natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to the European PPP Expertise Centre (EPEC), 1 749 PPP projects worth a total of 336 billion euro reached financial close in the EU PPP market between 1990 and 2016. 
Podľa Európskeho odborného centra pre verejno-súkromné partnerstvá (EPEC) bolo na trhu EÚ s PPP v rokoch 1990 až 2016 finančne uzavretých 1 749 PPP projektov v celkovej hodnote 336 mld. EUR.
Before the financial and economic crisis, the PPP market was experiencing a sharp increase in volume, but since 2008 the number of new PPP projects has decreased considerably (see Figure 2). 
Pred finančnou a hospodárskou krízou zaznamenal trh s PPP výrazný nárast objemu, ale od roku 2008 počet nových PPP projektov značne klesá (pozri ilustráciu 2).
In 2016, the aggregate value of the 64 PPP transactions that reached financial close in the EU market was 10.3 billion euro. 
V roku 2016 súhrnná hodnota transakcií 64 PPP projektov, ktoré boli finančne uzavreté na trhu EÚ, bola 10,3 mld. EUR.
Most projects were in the transport sector, which accounted in 2016 for one-third of all PPP investment, followed by the healthcare and education sectors. 
Väčšina projektov bola v sektore dopravy, ktorá v roku 2016 predstavovala jednu tretinu všetkých investícií do PPP, po nej nasledoval sektor zdravotnej starostlivosti a vzdelávania.
Figure 2 - EU PPP market from 1990 to 2016 15 30 160 Value of projects (in billion euro) Number of projects 25 20 140 120 100 15 80 10 5 60 40 20 00 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Year Source: European Court of Auditors based on information provided by EPEC. as their currency. 
Ilustrácia 2 – Trh PPP v EÚ v rokoch 1990 až 2016 15 30 160 Hodnota projektov (mld. EUR) Počet projektov 25 20 140 120 100 15 80 10 5 60 40 20 00 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Rok Zdroj: Európsky dvor audítorov na základe informácií poskytnutých EPEC. vstúpiť do tretej fázy hospodárskej a menovej únie a prijať euro ako svoju menu.
The fiscal criteria are that the ratio of the annual general government deficit must not exceed 3 % of GDP at market prices and that the government debt-to-GDP ratio must not exceed 60 % at the end of the fiscal year. 
Fiškálne kritériá sú, že ročný deficit verejných financií nesmie prekročiť 3 % HDP pri trhových cenách a pomer verejného dlhu k HDP nesmie prekročiť 60 % na konci rozpočtového roka.
Value of projects in billion euro Number of projects 
Hodnota projektov v mld. EUR Počet projektov
As shown in Figure 3, the EU PPP market is mostly concentrated in the United Kingdom, France, Spain, Portugal and Germany which implemented projects worth 90 % of the entire market over the 1990-2016 period. 
Ako je znázornené na ilustrácii 3, trh PPP v EÚ je zväčša sústredený v Spojenom kráľovstve, vo Francúzsku, v Španielsku, Portugalsku a Nemecku, ktoré realizovali projekty v hodnote 90 % celého trhu v období rokov 1990 – 2016.
While some Member States implemented numerous PPP projects, such as the United Kingdom with over 1 000 PPP projects worth almost 160 billion euro during the period followed by France with 175 PPPs worth almost 40 billion euro, 13 of the 28 Member States implemented fewer than five PPP projects. 
Zatiaľ čo niektoré členské štáty realizovali mnoho PPP projektov, napr. Spojené kráľovstvo viac než 1 000 PPP projektov v hodnote takmer 160 mld. EUR v priebehu daného obdobia, po ňom nasledovalo Francúzsko so 175 PPP projektmi v hodnote takmer 40 mld. EUR, 13 z 28 členských štátov realizovalo menej než päť PPP projektov.
Figure 3 - EU PPP market per Member State from 1990 to 2016 180 160 140 120 100 80 60 40 20 Number of projects 1 200 1 100 1 000 900 800 700 600 500 400 300 200 100 Value of projects in billion euro Number of projects Value of projects (in billion euro) 00 Value (EUR billion) Number of projects Source: ECA based on information provided by EPEC. 
