natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We also analysed the use made of preferential and risk-sharing arrangements with private partners and of tax agreements in this regard. 
Okrem toho sme v tejto súvislosti analyzovali využívanie preferenčných systémov a mechanizmov rozdelenia rizika súkromnými partnermi a daňových dohôd.
Commission’s measure of leverage for financial instruments does not properly take into account the extent to which public financing mobilises additional funds Need for more differentiated leverage ratios to obtain meaningful measurements Difficulties in identifying leverage of additional private and public capital for shared management instruments 64 The 2007-2013 legislation did not specify how leverage should be measured for instruments in shared management. 
Komisia pri meraní finančnej páky pri finančných nástrojoch riadne nezohľadnila, do akej miery verejné financovanie podnecuje uvoľnenie ďalších finančných prostriedkov Potreba viac diferencovaných ukazovateľov finančnej páky na získanie užitočných meraní Ťažkosti pri určovaní pákového efektu dodatočného súkromného a verejného kapitálu pri nástrojoch zdieľaného hospodárenia 64 V právnych predpisoch z obdobia 2007 – 2013 sa neuvádzalo, ako sa má merať pákový efekt v prípade nástrojov v rámci zdieľaného hospodárenia.
In 2011, the Commission took the first steps towards addressing this issue by suggesting a first definition of the ’leverage effect’, and 2 years later in the financial regulation (see Box 6). capital? 
V roku 2011 Komisia podnikla prvé kroky k vyriešeniu tohto problému návrhom prvého vymedzenia pojmu „pákový efekt“ a o dva roky neskôr v nariadení o rozpočtových pravidlách (pozri rámček 6).
Observations 41 Definition of ‘leverage effect’ for financial instruments in shared and central management In August 2011, in its common audit framework, the Commission provided a definition of the leverage as the ‘[...] additional resources made available down to the level of final recipients — beyond Structural Funds contribution usually by financial instruments and other private or public investors’50. 
Pripomienky 41 Vymedzenie pojmu „pákový efekt“ pre finančné nástroje v rámci spoločného a centralizovaného hospodárenia Komisia v auguste 2011 vo svojom spoločnom rámci auditu poskytla vymedzenie pojmu pákového efektu ako „[...] dodatočné prostriedky sprístupnené až po úroveň konečných prijímateľov – nad rámec príspevku štrukturálnych fondov zvyčajne prostredníctvom finančných nástrojov a iných súkromných alebo verejných investorov“50.
According to this definition (which is however not legally binding), the leverage corresponds to the total financial support provided to final recipients (covering all resources invested in final recipients, irrespective of whether they are part of the OP, or whether they are additional private or public funds) divided by the EU contribution to the instrument (via the OP). 
Pákový efekt podľa tohto vymedzenia (ktoré však nie je právne záväzné) zodpovedá celkovej finančnej podpore poskytnutej konečným prijímateľom (vzťahuje sa na všetky prostriedky investované do konečných prijímateľov bez ohľadu na to, či sú súčasťou operačného programu, alebo či sú to dodatočné súkromné alebo verejné finančné prostriedky) vydelenej príspevkom EÚ do daného nástroja (prostredníctvom operačného programu).
For centrally managed instruments, leverage has been defined in the financial regulation since 2013 as ‘[...] the amount of finance to eligible final recipients divided by the amount of the Union contribution.’51 50 European Commission, Directorate-General for Regional and Urban Policy, ‘Common audit framework’, July 2011 (Part 2), p. 
V prípade ústredne spravovaných nástrojov bol pákový efekt po roku 2013 vymedzený v nariadení o rozpočtových pravidlách ako „[...] suma financovania určená oprávneným konečným prijímateľom delená sumou príspevku Únie“51. 50 Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre regionálnu a mestskú politiku, „Spoločný rámec auditu“, júl 2011 (2. časť), s.
51 Article 223 of the rules of application of the financial regulation. 
51 Článok 223 pravidiel uplatňovania nariadenia o rozpočtových pravidlách.
65 We consider, however, that counting all public national funding as leveraged amounts, as proposed by the Commission in the case of shared management instruments, is inappropriate: the co-financing rates are already specified at the level of the OP’s priority axis, and the national contribution to the financial instruments’ endowments generally remains within these rates. 
65 Domnievame sa však, že považovanie všetkých verejných národných finančných prostriedkov za sumy dosiahnuté pomocou pákového efektu, ako to navrhuje Komisia v prípade nástrojov v rámci zdieľaného hospodárenia, je neprimerané: miery spolufinancovania sú stanovené už na úrovni prioritnej osi operačného programu a národný príspevok k vybavenosti finančného nástroja sa vo všeobecnosti drží v hraniciach týchto mier.
