natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In these documents, the role and function of evaluation is described in the context of the Commission’s overall planning, programming and reporting cycle and a set of 21 evaluation standards and 18 models of ‘good practice’ are specified. 
V týchto dokumentoch sa úloha a funkcia hodnotenia opisuje v kontexte všeobecného cyklu plánovania, programovania a predkladania správ Komisie a stanovuje sa súbor 21 štandardov hodnotenia, 18 modelov „osvedčených postupov“.
Furthermore, these documents discuss the use of evaluation in the preparation and simplification of EU legislation. 
Ďalej sa v týchto dokumentoch prerokúva využívanie hodnotenia pri príprave a zjednodušovaní právnych predpisov EÚ.
To date, three 5YAs have been carried out (1), leading to (3) European Commission, DG Budget, Communication to the Commission from Mrs Schreyer, ‘Focus on Results: Strengthening Evaluation of Commission Activities’, July 2000, SEC(2000) 1051; European Commission, DG Budget, Communication for the Commission from the President and Mrs Schreyer, ‘Evaluation Standards and Good Practice’, C(2002) 5267 23.12.2002. 
(3) Európska komisia, GR pre rozpočet, oznámenie Komisii Zameranie na výsledky: posilnenie hodnotenia činností Komisie, návrh komisárky Michaele Schreyerovej, júl 2000, SEK(2000) 1051; Európska komisia, GR pre rozpočet, oznámenie Komisii Štandardy hodnotenia a osvedčené postupy predložené predsedom a komisárkou Michaele Schreye-rovou, K(2002) 5276 z 23. decembra 2002.
(4) European Commission, DG Budget, Communication to the Commission from Ms. Grybauskaitė in agreement with the President, ‘Responding to strategic needs: reinforcing the use of evaluation’, SEC(2007) 213, 21 February 2007. 
(4) Európska komisia, GR pre rozpočet, oznámenie Komisii Posilnenie využívania hodnotenia ako strategická nevyhnutnosť, návrh komisárky Dalie Grybauskaitėovej po dohode s predsedom Európskej komisie, SEK(2007) 213 z 21. februára 2007.
30.1.2008 EN Official Journal of the European Union C 26/7 AUDIT SCOPE AND APPROACH — surveys with institutional stakeholders at the European Parliament’s ITRE (2) and the Council’s CREST (3) committees, — a consultation with more than 65 experts in the field of research evaluation in the USA and Canada as an international comparison group, — a review of academic literature on current trends in research evaluation, and — the discussion of the audit findings, conclusions and recommendations with research evaluation experts from Europe and North America during a series of facilitated focus group meetings in February 2007. 
30.1.2008 SK Úradný vestník Európskej únie C 26/7 ROZSAH AUDITU A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP — pomocou prieskumov s inštitucionálnymi partnermi vo výbore Európskeho parlamentu ITRE(2) a výbore Rady CREST (3), — prostredníctvom konzultácií s viac než 65 expertmi v oblasti hodnotenia výskumu v Spojených štátoch amerických a Kanade v rámci medzinárodnej porovnávacej skupiny, — preskúmaním odbornej literatúry o súčasných trendoch v oblasti hodnotenia výskumu a — diskusiami o kontrolných zisteniach, záveroch a odporúčaniach s odborníkmi v oblasti hodnotenia výskumu z Európy a Severnej Ameriky počas série skupinových diskusií, ktoré viedol externý moderátor, vo februári 2007.
AUDIT OBSERVATIONS Intervention logic, objective setting and performance indicators 19. 
AUDÍTORSKÉ PRIPOMIENKY Intervenčná logika, stanovovanie cieľov a ukazovatele výkonnosti 19.
Effective evaluation and monitoring requires clear objectives and relevant performance indicators at policy, programme and project level against which the results of a public intervention can be assessed. 
Účinné hodnotenie a monitorovanie si vyžaduje jasné ciele a primerané ukazovatele výkonnosti na politickej úrovni, na úrovni programu aj projektu, prostredníctvom ktorých sa posúdia výsledky verejného zásahu.
Good practice in other EU budgetary areas and further afield suggests that these should be defined within the framework of an intervention logic. 