Ilustrácia 3 – Trh PPP v EÚ podľa členských štátov v rokoch 1990 až 2016 180 160 140 120 100 80 60 40 20 1200 1 100 1 000 900 Hodnota projektov 800 (mld. EUR) 700 600 500 400 300 200 100 00 Zdroj: EDA na základe informácií poskytnutých EPEC.
PPPs and EU funds 9. 
PPP projekty a fondy EÚ 9.
PPP projects that combine EU funds with private financing resources are called blended PPPs. 
PPP projekty, ktoré kombinujú fondy EÚ so súkromnými finančnými zdrojmi, sa nazývajú kombinované PPP projekty.
By blending EU funds in a PPP, the public sector can make a project more affordable by lowering the required financing levels. 
Kombináciou fondov EÚ v PPP sa stáva projekt pre verejný sektor dostupnejší znížením požadovanej výšky financovania.
10. 
17 10.
There has been a tendency towards a more intensive leverage of public funds with private finance through PPPs. 
Je tendencia smerom k intenzívnejšiemu pákovaniu verejných finančných prostriedkov súkromnými financiami prostredníctvom PPP.
For instance, the Europe 20209 strategy highlights the importance of PPPs. 
Napríklad v stratégii Európa 20209 sa zdôrazňuje dôležitosť PPP projektov.
According to the strategy, leveraging financial means by combining private and public finance and creating innovative instruments to finance the needed investments is one of the key aspects Europe must pursue in order to accomplish its objectives for Europe 2020. 
Podľa tejto stratégie pákovanie finančných prostriedkov kombinovaním súkromných a verejných financií a vytváraním inovatívnych nástrojov na financovanie potrebných investícií je jedným z kľúčových aspektov, ktoré Európa musí sledovať, aby dosiahla ciele stratégie Európa 2020.
The 2011 Commission White Paper on Transport10, amongst others, encourages Member States to use more PPPs, while recognising that not all projects are suitable for this mechanism. 
Komisia vo svojej Bielej knihe o doprave z roku 201110 okrem iného vyzýva členské štáty, aby viac využívali PPP projekty, pričom súčasne uznáva, že nie všetky projekty sú vhodné pre tento mechanizmus.
Furthermore, it recognises that financial instruments can support PPPs financing on a bigger scale. 
Ďalej uznáva, že finančnými nástrojmi možno podporovať financovanie PPP projektov vo väčšej miere.
In the 2014-2020 multi-annual financial framework the Commission has given increased consideration to the more intensive leverage of public funds with private funds and to the role, PPPs can play in that respect. 
Vo viacročnom finančnom rámci na roky 2014 – 2020 Komisia zvažovala intenzívnejšie pákovanie verejných financií súkromnými finančnými prostriedkami a úlohu, ktorú PPP projekty môžu hrať v tejto súvislosti.
In both the Common Provisions Regulation (CPR) for the 2014-2020 period and the CEF regulation11, PPPs are viewed as a potentially effective means of delivering infrastructure projects which ensure the achievement of public policy objectives by bringing together different forms of public and private resources. 
V nariadení o spoločných ustanoveniach (NSU) na obdobie rokov 2014 – 2020 aj v nariadení o NPE11 sa PPP projekty vnímajú ako potenciálne účinný spôsob realizovania infraštruktúrnych projektov, ktoré zabezpečujú dosiahnutie cieľov verejnej politiky spojením rôznych foriem verejných a súkromných zdrojov.
The European Fund for Strategic Investments (EFSI) regulation adopted in 2015 also envisages the use of a wide range of financial products with a view to mobilise private investments. 
V nariadení o Európskom fonde pre strategické investície (EFSI) prijatom v roku 2015 sa tiež predpokladá využívanie širokého spektra finančných produktov s cieľom mobilizovať súkromné investície.
EFSI can also be used to support PPPs12. 
EFSI možno využiť aj na podporu PPP12.
Communication from the Commission - EUROPE 2020 A strategy for smart, sustainable and inclusive growth - COM (2010) 2020 final. 
Oznámenie Komisie – EURÓPA 2020 Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, COM (2010) 2020 final.
COM(2011) 144 final of 28 March 2011, ŇWhite Paper: Roadmap to a Single European Transport Area-Towards a competitive and resource efficient transport systemÓ, p. 