In that sense, there is no distinction between the ‘normal’ national co-financing and an ‘additional’ national contribution (which goes above the OP rates). 
V tomto zmysle neexistuje rozdiel medzi „obyčajným“ vnútroštátnym spolufinancovaním a „dodatočným“ vnútroštátnym príspevkom (ktorý presahuje miery operačného programu).
However, only the latter could be considered as having been attracted by the EU contribution. 
Len národný príspevok však možno považovať za príspevok prilákaný prostredníctvom príspevku EÚ.
We have already noted in a previous report that the Commission’s practice of excluding national public funding through the OPs from the denominator leads to an artificial increase in the measured leverage rate52. 
Už v predchádzajúcej správe sme poznamenali, že obvyklý postup Komisie vylučovať národné verejné financovanie prostredníctvom operačných programov z menovateľa vedie k umelému zvýšeniu meranej miery pákového efektu52.
52 Special Report No 2/2012, Box 5. 
52 Osobitná správa č.
Box 6 Observations 42 66 Moreover, the leverage should serve as an indicator for the performance of a financial instrument in terms of attracting additional private or public funds (again, above those already considered for the OP as a whole). 
Rámček 6 Pripomienky 42 66 Pákový efekt by okrem toho mal slúžiť ako ukazovateľ výkonnosti finančného nástroja, pokiaľ ide o prilákanie dodatočných súkromných alebo verejných finančných prostriedkov (opäť nad rámec finančných prostriedkov zvažovaných už pri operačnom programe ako celku).
Obviously, an assessment of performance needs to take account of the differences in implementing such an instrument. 
Očividne sa pri posúdení výkonnosti musia zohľadniť rozdiely pri vykonávaní tohto nástroja.
In particular, the risk sharing and preferential arrangements for private-sector partners play a determining role in this (see paragraphs 74 to 78). 
Konkrétne v tom má rozhodujúcu úlohu mechanizmus o rozdelení rizika a preferenčný mechanizmus pre súkromných partnerov (pozri body 74 až 78).
Moreover, the leverage rate should also vary between different types of financial support (for example, for guarantees the leverage should be higher than for loans), between types of investment (for riskier investments, it should be lower), between the development stages of final recipients supported (for example, start-up companies are more risky) and between geographical markets (for example, lower in less developed regions). 
Okrem toho by miera pákového efektu mala byť odlišná aj pre rôzne druhy finančnej podpory (napríklad finančná páka pri zárukách by mala byť vyššia ako pri úveroch), pre druhy investícií (pri riskant-nejších investíciách by mala byť nižšia), pre vývojové štádiá podporovaných konečných prijímateľov (napríklad začínajúce spoločnosti sú riskantnejšie) a pre geografické trhy (napríklad by mala byť nižšia v menej rozvinutých regiónoch).
67 In its current form, the Commission’s ‘leverage effect’ calculation cannot provide a reliable indication of actual performance in attracting additional private or public funds. 
67 Výpočet pákového efektu podľa Komisie vo svojej súčasnej podobe nemôže poskytnúť spoľahlivý údaj o skutočnom výkone pri prilákaní dodatočných súkromných alebo verejných finančných prostriedkov.
It therefore does not allow a distinction to be made between successful and less-successful financial instruments in attracting additional private or public contributions to the instrument’s capital endowment. 
Preto nie je možné rozlišovať medzi finančnými nástrojmi, ktoré boli úspešne a menej úspešne schopné prilákať dodatočné súkromné alebo verejné príspevky na kapitálové vybavenie nástroja.
Inconsistent measurement of leverage for centrally managed instruments 68 For centrally managed financial instruments, our analysis shows that the Commission uses various ways to calculate the leverage effect for different instruments, as illustrated in Table 553. 
Nejednotné meranie pákového efektu pre ústredne spravované nástroje 68 V prípade ústredne spravovaných finančných nástrojov z našej analýzy vyplýva, že Komisia používa rôzne spôsoby na výpočet pákového efektu pri rozličných nástrojoch, ako je znázornené v tabuľke 553.
69 As a result, the leverage ratios reported by the Commission for centrally managed instruments are not comparable between themselves, and also not comparable with those for shared management instruments. 
69 Výsledkom je, že ukazovatele finančnej páky, ktoré oznámila Komisia v prípade ústredne spravovaných nástrojov, nie sú navzájom porovnateľné a nie je možné ich porovnať ani s ukazovateľmi finančnej páky pre nástroje zdieľaného hospodárenia.