Z osvedčených postupov v ostatných rozpočtových oblastiach EÚ a mimo nej vyplýva, že tieto ciele a ukazovatele by mali byť definované v rámci intervenčnej logiky.
Intervention logic can be defined as a set of hypothetical cause and effect linkages that describe how an intervention is expected to attain its global objectives (4). 
Intervenčnú logiku je možné definovať ako súbor hypotetických spojení príčiny a dôsledku, ktoré charakterizujú, akým spôsobom sa majú dosiahnuť všeobecné ciele (4).
The Commission’s guidelines for evaluation state that intervention logic provides ‘the conceptual link from an intervention’s inputs to the production of its outputs and, subsequently, to its impacts on society in terms of results and outcomes’ (5). 
V usmerneniach Komisie k hodnoteniu sa stanovuje, že intervenčná logika poskytuje koncepčné spojenie medzi vstupmi opatrení pomoci a vytváraním jej výstupov, a následne dosahom na spoločnosť z hľadiska výsledkov a účinkov (5).
This report uses this definition throughout. 
V celej tejto správe je použitá táto definícia.
(2) The European Parliament’s ‘Industry, Research and Energy’ (ITRE) Committee is (in particular) responsible for industrial policy, research policy (including the dissemination and exploitation of research findings), space policy, the activities of the Joint Research Centre, the Euratom Treaty, and the information society and information technology. 
(2) Výbor Európskeho parlamentu pre priemysel, výskum, dopravu a energetiku (ITRE) zodpovedá (najmä) za priemyselnú a výskumnú politiku (vrátane šírenia a využívania vedeckých poznatkov), vesmírnu politiku, aktivity spoločného výskumného centra, Zmluvu o Euratome a informačnú spoločnosť a informačné technológie.
(3) The CREST (‘Comité de la Recherche Scientifique et Technique’ — Committee for Scientific and Technical Research) was set up by a Council Resolution dated 14 January 1974 and is made of representatives from national authorities who are responsible for the scientific and technological policies of Member States. 
(3) Výbor pre vedecký a technický výskum (CREST) bol zriadený na základe uznesenia Rady zo 14. januára 1974 a pozostáva zo zástupcov národných orgánov, ktorí sú zodpovední za politiku členských štátov v oblasti vedy a technológií.
CREST has an advisory role, informing the Commission and the Council, in particular on subjects relating to the coordination of national R&D policies and the monitoring and evaluation of the FPs. 
CREST pôsobí v úlohe poradcu a informuje Komisiu a Radu najmä o záležitostiach, ktoré sa týkajú koordinácie národných politík v oblasti výskumu a rozvoja a monitorovania a hodnotenia rámcových programov.
(4) Logic models showing how inputs in the different activities lead to expected results are the most appropriate way of illustrating intervention logic. 
(4) Logické modely, ktoré znázorňujú, ako vstupy pri rôznych činnostiach vedú k očakávaným výsledkom, sú najvhodnejším spôsobom ilustrácie intervenčnej logiky.
These models are capable of explaining in a clear manner the assumptions underlying the way in which a programme is designed and how overall objectives are broken down into operational objectives. 
Tieto modely umožňujú jasné vysvetlenie predpokladov, na ktorých je založený návrh projektu, ako aj spôsobu rozdelenia všeobecných cieľov na prevádzkové ciele.
(5) European Commission, DG Budget, ‘Evaluating EU activities: a practical guide for the Commission services’, July 2004, pp. 87 and 106. 
(5) Európska komisia, GR pre rozpočet, Hodnotenie činností EÚ: praktický návod pre oddelenia Komisie, júl 2004, s. 87 a 106.
The main objective of the audit was to determine whether the Commission had an adequate approach to assessing the results of the RTD framework programmes. 
Hlavným cieľom auditu bolo zistiť, či má Komisia primeraný prístup k posudzovaniu výsledkov rámcových programov v oblasti výskumu a technologického rozvoja.