COM(2011) 144 final z 28. marca 2011, „Biela kniha: Plán jednotného európskeho dopravného priestoru – Vytvorenie konkurencieschopného dopravnému systému efektívne využívajúceho zdroje“, s.
Regulation (EU) 2015/1017 of the European Parliament and of the Council of 25 June 2015 on the European Fund for Strategic Investments, the European Investment Advisory Hub and the 17 9 10 11 12 
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1017 z 25. júna 2015 o Európskom fonde pre strategické investície, Európskom centre investičného poradenstva a Európskom portáli 9 10 11 12
EU-supported projects until 2014 15. 
Projekty podporené EÚ do roku 2014 15.
When collecting data on EU-supported PPPs for this audit (April 2016), we identified 84 blended PPP projects, with a total project cost of 29.2 billion euro and an EU contribution of 5.6 billion euro, for the 2000-2014 period. 
Pri zhromažďovaní údajov o PPP projektoch podporených EÚ na účely tohto auditu (apríl 2016) sme určili 84 kombinovaných PPP projektov s celkovými projektovými nákladmi 29,2 mld. EUR a príspevkom EÚ vo výške 5,6 mld. EUR v období rokov 2000 – 2014.
By far the largest recipient of EU contributions was Greece (59 % of the total or 3.3 billion euro). 
Zďaleka najväčším príjemcom príspevkov EÚ bolo Grécko (59 % z celkovej sumy alebo 3,3 mld. EUR).
In 13 Member States there have been no EU-supported PPPs at all (see Annex I). 
V 13 členských štátoch nepodporila EÚ žiadne PPP projekty (pozri prílohu I).
As indicated in Table 1, the transport sector had the largest share in terms of total cost (88 %), while Information and Communication Technologies (ICT) accounted for around 5 % and all other sectors (leisure, water services, environment, etc.) accounted for 7 %. 
Ako je uvedené v tabuľke 1, sektor dopravy mal najväčší podiel na celkových nákladoch (88 %), zatiaľ čo informačné a komunikačné technológie (IKT) predstavovali približne 5 % a všetky ostatné sektory (oddych, vodohospodárstvo, životné prostredie atď.) mali 7 % podiel.
Table 1 - Funds allocated to EU-supported PPP projects for the period 2000-2014, in million euro, by sector Source: ECA on the basis of data provided by the Commission, EPEC and selected Member States. 
Tabuľka 1 – Finančné prostriedky vyčlenené na PPP projekty podporené EÚ v rokoch 2000 – 2014 v mil. EUR podľa sektora Zdroj: EDA na základe údajov poskytnutých Komisiou, EPEC a vybranými členskými štátmi.
Structural and Cohesion Funds grants were the main EU source of PPP funding (67 of the 84 projects) during the 2000-2014 period. 
Granty zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu boli hlavným zdrojom financovania PPP projektov zo strany EÚ (67 z 84 projektov) v období rokov 2000 – 2014.
The Commission supported the other 17 PPPs through financial instruments, often in cooperation with the European Investment Bank (EIB): (a) Six PPP projects were supported by the Loan Guarantee Instrument for Trans-European Transport Network Projects (LGTT) and four by Project Bond Initiative (PBI)13 European Investment Project Portal and amending Regulations (EU) No 1291/2013 and (EU) No 1316/2013 Đ the European Fund for Strategic Investments (OJ L 169, 1.7.2015, p. 
Komisia podporila ďalších 17 PPP projektov prostredníctvom finančných nástrojov, často v spolupráci s Európskou investičnou bankou (EIB): a) Šesť PPP projektov bolo podporených z Nástroja záruk za úvery pre projekty transeurópskych dopravných sietí (LGTT) a štyri z Iniciatívy dlhopisov na projekty (PBI)13, ktoré realizovala a riadila EIB na základe dohôd o spolupráci s Komisiou. investičných projektov a o zmene nariadení (EÚ) č. 1291/2013 a (EÚ) č.
Regulation (EC) No 680/2007 of the European Parliament and of the Council of 20 June 2007 laying down general rules for the granting of Community financial aid in the field of the trans-European transport and energy networks (OJ L 162, 22.6.2007, p. 