Observations 43 Leverage effect for centrally managed financial instruments as reported by the Commission Instrument Type of instrument Method of calculation Leverage ratio as of 31 December 2014 LGTT Guarantee Total amount of finance attracted by the project divided by the EU contribution paid to the facility 57 PBI Guarantee Similar to the LGTT 9 EEEF Equity Total amount of finance attracted at fund level divided by the EU contribution 2 Marguerite Fund Equity Total amount of finance mobilised by the instrument (both equity and debt) at the project level divided by the EU contribution paid 157 EPMF Guarantee Facility Guarantee Value of new microloans supported by the guarantee divided by the guarantee cap 7 EPMF FCP‐FIS Loans Value of new microloans supported by the guarantee divided by the EU contribution paid 2 Source: ECA, based on 2015 Commission data1. 
Pripomienky 43 Pákový efekt pre ústredne spravované finančné nástroje podľa správ Komisie Nástroj Druh nástroja Metóda výpočtu Ukazovateľ finančnej páky k 31. decembru 2014 LGTT Záruka Celkové množstvo finančných prostriedkov získaných v rámci projektu vydelené výškou príspevku EÚ vyplateného nástroju 57 PBI Záruka Podobne ako LGTT (nástroj záruk za úvery pre projekty transeurópskych dopravných sietí) 9 EEEF Vlastný kapitál Celkové množstvo finančných prostriedkov získaných na úrovni fondu vydelené príspevkom EÚ 2 Fond „Marguerite Vlastný kapitál Celkové množstvo finančných prostriedkov mobilizovaných nástrojom (vlastný kapitál aj dlh) na úrovni projektu vydelené výškou vyplateného príspevku EÚ 157 Záručný fond EPMF Záruka Hodnota nových mikroúverov s podporou záruky vydelená hornou hranicou záruky 7 EPMF FCP-FIS Úvery Hodnota nových mikroúverov s podporou záruky vydelená výškou vyplateného príspevku EÚ 2 Zdroj: Európsky dvor audítorov, na základe údajov Komisie z roku 20151.
Not only sources of finances which are the result of the EU and/or national contribution to the financial instrument are taken into account 70 Not all sources of finances attracted by a project are the result of the EU and/or national contribution. 
Nezohľadňujú sa len zdroje finančných prostriedkov, ktoré sú výsledkom príspevku EÚ a/alebo národného príspevku do finančného nástroja 70 Nie všetky zdroje finančných prostriedkov získaných pre projekt sú výsledkom príspevku EÚ a/alebo národného príspevku.
However, no attention is paid to this in the Commission’s calculation of the ‘leverage ratio’. 
Tejto skutočnosti sa však vo výpočte ukazovateľa finančnej páky podľa Komisie nevenuje nijaká pozornosť.
In 2015, the OECD’s Development Assistance Committee has proposed an alternative methodology, with calculations depending on the type of instrument (loans, guarantees or equity)54. 
Výbor pre rozvojovú pomoc OECD v roku 2015 navrhol náhradnú metodiku, pri ktorej výpočty závisia od druhu nástroja (úvery, záruky alebo kapitál)54.
The differences between these two approaches are illustrated in the example in Box 7. 
Rozdiely medzi týmito dvomi prístupmi sú opísané v príklade v rámčeku 7.
54 OECD, ‘Methodologies to measure amounts mobilised from the private sector by official development finance interventions’, DCD/DAC/ STAT(2015)8, 24 February 2015. 
54 OECD: „Methodologies to measure amounts mobilised from the private sector by official development finance interventions“ (Metódy na meranie výšky mobilizovaných finančných prostriedkov zo súkromného sektora podľa intervencií oficiálneho rozvojového financovania), DCD/DAC/ STAT(2015)8, 24. februára 2015.
Observations 44 Example of a financing structure for a transport project and the differences in the calculation of leverage according to the Commission and OECD methodology This revenue-generating transport infrastructure project, a high-speed railway line in France, received contributions from multiple funding sources, of which the national grants accounted for 52 % and the commercial debt for 39 %. 
Pripomienky 44 Príklad štruktúry financovania dopravného projektu a rozdiely vo výpočte pákového efektu podľa metodiky Komisie a OECD Na tento projekt dopravnej infraštruktúry generujúci príjmy, vysokorýchlostnú železničnú trať vo Francúzsku, boli získané príspevky z viacerých zdrojov financovania, z ktorých národné granty predstavovali 52 % a obchodné pohľadávky 39 %.
The EU contribution, in form of a guarantee for up to 200 million euro of the commercial debt, accounts for 2.5 % of the total funding. 
