions in a decision log so that they are easily traceable. 
Závery a odporúčania 73 Odporúčanie 3 S cieľom zaistiť vnútornú transparent­ nosť faktorov, z ktorých vychádzajú rozhodnutia o programe: a) zamestnanci zapojení do riadenia programu by mali viesť všetky po­ trebné záznamy týkajúce sa prvkov návrhu programu, výberu podmie­ nok a monitorovania vykonávania programu zo strany Komisie a b) vedúci pracovníci programu by mali byť povinní dokumentovať kľúčové programové rozhodnutia v protokole rozhodnutí, aby sa tieto rozhodnutia dali jednoducho vysledovať.
185 The conditions in memoranda of understanding were mostly justified by specific reference to the Council decision. 
185 Podmienky v memorandách o po­ rozumení sa zvyčajne odôvodňovali konkrétnym odkazom na rozhodnutie Rady.
However, conditions were not sufficiently focused on the general economic policy conditions set by the Council (see paragraphs 76 to 79). 
Neorientovali sa však dostatočne na všeobecné podmienky hospodár­ skej politiky stanovené Radou (pozri body 76 až 79).
186 The conditions for assistance were managed differently in each programme. 
186 V každom programe sa podmien­ ky pomoci riadili inak.
In some programmes they were less stringent overall, which made compliance easier. 
V niektorých z nich boli celkovo menej prísne, a teda bolo jednoduchšie ich dodržať.
When comparing countries with similar structural weaknesses, it was found that the required reforms were not always in proportion to the problems faced or that they pursued widely different paths. 
Pri porovnávaní krajín s podobnými štrukturálnymi nedostatkami sa zistilo, že požadované reformy neboli vždy úmerné existujúcim problémom alebo že sa reformy riešili rôznymi spôsobmi.
Some, but not all, countries’ deficit targets were relaxed more than the economic situation would appear to justify (see paragraphs 80 to 91). 
Cieľové deficity sa v niektorých (ale nie vo všetkých) krajinách uvoľnili viac, než by sa to zdalo vhodné vzhľadom na danú hospodársku situáciu (pozri body 80 až 91).
Conclusions and recommendations 74 189 Common to all areas of programme management is a reliance on the judgement of experts in specific domains. 
Závery a odporúčania 74 189 Spoločnými črtami všetkých oblastí riadenia programov je opieranie sa o posúdenie odborníkov v konkrét­ nych odboroch.
The key documents resulting from expert analysis were subject to review, but this was insufficient in several respects. 
Kľúčové dokumenty vyplývajúce z analýzy odborníkov boli predmetom revízie, tá však bola v niekoľkých ohľadoch nedostatočná.
The underlying calculations were not reviewed by anyone outside the programme team, the work was not scrutinised and the quality control itself also suffered from the lack of documentation (see paragraphs 93 to 96). 
Podkladové kalkulácie nekontrolo­ val nikto mimo programového tímu, práca nepodliehala dôkladnej kontro­ le a v samotnej kontrole kvality tiež chýbala dokumentácia (pozri body 93 až 96).
Recommendation 4 The Commission should ensure that proper procedures are in place for the review of programme management and the content of programme documents, taking into account available resources. 
Odporúčanie 4 Komisia by mala zabezpečiť, aby sa zaviedli riadne postupy kontroly riade­ nia programu a obsahu programových dokumentov s ohľadom na dostupné zdroje.
Horizontal review should function as a peer review of the work done by programme teams. 
Horizontálny prieskum by mal slúžiť ako partnerské preskúmanie práce vykonanej programovými tíma­ mi.
It should pay particular attention to horizontal aspects, such as the similar treatment of countries, and report to management. 
V rámci neho by sa mala osobitná pozornosť venovať horizontálnym aspektom, ako napríklad podobnému zaobchádzaniu s krajinami.
190 The Commission is responsible for monitoring programme implementation. 
190 Komisia zodpovedá za monitorovanie vykonávania programu.
The main shortcoming in this area relates to the monitoring of fiscal implementation. 
Hlavný nedo­ statok v tejto oblasti súvisí s monitoro­ vaním fiškálneho vykonávania.
Each programme’s deficit targets were set on the basis of the ESA deficit. 