680/2007 z 20. júna 2007, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá udeľovania finančnej pomoci Spoločenstva v oblasti transeurópskych dopravných a energetických sietí (Ú. v. EÚ L 162, 22.6.2007, s.
1) as amended by Regulation (EU) No 670/2012 of the European Parliament and of the Council of 11 July 2012. 
1), zmenené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 670/2012 z 11. júla 2012.
18 Sectors Number of projects Total cost % EU contribution % Transport 24 25 538 87 4 555 81 ICT 28 1 740 6 472 8 All other sectors 32 1 964 7 613 11 Total 84 29 242 100 5 640 100 13 
18 Sektory Počet projektov Celkové náklady % Príspevok EÚ % Doprava 24 25 538 87 4 555 81 IKT 28 1740 6 472 8 Všetky ostatné sektory 32 1 964 7 613 11 Spolu 84 29 242 100 5 640 100 13
instruments, which were implemented and managed by the EIB under cooperation agreements established with the Commission. (b) Four PPP projects were funded under the Marguerite Fund14 - an initiative of the EIB, national promotional banks and the Commission to undertake equity investments in EU infrastructure projects. (c) Three PPP projects were funded using the Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas (JESSICA). 
19 b) Štyri PPP projekty boli financované z fondu Marguerite14 – iniciatívy EIB, vnútroštátnych podporných bánk a Komisie na realizovanie kapitálových investícií do projektov infraštruktúry EÚ. c) Tri PPP projekty boli financované prostredníctvom Spoločnej európskej podpory pre udržateľné investície v mestských oblastiach (JESSICA).
According to the Commission15, financial instruments like the LGTT and direct EU investment in the Marguerite Fund (80 million euro) are expected to increase the rate and pace of deployment of TEN-T infrastructure and leverage the impact of TEN-T funds. 
Podľa Komisie15 finančné nástroje ako LGTT a priame investície EÚ vo fonde Marguerite (80 mil. EUR) by mali zvýšiť mieru a rýchlosť nasadenia TEN-T infraštruktúry a zvýšiť dosah fondov TEN-T.
Latest developments 18. 
Najnovší vývoj 18.
Later on, in 2015, the Commission and the EIB formally launched the CEF debt instrument, which followed and built on the portfolios previously developed by the LGTT and PBI. 
Neskôr, v roku 2015 Komisia a EIB oficiálne spustili dlhový nástroj NPE, ktorý nasledoval a staval na portfóliách, ktoré sa predtým vybudovali v rámci LGTT a PBI.
The CEF equity instrument, which aims at providing equity or quasi-equity financing to smaller and riskier projects, was under development at the time of the audit. 
Kapitálový nástroj v rámci NPE, ktorého cieľom bude poskytovať kapitálové alebo kvázi-kapitálové financovanie menším a riskantnejším projektom, sa v čase konania auditu vyvíjal.
Since 2015 PPP projects have also been funded under the EFSI, which is a Commission-EIB joint initiative. 
Od roku 2015 boli PPP projekty často financované z EFSI, ktorý je spoločnou iniciatívou Komisie a EIB.
18 out of the total number of 224 projects approved as of June 2017 had been flagged as PPPs. 
18 z celkového počtu 224 projektov schválených do júna 2017 bolo označených ako PPP.
The main objective of our audit was to examine whether EU-funded PPP projects had been effectively managed and provided adequate value-for-money, account being taken of Commission decision C(2010) 941 of 25 February 2010 on European Union participation in the 2020 European Fund for Energy, Climate Change and Infrastructure (the Marguerite Fund). 
Hlavným cieľom nášho auditu bolo preskúmať, či PPP projekty financované EÚ boli účinne riadené a poskytli primeranú hodnotu za vynaložené prostriedky, zohľadniac pri tom trend smerom k intenzívnejšiemu pákovaniu verejných financií súkromnými finančnými prostriedkami prostredníctvom PPP. Konkrétne sme preskúmali, či: Rozhodnutie Komisie K(2010) 941 z 25. februára 2010 o účasti Európskej únie v európskom fonde 2020 pre energetiku, zmenu klímy a infraštruktúru (fond Marguerite).
