natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Interoperability: technical compatibility of infrastructure, rolling stock, signalling and other rail systems, as well as procedures for approving rolling stock for use across the european rail network. 
Interoperabilita: technická kompatibilita infraštruktúry, železničných koľajových vozidiel, signalizácie a iných železničných systémov, ako aj postupov schvaľovania koľajových vozidiel na ich používanie v celej európskej železničnej sieti.
Priority Projects: 30 projects of common interest made up of sections of the ten-t network included in the ten-t guideline. railway Undertaking (rU): any public or private undertaking licensed according to applicable community legislation, the principal business of which is to provide services for the transport of goods and/or passengers by rail. regulatory Body: a body independent from any infrastructure manager, charging body, allocation body or applicant. a railway undertaking has a right to appeal to the regulatory body. 
Prioritné projekty: 30 projektov spoločného záujmu, ktoré tvoria úseky siete ten-t zahrnutých v usmerneniach k ten-t. Regulačný orgán: orgán nezávislý od akéhokoľvek manažéra infraštruktúry, spoplatňovacieho orgánu, prideľovacieho orgánu alebo uchádzača. železničný podnik má právo odvolať sa na regulačný orgán. železničný podnik: verejný alebo súkromný podnik s oprávnením v súlade s príslušnými právnymi predpismi spoločenstva, ktorého hlavnou činnosťou je poskytovanie služieb v oblasti železničnej prepravy tovarov alebo cestujúcich. osobitná správa č.
TGV / hsl / aVE: trains à grande vitesse / High speed line / alta velocidad española. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 6 I. european union policy in respect of railways entails, on the one hand, legislative measures addressing the opening of the european rail market and also interoperability and safety issues, and, on the other, co-financing rail infrastructure development under ten-t and cohesion policy. the court’s audit focused on eu co-financing of rail infrastructure and examined its effectiveness in improving the performance of trans-european axes. 
8/2010 – Zlepšovanie výkonnosti dopravy na transeurópskych železničných osiach: Boli investície eÚ do železničnej infraštruktúry účinné? 6 I. s politikou európskej únie v oblasti železníc súvisia na jednej strane legislatívne opatrenia týkajúce sa otvorenia európskeho železničného trhu, ako aj otázok interoperability a bezpečnosti, a na druhej strane spolufinancovanie rozvoja železničnej infraštruktúry v rámci ten-t a politiky súdržnosti. audit dvora audítorov bol zameraný na spolufinancovanie železničnej infraštruktúry európskou úniou a audítori skúmali jeho účinnosť pri zlepšovaní výkonnosti na transeurópskych osiach.
II. the court concluded that, through co-financing the development of rail infrastructure, the eu contributed to providing new possibilities for trans-european rail transport. some actions could however be taken in order to achieve greater value for eu money: — the definition of the priority projects, the main mechanism for co-ordinating and concentrating eu financial resources, has not, to date, been based on an analysis of actual and anticipated traffic flows and the axes to which they correspond do not represent definitive descriptions of the main trans-european rail axes; executIve summary — the concentration of ten-t co-financing at cross-border locations has improved, and the co-ordinators appointed by the commission to facilitate cross-border and other sections have made a positive contribution. 
II. dvor audítorov dospel k záveru, že eÚ prostredníctvom spolufinancovania rozvoja železničnej infraštruktúry prispela k vytvoreniu nových možností pre transeurópsku železničnú dopravu. Mohli by sa však prijať niektoré opatrenia na dosiahnutie vyššej finančnej efektívnosti: — definícia prioritných projektov, hlavného mechanizmu na koordináciu a sústredenie finančných zdrojov eÚ, nie je doteraz založená na analýze skutočných a očakávaných dopravných tokov a osí, ktorým zodpovedajú, nepredstavujú definitívny popis hlavných transeurópskych železničných osí, — sústredenie spolufinancovania v rámci ten-t na cezhraničné úseky sa zlepšilo a koordinátori vymenovaní komisiou na uľahčenie cezhraničných alebo iných častí boli pozitívnym prínosom. na týchto miestach však treba dosiahnuť ešte mnoho a je potrebné zlepšiť analýzu zúžených miest. v postupoch schvaľovania projektov kohézneho fondu sa vyskytli nedostatky a pri výberových postupoch projektov ten-t existuje priestor na zlepšenie, prostredníctvom spolufinancovaných projektov týkajúcich sa infraštruktúry sa zrealizovala plánovaná infraštruktúra v súlade so špecifikáciami a po ich ukončení sa vytvorili nové a kvalitnejšie možnosti železničnej dopravy v kľúčových úsekoch prioritných projektov.