16. — — — — — To this end, the Court assessed the extent to which: an explicit intervention logic underlies the FPs and their constituent programmes around which outputs, outcomes and impacts can be measured and assessed, thereby providing a sound basis for evaluation and monitoring, an evaluation strategy has been defined for the FPs promoting effective and consistent evaluation, the organisational structure of the evaluation system ensures that it is appropriately coordinated across the FP, adequately resourced and also perceived by stakeholders as being sufficiently independent, the methodologies used for evaluation ensure that relevant issues are addressed in an appropriate way, so that evaluation is perceived as credible, and evaluations and monitoring activities provide information and analysis which can be used to improve ongoing programmes (learning programmes) and prepare future FPs. 
16. — — — — — Dvor audítorov na tento účel posudzoval, do akej miery: sú rámcové programy a jednotlivé programy v rámci nich založené na jasnej intervenčnej logike, v súlade s ktorou je možné zmerať a posúdiť výstupy, účinky a dosah, čím by sa získal spoľahlivý základ na hodnotenie a monitorovanie, sa definovala stratégia hodnotenia pre rámcové programy, prostredníctvom ktorej by sa podporilo účinné a jednotné hodnotenie, sa prostredníctvom organizačnej štruktúry systému hodnotenia zabezpečilo, aby bolo hodnotenie náležite koordinované s ohľadom na všetky rámcové programy, s primeranými zdrojmi a aby ho zúčastnené strany považovali za dostatočne nezávislé, použité metódy zabezpečujú, že sa príslušné problémy riešia vhodným spôsobom, aby bolo hodnotenie vnímané ako spoľahlivé, a činnosti súvisiace s hodnotením a monitorovaním poskytujú informácie a analýzu, ktoré by sa mohli využiť na zlepšenie prebiehajúcich programov (learning programmes) a pri príprave budúcich rámcových programov. V tejto správe sú obsiahnuté príslušné úpravy pre 4.
17. 
RP 17.
FP4 (1995-1998), FP5 (1999-2002) and FP6 (2003-2006). 
(1995 – 1998), 5. RP (1999 – 2002) a 6.
It also discusses the legal requirements currently in force under FP7 (2007-2013), but does not provide an assessment of the Commission’s FP7 ‘Impact assessment and ex-ante evaluation’ (1). 
Takisto sa v nej rozoberajú právne požiadavky, ktoré sú v súčasnosti platné v rámci 7. RP (2007 – 2013), neobsahuje však posúdenie Hodnotenia dosahu a predbežného hodnotenia (1), ktoré vypracovala Komisia.
Its focus is on the monitoring and ex-post evaluation of programmes, and not the ex-ante evaluation of project proposals or ex-post evaluation of the projects themselves. 
Správa sa zameriava na monitorovanie a následné hodnotenie programov, nie však na predbežné hodnotenie návrhov projektov ani na následné hodnotenie samotných projektov.
The audit was carried out with the participation of the EFTA Board of Auditors and with the assistance of external experts. 
Audit sa vykonával v spolupráci s audítorským výborom EZVO a s pomocou nezávislých expertov.
Audit evidence was collected through: — audit work at the Commission (documentation review and staff interviews), involving the identification of legal and statutory requirements, a review of objectives and performance criteria, the analysis of more than 80 monitoring and evaluation reports and an analysis of the organisation of evaluation activities within the Commission, — interviews with more than 90 experts identified as stakeholders in Member States and associated countries (Czech Republic, Germany, Estonia, Spain, France, Italy, Luxembourg, Netherlands, Austria, Finland, Sweden, United Kingdom and Norway), (1) European Commission, Staff Working Paper, ‘Impact assessment and ex-ante evaluation’, SEC(2005) 430. 
Audítorské dôkazy sa zbierali týmito spôsobmi: — audítorskou činnosťou v Komisii (preskúmanie dokumentácie a rozhovory so zamestnancami), vrátane identifikácie právnych a zákonných požiadaviek, preskúmania cieľov a kritérií výkonnosti, analýzy viac než 80 monitorovacích a hodnotiacich správ a analýzy organizácie činností v súvislosti s hodnotením v rámci Komisie, — prostredníctvom rozhovorov s viac než 90 expertmi, ktorí boli označení ako partneri na úrovni členských štátov a pridružených krajín (Česká republika, Nemecko, Estónsko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko, Rakúsko, Fínsko, Švédsko, Spojené kráľovstvo a Nórsko), (1) Európska komisia, pracovný dokument Hodnotenie dosahu a predbežné hodnotenie, SEK(2005) 430.