Commission decision C(2010) 796 final of 2010 establishing an annual work programme for granting financial aid in the field of trans-European Transport network (TEN-T) for 2010. 
Rozhodnutie Komisie C(2010) 796 final z roku 2010, ktorým sa zriaďuje ročný plán práce pre udeľovanie finančnej pomoci v oblasti transeurópskych dopravných (TEN-T) na rok 2010.
In particular, we examined whether: (a) the audited projects have been able to exploit the benefits PPPs are expected to deliver (see paragraphs 24 to 46); (b) the audited projects were based on sound analyses and suitable approaches (see paragraphs 47 to 59); (c) the overall institutional and legal frameworks within the audited Member States were adequate for the successful implementation of PPPs (see paragraphs 60 to 76). 
20 a) kontrolované projekty umožnili využiť prínosy, ktorých dosiahnutie sa od PPP projektov očakáva (pozri body 24 až 26); b) kontrolované projekty boli založené na dôkladnej analýze a vhodných prístupoch (pozri body 47 až 59); c) celkový inštitucionálny a právny rámec v kontrolovaných členských štátoch bol primeraný pre úspešnú realizáciu PPP projektov (pozri body 60 až 76).
The audit work was carried out between May-2016 and September-2017 both at the Commission (DGs MOVE, REGIO, ECFIN and ESTAT) and in four Member States: France, Ireland, Greece and Spain. 
Audítorská práca bola vykonaná od mája 2016 do septembra 2017 v Komisii (GR MOVE, REGIO, ECFIN a ESTAT) a v štyroch členských štátoch: vo Francúzsku, v Írsku, Grécku a Španielsku.
We examined the relevant policies, strategies, legislation and project documentation; held interviews with the Commission and with the public authorities and private partners in the four Member States, and performed on-the-spot checks of 12 EU co-financed PPP projects in the fields of road transport (six projects) and ICT (six projects16) (see Figure 4 and Annex III) selected from the identified population of 84 EU-supported PPPs (see paragraph 15). 
Preskúmali sme príslušné politiky, stratégie, legislatívu a projektovú dokumentáciu; uskutočnili sme rozhovory s Komisiou a verejnými orgánmi a súkromnými partnermi v štyroch členských štátoch, a vykonali sme kontroly na mieste 12 PPP projektov v oblasti cestnej dopravy (šesť projektov) a IKT (šesť projektov16) spolufinancovaných EÚ (pozri ilustráciu 4 a prílohu III), ktoré sme vybrali zo súboru 84 PPP projektov podporených EÚ (pozri bod 15).
With this selection, the audit achieved the following coverage: (a) the selected Member States covered around 70 % of the total cost of EU-supported PPPs during 2000-2014 (20.4 out of 29.2 billion euro) and 71 % of the EU contribution to PPPs (4.0 out of 5.6 billion euro), see Annex I; As different Member States have diverging interpretation and definition of what constitutes a PPP (e.g. concessions are considered PPPs in Greece but not in France), the audit team adopted a wider interpretation of PPP, including various forms of multiannual cooperation between public and private partners. 
Týmto výberom dosiahol audítorský tím nasledujúce pokrytie: a) vybrané členské štáty predstavovali približne 70 % celkových nákladov na PPP podporené EÚ v rokoch 2000 – 2014 (20,4 z 29,2 mld. EUR) a 71 % príspevku EÚ na PPP (4,0 z 5,6 mld. EUR), pozri prílohu I; b) sektor dopravy a IKT predstavovali 93 % celkových nákladov na PPP podporené EÚ (27,3 z 29,2 mld. EUR), pozri tabuľku 1; Vzhľadom na to, že rôzne členské štáty majú odlišný výklad a definíciu PPP projektov (napr. koncesie sa považujú za PPP v Grécku, ale nie vo Francúzsku), audítorský tím prijal širší výklad PPP, zahŕňajúci rôzne formy viacročnej spolupráce verejných a súkromných partnerov.