However, much remains to be achieved at these locations and there is a need to improve analysis about bottlenecks. there were weaknesses in approval procedures for cohesion fund projects, and there remains room for improvement in ten-t project selection procedures; — co-financed infrastructure projects delivered the planned infrastructure to specification, and, once completed, have created new and improved rail transport possibilities on key sections of the priority projects. amendments to technical specifications were made due to circumstances that came to light during construction and cost escalations were common; and — measurable improvements have been achieved on lines dedicated to high-speed passenger services, but rail services are not yet operating fully at anticipated levels on conventional mixed and freight lines whose use is influenced by a range of factors, including system constraints in the rail network especially at border locations. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
Úpravy technických špecifikácií sa robili vzhľadom na okolnosti, ktoré vyšli najavo v priebehu výstavby a zvýšenie nákladov bolo bežné, a na tratiach zameraných na vysokorýchlostné služby v osobnej doprave sa dosiahli zreteľné zlepšenia, avšak železničné služby zatiaľ nefungujú naplno na očakávanej úrovni na konvenčných zmiešaných tratiach a tratiach pre nákladnú dopravu, ktorých používanie ovplyvňuje niekoľko faktorov vrátane systémových prekážok v železničnej sieti, najmä v hraničných oblastiach. Zhrnutie — — osobitná správa č. 8/2010 – Zlepšovanie výkonnosti dopravy na transeurópskych železničných osiach: Boli investície eÚ do železničnej infraštruktúry účinné?
III. the court recommends that the commission should: — in future considerations of the definition of the priority projects, work with member states and railway institutions to identify those trans-european corridors for which there is significant actual or anticipated demand, strengthening the european-level knowledge and analytical bases where necessary; — build on the roles played to date by the co-ordinators and ensure that decisions regarding the targeting of ten-t funds are supported by robust analysis of important bottlenecks; — make sure that procedures for approving projects under the cohesion policy are robust, and also improve the quality of cost-benefit analyses for ten-t selection procedures; — building on past experience, take the lead in facilitating the exchange of knowledge and experience about rail infrastructure development amongst project promoters; and — consider placing increased emphasis on alleviating practical constraints for cross-border rail transport that are not per se related to infrastructure, and encourage and facilitating collaboration amongst member state rail institutions to this end. executIve summary 7 special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
III. dvor audítorov komisii odporúča: — pri budúcich úvahách o definícii prioritných projektov spolupracovať s členskými štátmi a so železničnými inštitúciami s cieľom zistiť, po ktorých transeurópskych koridoroch je skutočný alebo predpokladaný zvýšený dopyt a v prípade potreby zároveň rozširovať vedomostnú a analytickú bázu na európskej úrovni, — stavať na úlohách, ktoré doteraz zohrávali koordinátori a zabezpečiť, aby rozhodnutia o zameraní finančných prostriedkov ten-t boli založené na podrobnej analýze dôležitých zúžených miest, — zabezpečiť, aby boli postupy schvaľovania projektov v rámci politiky súdržnosti dôkladné a zlepšiť tiež kvalitu analýz nákladov a výnosov pri výberových postupoch ten-t, — na základe predchádzajúcich skúseností prevziať iniciatívu pri uľahčovaní výmeny poznatkov a skúseností o rozvoji železničnej infraštruktúry medzi navrhovateľmi projektov, — a zvážiť možnosť kladenia väčšieho dôrazu na zmiernenie praktických obmedzení cezhraničnej železničnej dopravy, ktoré sami osebe nesúvisia s infraštruktúrou a s týmto cieľom podnecovať a uľahčovať spoluprácu medzi železničnými inštitúciami členských štátov.
8 IntroductIon BaCKGroUND 1. In recent years, transport volumes in the european union have increased significantly, with growth in freight transport volumes outstripping gdp growth between 1995 and 2007 (see Figure 1). 
8 Úvod ZÁkLadné InfORmÁcIe 1. objem prepravy v európskej únii v posledných rokoch výrazne vzrástol, pričom zvýšenie objemu nákladnej dopravy presiahlo rast hdp v rokoch 1995 až 2007 (pozri graf 1).