C 26/8 EN Official Journal of the European Union 30.1.2008 21. 
C 26/8 SK Úradný vestník Európskej únie 30.1.2008 21.
The Court assessed the extent to which intervention logic was established for the FPs and its constituent programmes, thereby providing a sound basis for evaluation and monitoring. 
Dvor audítorov posudzoval, do akej miery sa stanovila intervenčná logika pre rámcové programy a jednotlivé programy v rámci nich, čím sa získal spoľahlivý základ na hodnotenie a monitorovanie.
Intervention logic for the FPs has not been explicit 22. 
Intervenčná logika pre rámcové programy nebola jasná 22.
Defining intervention logic should be a key element of programme design from the outset. 
Definícia intervenčnej logiky by mala byť od začiatku kľúčovým prvkom návrhu programu.
Article 163 of the Treaty, stating the need to strengthen the scientific and technological base and become more competitive, should provide the starting point for such an intervention logic for the FPs (see paragraph 2). 
Článok 163 Zmluvy o ES, v ktorom je vyjadrená potreba posilnenia vedeckej a technologickej základne a zvýšenia konkurencieschopnosti, by mal predstavovať východiskový bod pre takúto intervenčnú logiku pre rámcové programy (pozri bod 2).
This would need to be made more specific with regard to the different scientific areas covered by the FPs and the different instruments used. 
Článok by mal byť presnejšie formulovaný, pokiaľ ide o rôzne vedecké oblasti, na ktoré sa vzťahujú rámcové programy, a rozličné použité nástroje.
However, an explicit logic model explaining how the FPs and their constituent programmes contribute towards scientific and technological progress and innovation is lacking at all levels. 
Jasný logický model, prostredníctvom ktorého by sa vysvetlilo, akým spôsobom rámcové programy a jednotlivé programy v rámci nich prispievajú k vedeckému a technologickému pokroku a inováciám, však chýba na všetkých úrovniach.
The absence of intervention logic for the FPs was also highlighted by the 2004 5YA panel, which stated that ‘... panels like ours are asked to fill a gap between, on the one side, evidence mainly collected at project level and, on the other side, the higher level socio-economic goals of research policy. 
Na chýbajúcu intervenčnú logiku pre rámcové programy upozornila aj pracovná skupina pre päťročné posúdenie v roku 2004, ktorá uviedla, že „... od pracovných skupín, ako je tá naša, sa požaduje, aby vyplnili medzeru medzi dôkazmi zozbieranými na úrovni projektu a vyššou úrovňou sociálno-ekonomických cieľov politiky výskumu.
However, at the moment the link is difficult to make due to the way the FP is planned. 
V súčasnosti je však pre spôsob, akým sa plánuje rámcový program, zložité vytvoriť toto spojenie.
It lacks an explicit logic connecting the highest objectives to the specific research and knowledge goals’ (1). 
Chýba tu jasná logika, ktorá by dala do súvisu najvyššie ciele s konkrétnymi výskumnými cieľmi a cieľmi týkajúcimi sa znalostí“ (1).
A different approach is taken in some Member States (e.g. The Netherlands, Finland) and the USA (see Figure 3), where defining intervention logic is much more commonplace and in Canada where it is mandatory for all programmes (see Annex III). 
Niektoré členské štáty (napr. Holandsko, Fínsko), ako aj Spojené štáty americké (pozri obrázok 3) majú iný prístup, pričom definovanie intervenčnej logiky je oveľa bežnejšie, a v Kanade je povinné pri všetkých programoch (pozri prílohu III).
Indeed the use of intervention logic in programme design there results in more focused and better structured programmes. 
Definovanie intervenčnej logiky pri navrhovaní programov v týchto štátoch preto vedie k lepšie zameraným a štruktúrovanejším programom.
It is also being introduced by the Commission in other Community policy areas (e.g. external aid) (2). 