Hence, we selected two ICT projects in Ireland, which were not formally considered and procured as PPPs by the Irish authorities, but entail certain PPP characteristics. 20 16 
Vybrali sme preto dva IKT projekty v Írsku, ktoré írske orgány oficiálne nepovažovali za PPP a neboli tak obstarávané, ale majú určité charakteristiky PPP projektov. 16
21 (b) the Transport and ICT sectors accounted for 93 % of the total cost of EU-supported PPPs (27.3 out of 29.2 billion euro), see Table 1; (c) the selected projects represented a total cost of 9.6 billion euro and an EU contribution of 2.2 billion euro (see Annex III); (d) the selected projects were financed both by the Structural and Cohesion Funds and by financial instruments. 
21 c) celkové náklady na vybrané projekty dosiahli 9,6 mld. EUR a príspevok EÚ bol vo výške 2,2 mld. EUR (pozri prílohu III); d) vybrané projekty boli financované zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu a prostredníctvom finančných nástrojov.
Figure 4 - 12 EU co-financed PPP projects assessed during this audit Source: European Court of Auditors. 
Ilustrácia 4 – 12 PPP projektov spolufinancovaných EÚ, ktoré boli posúdené v rámci tohto auditu Zdroj: Európsky dvor audítorov.
OBSERVATIONS The audited PPP projects enabled faster policy implementation and had the potential for good standards of operation and maintenance, but were not always effective in achieving their potential benefits 24. 
PRIPOMIENKY Kontrolované PPP projekty umožnili rýchlejšie vykonávanie politiky a mali potenciál dobrej úrovne prevádzky a údržby, ale neboli vždy účinné pri dosahovaní ich potenciálnych prínosov 24.
We analysed whether the audited projects were able to exploit their potential benefits in terms of project delivery on time and on budget and the extent to which the built infrastructure was used. 
Analyzovali sme, či kontrolované projekty dokázali využiť ich potenciálne prínosy z hľadiska včasného dodania projektu, rozpočtu a miery, do akej sa vybudovaná infraštruktúra využívala.
The PPP option allowed public authorities to procure large-scale infrastructure plans through a single procedure 25. 
Voľba PPP umožnila verejným orgánom obstarať veľké infraštruktúrne plány prostredníctvom jedného postupu 25.
With traditional procurement, private companies engaged on large infrastructure projects are paid during the construction period, which usually lasts a limited number of years. 
Pri tradičnom verejnom obstarávaní sa súkromné spoločnosti zapojené do projektov infraštruktúry vyplácajú v priebehu výstavby, ktorá zvyčajne trvá určitý počet rokov.
Public authorities are therefore required to provide for sufficient budgetary resources to finance all construction in a relatively short period of time. 
Verejné orgány preto musia zabezpečiť dostatočné rozpočtové zdroje na financovanie celej výstavby v pomerne krátkom časovom období.
Where funding is insufficient projects may be split into a number of different sections to be procured in different years as the budget allows, and this spreads construction of the complete infrastructure over larger number of years. 
Ak financovanie nepostačuje, projekty možno rozdeliť do niekoľkých rôznych častí, ktoré sa obstarajú v rôznych rokoch, ako to umožňuje rozpočet, a tým sa rozloží výstavba celej infraštruktúry na viac rokov.
PPPs, on the other hand, typically require the private partner to finance all construction and then be reimbursed by the public partner or by users during the operational period of the contract, which usually lasts more than 20 years and can often be as long as 30. 
Na druhej strane, pri PPP projektoch sa zvyčajne od súkromného partnera požaduje, aby financoval celú výstavbu a potom ho verejný partner alebo užívatelia vyplácajú v priebehu prevádzkového obdobia zmluvy, ktoré trvá zvyčajne viac než 20 rokov a často môže byť aj 30 rokov.
This enables the public partner immediately to commence construction of the entire infrastructure, and thus to hasten completion and the achievement of all benefits deriving from the infrastructure as a whole. 
To umožňuje verejnému partnerovi okamžite začať s výstavbou celej infraštruktúry, a tak urýchliť jej dokončenie a dosiahnutie všetkých výhod vyplývajúcich z infraštruktúry ako celku.
This was the case of the audited motorway projects in Ireland, Greece and Spain, which were each procured in a single exercise. 
Bolo tomu tak v prípade kontrolovaných projektov diaľnic v Írsku, Grécku a Španielsku, ktoré boli všetky obstarané na jeden raz.