2. this situation is expected to continue in the period up to 2020 with recent predictions suggesting that growth in freight transport will be borne mostly by road and sea transportation (see Figure 2) whilst the passenger car will account for the vast majority of growth in passenger transport (see Figure 3). europe’s railways stand to account for only a small part of the expected growth; indeed, its relative share of the transport market as a whole is predicted to fall. fIGUrE 1 GroWTh IN TraNsPorT EU-27 (1995-2007) 140 % 135 % 130 % 125 % 120 % 115 % 110 % 105 % 100 % 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 GDP Freight tonne km Passenger km S o u r c e : eu energy and transport in figures: statistical pocketbook 2009, european commission (dg energy and transport). special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
2. očakáva sa, že tento trend bude pokračovať do roku 2020 a z nedávnych predpovedí vyplýva, že nárast nákladnej dopravy sa prejaví najmä pri cestnej a námornej doprave (pozri graf 2), kým osobné automobily budú mať jednoznačne najväčší podiel na náraste osobnej dopravy (pozri graf 3). európske železnice budú tvoriť len malú časť očakávaného nárastu a podľa predpovedí sa v skutočnosti ich relatívny podiel na dopravnom trhu ako celku zníži.
3. the commission has identifed three important obstacles to developing a strong and competitive european rail transport industry: ο rail infrastructure is not well adapted to cater for trans-european services, in particular, there are missing links between national rail networks (especially at cross-border locations), there are bottlenecks on important axes and much of the rail infrastructure in use today in europe is several decades old (some as old as a century) and in need of replacement or upgrade; ο the european rail network is made up of a patchwork of national rail networks that have historically developed to meet national needs, each developing similar, but not identical, national technical and operational characteristics and administrative procedures; interoperability problems need to be addressed; and ο rail services in europe have historically been provided within national markets only; a competitive market for trans-european services needs to emerge. 
8/2010 – Zlepšovanie výkonnosti dopravy na transeurópskych železničných osiach: Boli investície eÚ do železničnej infraštruktúry účinné? 3. komisia identifikovala tri hlavné prekážky rozvoja silného a konkurencieschopného európskeho priemyslu železničnej dopravy: ο železničná infraštruktúra nie je dobre prispôsobená na zaistenie transeurópskych služieb, konkrétne medzi národnými železničnými sieťami chýbajú prepojenia (najmä na cezhraničných úsekoch), na dôležitých osiach sa nachádzajú úzke miesta a veľká časť železničnej infraštruktúry, ktorá sa v súčasnosti v európe používa, je stará niekoľko desaťročí (niektoré časti aj celé storočie) a je potrebné ju nahradiť alebo zmodernizovať; ο európska železničná sieť pozostáva zo spleti národných železničných sietí, ktoré sa historicky vyvinuli na splnenie národných potrieb, pričom pri každej sa vytvorili podobné, nie však totožné národné technické a prevádzkové charakteristiky a administratívne postupy; je potrebné riešiť problémy v súvislosti s interoperabilitou; ο železničné služby sa v európe z historického hľadiska poskytovali len na národných trhoch, a konkurencieschopný trh s transeurópskymi službami ešte musí vzniknúť.
9 fIGUrE 2 forECasT frEIGhT TraNsPorT GroWTh EU-25 (1998-2020) 6000 5000 4000 3000 2000 1000 0 1998 Road Rail 2010 Inland Waterways 2020 Pipelines Sea S o u r c e : keep europe moving, assess, dg transport and energy, annex II, pp. 35-36. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? Billion tonnes km 
9 GRaf 2 PRedPOveď nÁRaStu nÁkLadnej dOPRavy v kRajInÁch eÚ-25 (1998 – 2020) 6000 5000 4000 3000 2000 1000 0 1998 Cestná Železničná 2010 Vnútrozemská vodná Doprava potrubím 2020 Námorná Z d r o j : udržujte európu v pohybe, assess, Gr pre dopravu a energetiku, príloha ii, s. 35 – 36. osobitná správa č. 8/2010 – Zlepšovanie výkonnosti dopravy na transeurópskych železničných osiach: Boli investície eÚ do železničnej infraštruktúry účinné? mld. tkm
EU INTErVENTIoNs rEGarDING raIlWays 4. eu interventions in respect of europe’s railways entail two policy instruments, on the one hand, legislative measures aimed at opening the european rail market and promoting interoperability (as well as rail safety and passenger rights), and on the other, co-financing of new and upgraded rail infrastructure (see Figure 4). overall progress depends on making the most of the synergies between these instruments; for example, newly constructed cross-border rail infrastructure may not be fully used if the market for trans-european services thereon is not properly developed. 
POmOc eÚ týkajÚca Sa žeLeZníc 4. pomoc eÚ v oblasti európskych železníc zahŕňa dva nástroje politiky. na jednej strane sú to legislatívne opatrenia zamerané na otvorenie európskeho železničného trhu a podporu interoperability (ako aj bezpečnosť železníc a práva cestujúcich) a na druhej strane spolufinancovanie novej a modernizovanej železničnej infraštruktúry (pozri schému 4). celkový postup závisí od vytvorenia súčinnosti medzi týmito nástrojmi, napríklad novovybudovaná cezhraničná železničná infraštruktúra sa možno nevyužije naplno, ak trh so súvisiacimi cezhraničnými službami nie je dobre rozvinutý.