Komisia ich zavádza aj v iných oblastiach politiky Spoločenstva (napr. vonkajšia pomoc) (2).
Figure 3 Definition of a hierarchy of objectives based on logic models — example of US agricultural research Policy Policy objective: to contribute to the improved livelihood of farming families Purpose: increased agricultural production, productivity and incomes among farming households Expected result: the use of improved agricultural technologies increased among targeted farmers Programme Programme objective: to contribute to increasing agricultural production, productivity and incomes among farming households Purpose: increased use of improved agricultural technologies by farmers (e.g. rice) Expected result: recommendations for targeted farmers provided/disseminated Project Project objective: to contribute to increased use of recommended improved technologies Purpose: recommendations provided for improved technologies suitable for targeted farmers Expected results (e.g.): 1. technologies identified based on farmers priorities 2. technologies generated and adapted 3. technologies verified in farmers fields Source: US National Agricultural Research Council. (1) ‘Five-year Assessment of the European Union Research Framework Programmes, 1999-2003’, Report of the Independent Expert Panel chaired by Erkki Ormala (15 December 2004): Section 6 ‘Evaluating the Framework Programme’, p. 
Obrázok 3 Definícia hierarchie cieľov založenej na modeloch logiky – príklad poľnohospodárskeho výskumu v Spojených štátoch amerických Politika Cieľ politiky: prispievať k zlepšeniu životnej úrovne rodín poľnohospodárov Účel: zvýšenie poľnohospodárskej produkcie, produktivity a príjmov domácností poľnohospodárov Očakávaný výsledok: častejšie využívanie skvalitnených poľnohospodárskych technológií v cieľovej skupine poľnohospodárov Zdroj: Program Cieľ programu: prispievať k zvyšovaniu poľnohospodárskej produkcie, produktivity a príjmov domácností poľnohospodárov Účel: častejšie využívanie skvalitnených poľnohospodárskych technológií farmármi (napr. ryža) Očakávaný výsledok: poskytnutie/šírenie odporúčaní pre cieľovú skupinu poľnohospodárov Národná rada Spojených štátov amerických pre poľnohospodársky výskum. Projekt Cieľ projektu: prispievať k častejšiemu využívaniu odporúčaných skvalitnených technológií Účel: poskytnutie odporúčaní skvalitnených technológií vhodných pre cieľovú skupinu poľnohospodárov Očakávané výsledky (napr.): 1. určenie technológií na základe priorít poľnohospodárov 2. vytvorenie a úprava technológií 3. overenie technológií na poľnohospodárskych plochách (1) Päťročné posúdenie rámcových programov Európskej únie v oblasti výskumu, 1999 – 2003, správa pracovnej skupiny nezávislých expertov pod vedením predsedu Erkkiho Ormalu (15. decembra 2004): časť 6 Hodnotenie rámcového programu, s.
(2) Recipient countries of external aid are required to present logic models for their Community funding (European Commission, Aid delivery methods, Volume 1, Project cycle management guidelines, March 2004, Section 5: The logical framework approach). 
(2) Od krajín prijímajúcich vonkajšiu pomoc sa požaduje, aby k svojim žiadostiam o finančné prostriedky Spoločenstva predložili logické modely (Európska komisia, Metódy poskytovania pomoci, zväzok 1, Usmernenia k riadeniu projektového cyklu, marec 2004, časť 5: Prístup logického rámca).
30.1.2008 EN Official Journal of the European Union C 26/9 26. 
30.1.2008 SK Úradný vestník Európskej únie C 26/9 26.
Not codifying the underlying rationale for public intervention and the assumed causality links (according to which the programme is then planned in detail, executed and assessed) undermines the effective evaluation and monitoring of the FPs. 
Nestanovenie základnej logiky opatrení verejnej pomoci a očakávaných príčinných súvislostí (na základe ktorých sa potom plánujú podrobnosti programu a implementuje a hodnotí samotný program) sťažuje účinné hodnotenie a monitorovanie rámcových programov.
This is particularly due to how programme objectives and performance indicators are defined. 
To sa týka najmä spôsobu definovania cieľov a ukazovateľov výkonnosti.