Cieľové deficity jednotlivých programov boli stanovené na základe deficitu podľa ESA.
While this ensures full consistency with the excessive deficit procedure, it also means that, when a decision on programme continuation is to be taken, the Commission’s reporting concerning deficit target compliance is subject not only to measurement uncertainty, but also to forecast uncertainty (see paragraphs 100 to 103). 
Zaistí sa tým síce riadny súlad s postupom pri nadmernom deficite, zároveň to však znamená, že keď sa má prijať rozhodnutie o pokračovaní programu, správy Komisie týkajúce sa dodržania cieľových deficitov sa vyznačujú nielen neistotou merania, ale aj neistotou prognózovania (pozri body 100 až 103).
Recommendation 5 For budget monitoring purposes the Commission should include, in the memoranda of understanding, variables that it can collect with short time lags, such as a quarterly cash balance and/or an arrears target. 
Odporúčanie 5 Na účely monitorovania rozpočtu by Komisia mala do memoránd o po­ rozumení zahrnúť premenné, ktoré je schopná zhromažďovať s krátkym oneskorením, ako je napríklad štvrť­ ročná peňažná bilancia a/alebo cieľové hodnoty nedoplatkov.
Conclusions and recommendations 75 191 The manner of reporting on compliance with conditions was unsystem-atic. 
Závery a odporúčania 75 191 Spôsob vykazovania dodržiavania podmienok bol nesystematický.
Many different terms were used to convey non-compliance, leading to confusion. 
Na vyjadrenie nesúladu sa používalo veľa rôznych výrazov, čo viedlo k zmät­ kom.
Some conditions were not reported on. 
Niektoré podmienky sa vôbec nevykazovali.
A few conditions were reported to have been met when this was not in fact the case (see paragraphs 104 to 107). 
V prípade niektorých podmienok bolo vykázané ich spl­ nenie, aj keď to nebola pravda (pozri body 104 až 107).
An effective internal review (see recommendation 4) should reduce the risk of these errors. 
Riziko týchto chýb by sa dalo znížiť účinnou vnútornou kontrolou (pozri odporúčanie 4).
However, our work points to other weaknesses in how conditions were used. 
Pri našej práci sme však odhalili iné slabé stránky toho, ako sa podmienky využí­ vali.
Instalments were released even though on-time compliance varied greatly between countries (see paragraph 200). 
Splátky boli uvoľnené, aj keď včas­ né dodržanie podmienok sa medzi krajinami výrazne líšilo (pozri bod 200).
Programmes included conditions, which were unable to guarantee the actual implementation of reforms or were not truly important for crisis resolution and repayment of the loans. 
Programy obsahovali podmienky, ktoré nedokázali zaručiť skutočnú realizáciu reforiem alebo neboli naozaj dôležité pre riešenie krízy a splatenie pôžičiek.
If instalments are made conditional upon preparatory steps, the memorandum of understanding should include conditions that guarantee the subsequent adoption of reforms. (c) Conditions should be used spar-ingly, and should clearly relate to reforms that are essential to crisis resolution or the repayment of assistance. 
Odporúčanie 6 Komisia by mala objasniť úlohu pod­ mienok programu, a to takto: a) V programových dokumentoch by sa mala stanoviť relatívna dôle­ žitosť podmienok ako nevyhnut­ ného predpokladu na uvoľnenie splátok. b) Podmienky by mali byť zamerané na reformy s vysokým a udržateľ­ ným vplyvom. Ak sú splátky pod­ mienené vykonaním prípravných krokov, memorandum o porozu­ mení by malo obsahovať pod­ mienky, ktorými sa zaručí následné prijatie reforiem. c) Podmienky by sa mali využívať striedmo a mali by jasne súvisieť s reformami, ktoré sú rozhodujú­ ce pre riešenie krízy a splatenie pomoci.
Programme teams should be obliged to justify the need for each and every condition. 
Programové tímy by mali mať povinnosť odôvodniť potrebu každej podmienky.
The selection of conditions should be a matter for internal review. (d) Conditions should be defined so that compliance can be monitored with certainty. 
Výber podmie­ nok by mal podliehať vnútornej kontrole. d) Podmienky by sa mali vymedziť tak, aby sa dalo ich dodržiavanie kontrolovať s istotou.