10 fIGUrE 3 forECasT PassENGEr TraNsPorT GroWTh EU-25 (1998-2020) 9 000 8 000 7 000 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 0 1998 Bus and Coach 2010 2020 Railway Tram and metro Air Passenger car S o u r c e : keep europe moving, assess, dg transport and energy, annex II, pp. 35-36. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? Billion passenger km 
10 GRaf 3 PRedPOveď nÁRaStu OSOBnej dOPRavy v kRajInÁch eÚ-25 (1998 – 2020) 9 000 8 000 7 000 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 0 1998 2010 Električka a metro 2020 Osobné automobily Autobusy a diaľkové autobusy Železnica Letecká doprava Z d r o j : udržujte európu v pohybe, assess, Gr pre dopravu a energetiku, príloha ii, s. 35 – 36. osobitná správa č. 8/2010 – Zlepšovanie výkonnosti dopravy na transeurópskych železničných osiach: Boli investície eÚ do železničnej infraštruktúry účinné? mld. osobokm
11 fIGUrE 4 policy goals opening the rail transport market to competition Improving interoperability and safety developing rail infrastructure eu legislative instruments council directive on the development of the community’s railways (1991) o separation of formerly integrated railway companies into national railway infrastructure managers and railway undertakings o establishement of rail industry regulatory bodies first railway package (2001) o opening the international freight market o clarification of the formal relationship between the state, infrastructure manager and railway undertakings o licensing of freight operators o capacity allocation and infrastructure charging second railway package (2004) o common approach to rail safety o interoperability of the high-speed and conventional rail systems o opening of international freight services on the entire network from 1 january 2007 o establishment of the european railway agency third railway package (2007) o opening of international rail passenger services market from january 2010 o certification of train crews o rail passengers’ rights and obligations eu co-financing instruments o provided under ten-t policy and cohesion policy o ten-t priotity projects are the main targeting mechanism: • 14 essen projects defined in 1993 • revised list of 30 priority projects defined in 2004 EU PolICy Goals aND INsTrUMENTs IN rEsPECT of raIlWays special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
11 Schéma 4 ciele politiky otvorenie trhu so železničnou dopravou pre hospodársku súťaž Zlepšenie interoperability a bezpečnosti rozvoj železničnej infraštruktúry legislatívne nástroje eÚ smernica rady o rozvoji železníc spoločenstva (1991) o rozdelenie pôvodne integrovaných železničných spoločností na národných manažérov železničnej infraštruktúry a železničné podniky o zriadenie regulačných orgánov pre železničný priemysel prvý železničný balík (2001) o otvorenie medzinárodného trhu pre nákladnú dopravu o objasnenie formálnych vzťahov štátu, manažéra infraštruktúry a železničných podnikov o udeľovanie licencií prevádzkovateľom nákladnej dopravy o prideľovanie kapacít a spoplatnenie infraštruktúry druhý železničný balík (2004) o spoločný prístup k bezpečnosti železníc o interoperabilita systémov vysokorýchlostných a konvenčných železníc o otvorenie medzinárodného trhu so službami v železničnej doprave v celej sieti od 1. januára 2007 o zriadenie európskej železničnej agentúry tretí železničný balík (2007) o otvorenie medzinárodného trhu so službami v železničnej osobnej doprave od 1. januára 2010 o certifikácia posádky vlakov o práva a povinnosti cestujúcich v železničnej doprave nástroje spolufinancovania eÚ o ustanovené v rámci politiky ten-t a politiky súdržnosti o hlavným zameriavacím mechanizmom sú prioritné projekty ten-t: • 14 essenských projektov definovaných v roku 1993 • revidovaný zoznam 30 prioritných projektov definovaných v roku 2004 cIeLe a nÁStROje POLItIky eÚ v OBLaStI žeLeZníc osobitná správa č.
12 lEGIslaTIVE MEasUrEs aT EU lEVEl Market, interoperability and safety 5. eu legislation in 19911 required integrated railway companies to be separated into national rail infrastructure managers (‘Ims’) and railway undertakings (‘rus’). 
12 LeGISLatívne OPatRenIa na ÚROvnI eÚ Trh, inTeroperabiliTa a bezpečnosť 5. v právnych predpisoch z roku 19911 sa požadovalo, aby sa integrované železničné spoločnosti rozdelili na národných manažérov železničnej infraštruktúry a železničné podniky. takisto sa v nich požadovalo, aby boli zriadené regulačné orgány s úlohou dohliadať na železničný trh na národnej úrovni.