Without an explicit logic model it is more difficult to set coherent programme objectives 27. 
Bez jasného modelu logiky je ťažšie stanoviť koherentné ciele programu 27.
This is demonstrated by the fact that: 31. 
To dokazuje skutočnosť, že: 31.
In this situation, the review of ongoing projects funded by these programmes and the ex-post evaluation of completed ones is also rendered more difficult and contributes to the difficulties in aggregating evaluations from the project to the programme level (see Annex I and paragraph 84). 
V tejto situácii je sťažené aj preskúmanie prebiehajúcich projektov financovaných v rámci týchto programov, ako aj následné hodnotenie ukončených programov, čo ďalej komplikuje celkové hodnotenia od úrovne projektov až po úroveň programu (pozri prílohu I a bod 84).
ABB/ABM as currently implemented is an unsuitable tool for performance measurement of the FPs 32. 
ABB/ABM v podobe, v akej sú implementované v súčasnosti, nie sú vhodnými nástrojmi na meranie výkonnosti rámcových programov 32.
Some indicators that track the efficiency of programme implementation (e.g. time-to-contract, time-to-payment) are found in the Commission’s annual monitoring reports and also in the context of the Commission’s Activity-Based Management (ABM) system. 
Niektoré ukazovatele, ktorými sa zisťuje efektívnosť implementácie programu (napr. čas na uzatvorenie zmluvy, čas na vykonanie platby), sú zahrnuté do ročných správ Komisie o monitorovaní a vyskytujú sa aj v kontexte systému Komisie týkajúceho sa riadenia založeného na činnosti (Activity-Based Management – ABM).
However, up to now, the ‘research DGs’, even when implementing the same specific programme (or sub-programme), have not applied a standardised or comparable Activity-Based Budgeting (ABB) nomenclature and related indicators. 
Aj keď však „generálne riaditeľstvá pre výskum“ implementovali ten istý špecifický program (alebo podprogram), doteraz neuplatnili štandardizovanú alebo porovnateľnú nomenklatúru zostavovania rozpočtu podľa činností (Activity-Based Budgeting – ABB) a súvisiace ukazovatele.
Therefore, these indicators cannot be used to compare performance between and within programmes. — — it is not clear how the FPs’ programme objectives relate to policy objectives, such as the overall objective in Article 163 of the Treaty, those stated in the Lisbon strategy and the Barcelona declaration (see paragraph 2 and 7), the relationship between individual programme objectives, both at the different layers of the legislation (such as FP decision, specific programme decision and rules of participation and dissemination) and between the basic acts and the Commission’s work programmes, is not always apparent. 
Preto tieto ukazovatele nie je možné použiť na porovnanie výkonnosti medzi programami a v rámci nich. — — nie je jasné, ako ciele rámcových programov súvisia s cieľmi politiky, napríklad so všeobecným cieľom stanoveným v článku 163 Zmluvy o ES alebo cieľmi uvedenými v Lisabonskej stratégii a barcelonskej deklarácii (pozri body 2 a7), vzťah medzi jednotlivými cieľmi programu na rôznych úrovniach legislatívy (napríklad rozhodnutie o rámcových programoch, rozhodnutie o konkrétnom programe a pravidlá účasti a šírenia), ako aj medzi základnými aktmi a programami práce Komisie nie je vždy jasný.
Box 2 ABB/ABM as currently implemented by the ‘research DGs’ in the ABB/ABM system, the FPs are covered by two different policy areas within which the FP activities are presented according to a different DG-specific nomenclature (2). 
Rámček 2 ABB/ABM v podobe, v akej ich implementujú „generálne riaditeľstvá pre výskum“ V systéme ABB/ABM sa na rámcové programy vzťahujú dve rôzne oblasti politiky, v rámci ktorých sa činnosti v rámcovom programe predkladajú podľa nomenklatúry špecifickej pre jednotlivé generálne riaditeľstvá (2).
This even applies to those specific programmes and sub-programmes implemented by more than one DG. 
To sa týka aj tých špecifických programov a podprogramov, ktoré implementujú viaceré generálne riaditeľstvá.