Príspevky EÚ v podobe záruky do výšky 200 mil. EUR obchodných pohľadávok, čo predstavuje 2,5 % celkového financovania.
In this example, based on the OECD methodology, the leverage effect would however be only 1, as there is only one loan of 200 million euro guaranteed by the EU in the project financing structure. 
V tomto príklade, ktorý je založený na metodike OECD, by však pákový efekt bol len 1, keďže v štruktúre projektového financovania je len jeden úver vo výške 200 mil. EUR so zárukou zo strany EÚ.
Types of funding sources million euro % of total financing Commercial debt 3 038 39 % National grants 4 050 52 % Equity 758 9% Total financing 7 846 100 % Maximum EU guarantee on the commercial debt 200 2.5 % According to the Commission’s methodology, the leverage effect is 39 (total financing of 7 846 million euro divided by the EU guarantee of 200 million euro). 
Druhy zdrojov financovania V mil. EUR % z celkového financovania Obchodná pohľadávka 3 038 39 % Národné granty 4 050 52 % Kapitálové 758 9% Financovanie spolu 7 846 100 % Maximálna záruka EÚ na obchodnú pohľadávku 200 2,5 % Podľa metodiky Komisie je pákový efekt 39 (celkové financovanie vo výške 7 846 mil. EUR delené zárukou EÚ vo výške 200 mil. EUR).
We consider that it is unrealistic to assume that the national grants, accounting for the largest part of the project financing, were triggered by the limited EU guarantee. 
Domnievame sa, že nie je realistické predpokladať, že národné granty predstavujúce najväčšiu časť projektového financovania, boli vyvolané obmedzenou zárukou EÚ.
This issue affects the Commission’s reporting on financial instruments in both central and shared management, although it is more visible for centrally managed financial instruments, as private co-investment is involved to a lower extent in projects under shared management. Box 7 
To má vplyv na podávanie správ Komisie o finančných nástrojoch v rámci centralizovaného aj zdieľaného hospodárenia, hoci problém je viac vidieť v prípade ústredne spravovaných finančných nástrojov, keďže súkromné spoluinvestovanie je v projektoch so spoločným hospodárením menej časté. Rámček 7
Observations 45 Addressed in the 2014-2020 programme period? 
Pripomienky 45 Aké je riešenie v programovom období 2014 – 2020?
71 For the 2014-2020 programme period, as regards instruments in shared management, the CPR does not explicitly refer to the definition of the leverage effect in the EU’s financial regulation. 
71 Čo sa týka nástrojov v rámci zdieľaného hospodárenia, na programové obdobie 2014 – 2020 nariadenie o spoločných ustanoveniach neobsahuje výslovný odkaz na vymedzenie pojmu pákového efektu z nariadenia EÚ o rozpočtových pravidlách.
However, the concept defined in Article 37(2)(c) of the CPR is essentially identical: ‘[...] an estimate of additional public and private resources to be potentially raised by the financial instrument down to the level of the final recipient (expected leverage effect)’. 
Pojem vymedzený v článku 37 ods. 2 písm. c) nariadenia o spoločných ustanoveniach je však v podstate zhodný: „[...] odhad dodatočných verejných a súkromných zdrojov, ktoré možno získať pomocou finančného nástroja, a to až po úroveň konečného prijímateľa (predpokladaný pákový efekt)“.
The Commission therefore continues to consider national co-financing as leveraged by the EU’s funding of the OP. 
Komisia teda naďalej zastáva názor, že národné spolufinancovanie bolo dosiahnuté prostredníctvom finančných prostriedkov z operačného programu EÚ.
There are also no changes to the way in which the amounts mobilised from the private sector are to be measured. 
Nemení sa ani spôsob, akým sa majú merať prostriedky získané zo súkromného sektora.
In our view the Commission should reconsider its methods of calculating the leverage effect of EU and national public funding through financial instruments, taking into account the alternative methodology proposed by the OECD in 2015. 
Podľa nášho názoru by Komisia mala prehodnotiť svoje metódy výpočtu pákového efektu verejného financovania EÚ a národného verejného financovania prostredníctvom finančných nástrojov a mala by pritom zohľadniť náhradnú metodiku, ktorú navrhla v roku 2015 OECD.
72 We also note that Member States are now required to specify each instrument’s ‘expected leverage effects’ (see Box 8). 
72 Takisto poukazujeme na to, že členské štáty teraz musia uvádzať „očakávaný pákový efekt“ každého nástroja (pozri rámček 8).