6. since 2001, eu directives have been pulled together in so-called railway ‘packages’ addressing aspects of market opening, interoperability and safety which have to be transposed into national legislation and implemented by member states (see Figure 4 for a summary of eu legislative instruments and Annex I for detailed references thereto). 
6. od roku 2001 boli smernice eÚ zlúčené do tzv. železničných balíkov týkajúcich sa aspektov otvorenia trhu, interoperability a bezpečnosti (pozri zhrnutie legislatívnych nástrojov eÚ v schéme 4 a podrobné odkazy na ne v prílohe I), ktoré sa majú transponovať do národných legislatív a členské štáty ich majú implementovať.
7. common technical standards have been formalised at eu level through technical specifications for Interoperability (‘tsIs’), which include, inter alia, standards regarding the european rail traffic management system (‘ertms’) (see Box 1). the task of developing tsIs has been delegated by the commission to the european railway agency (see Annex II for a summary of published tsIs). 
7. spoločné technické štandardy boli formálne stanovené na úrovni eÚ prostredníctvom technických špecifikácií interoperability, ktoré okrem iného obsahujú štandardy týkajúce sa európskeho systému riadenia železničnej dopravy (European Rail Traffic Management System – ertMs) (pozri rámček 1). komisia delegovala úlohu vypracovať technické špecifikácie interoperability na európsku železničnú agentúru (v prílohe II je uvedený zoznam uverejnených technických špecifikácií interoperability).
1 council directive 91/440/eec of 29 july 1991 on the development of the community’s railways (oj l 237, 24.8.1991, p. 
1 smernica rady 91/440/ehs z 29. júla 1991 o rozvoji železníc spoločenstva (Ú. v. es l 237, 24.8.1991, s.
BoX 1 EUroPEaN raIl TraffIC MaNaGEMENT sysTEM (‘ErTMs’) ertms seeks to contribute to the creation of a seamless european railway system by replacing the different national train control systems in europe. 
RÁmček 1 euRóPSky SyStém RIadenIa žeLeZnIčnej dOPRavy (eRtmS) cieľom ertMs je prispieť k vytvoreniu súvislého európskeho železničného systému nahradením rôznych národných systémov riadenia vlakov v európe. ertMs takisto uľahčuje vysokorýchlostnú železničnú dopravu, umožňuje zvýšenie kapacít na železničných tratiach a zlepšuje bezpečnosť. v niekoľkých rozhodnutiach komisie vrátane rozhodnutia o pláne zavedenia ertMs2 sa požaduje, aby boli novopostavené trate vybavené systémom ertMs a aby sa niektoré koridory týmto systémom vybavili do stanovenej lehoty.
500 million euro out of a total budget for ten-t of 8 billion euro in the period 2007-2013 was earmarked to support the adoption of ertms by railway undertakings and infrastructure managers. 
500 mil. eur z celkového rozpočtu na ten-t vo výške 8 mld. eur bolo v období 2007 – 2013 vyčlenených na podporu prijatia ertMs železničnými podnikmi a manažérmi infraštruktúry.
2 commission decision 2009/561/ec of 22 july 2009 amending decision 2006/679/ec as regards the implementation of the technical specification for interoperability relating to the control-command and signalling subsystem of the trans-european conventional rail system (oj l 194, 25.7.2009, p. 
2 rozhodnutie komisie 2009/561/es z 22. júla 2009, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2006/679/es, pokiaľ ide o vykonanie technickej špecifikácie interoperability týkajúcej sa subsystému riadenia/príkazov a signalizácie transeurópskej konvenčnej železničnej sústavy (Ú. v. eÚ l 194, 25.7.2009, s.
60). special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 13 ten-t network and the priority projects 8. the treaty provides for the eu to promote the inter-connection and inter-operability of national networks3. the trans-european transport network (ten-t) sets out the main transport axes along which european financial support for rail infrastructure has been directed. 
8/2010 – Zlepšovanie výkonnosti dopravy na transeurópskych železničných osiach: Boli investície eÚ do železničnej infraštruktúry účinné? 13 sieť Ten-T a prioriTné projekTy 8. v Zmluve o es sa stanovuje, že eÚ podporuje vzájomné prepojenie a interoperabilitu národných sietí3. na základe transeurópskej dopravnej siete (ten-t) sa stanovujú hlavné dopravné osi, na ktoré sa zameriavala finančná podpora eÚ v oblasti železničnej infraštruktúry.