These elements will provide the Commission with data to monitor how actual leverage compares with the target leverage rate. 
Tieto prvky Komisii poskytnú údaje na monitorovanie, do akej miery je skutočný pákový efekt porovnateľný s cieľovou mierou pákového efektu.
However, in the absence of a consistent Commission methodology on how to calculate the leverage effect, it is doubtful that this exercise will result in meaningful data which could be used for comparisons. ‘Expected leverage rates’ to be specified for each financial instrument (2014-2020 programme period) The compulsory ex ante assessment for financial instruments must include an estimate of additional public and private resources that may be generated by the financial instruments at all levels down to the final recipient. 
Bez jednotnej metodiky Komisie pre výpočet pákového efektu je však nepravdepodobné, že sa výpočtom získajú užitočné údaje, ktoré by sa mohli použiť na porovnávanie. „Očakávané miery pákového efektu“, ktoré sa majú určiť pre každý finančný nástroj (programové obdobie 2014 – 2020) Povinné predbežné posúdenie finančných nástrojov musí obsahovať odhad dodatočných verejných a súkromných prostriedkov, ktoré finančné nástroje môžu vygenerovať na všetkých úrovniach až po konečného prijímateľa.
The funding agreement between a managing authority and a ‘fund of funds’ (or the strategy document, where the managing authority implements the fund directly) must specify this ‘expected leverage effect’ of the instrument. 
V dohode o financovaní medzi riadiacim orgánom a „fondom fondov“ (alebo v strategickom dokumente, podľa ktorého riadiaci orgán vykoná fond priamo) sa musí uviesť tento „očakávaný pákový efekt“ nástroja.
Each year, the managing authority is required to provide an annex to the annual implementation report on operations comprising financial instruments55. 
Riadiaci orgán musí každý rok poskytnúť prílohu k výročnej správe o vykonávaní týkajúcu sa operácií, ktoré zahŕňajú finančné nástroje55.
55 Annex I to Commission Implementing Regulation (EU) No 821/2014 of 28 July 2014 laying down rules for the application of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council as regards detailed arrangements for the transfer and management of programme contributions, the reporting on financial instruments, technical characteristics of information and communication measures for operations and the system to record and store data (OJ L 223, 29.7.2014, p. 
821/2014 z 28. júla 2014, ktorým sa stanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o podrobné pravidlá pre prevod a správu programových príspevkov, podávanie správ o finančných nástrojoch, technické vlastnosti informačných a komunikačných opatrení týkajúcich sa operácií a systém na zaznamenávanie a uchovávanie údajov (Ú. v.
7) establishes numerous sections to be used as the basis for this reporting, which includes information about the sources of financial instruments’ funding. Box 8 
7), sa ustanovuje veľký počet oddielov, ktoré sa majú použiť ako základ pre túto správu, ktorá obsahuje informácie o zdrojov financovania finančných nástrojov. Rámček 8
Observations 46 Difficulties of attracting private-sector investors to financial instruments in both shared and central management 73 One of the stated aims of financial instruments is to attract additional private-sector funding to complement the available public funds since it allows more projects to benefit from the same level of public investment. 
Pripomienky 46 Ťažkosti pri lákaní súkromných investorov na investovanie do finančných nástrojov v rámci spoločného a centralizovaného hospodárenia 73 Jedným z vyhlasovaných cieľov finančných nástrojov je prilákať dodatočné finančné prostriedky zo súkromného sektora na doplnenie dostupných verejných finančných prostriedkov, lebo sa tým umožní, aby viac projektov mohlo využívať rovnakú úroveň verejných investícií.
We have therefore sought to determine for both shared management and centrally managed instruments the extent to which additional private financing has been effectively mobilised by public contributions to the instruments. 
Preto sme sa snažili v prípade nástrojov zdieľaného hospodárenia aj ústredne spravovaných nástrojov určiť rozsah, v akom boli dodatočné súkromné finančné prostriedky v skutočnosti mobilizované verejnými príspevkami do nástrojov.
Specific arrangements for private investors in financial instruments during the 2007-2013 programme period did not succeed in attracting significant additional financing 74 Our interviews and literature review confirm that during the 2007-2013 programme period the private sector remained reluctant to invest in financial instruments since these instruments were considered to be too strictly regulated (e.g. specific EU and national regulations, State aid, public procurement). 
Osobitné opatrenia pre súkromných investorov do finančných nástrojov v programovom období 2007 – 2013 neboli schopné prilákať významné množstvo dodatočných finančných prostriedkov 74 Pri našich rozhovoroch a v prehľade literatúry sa potvrdilo, že počas programového obdobia 2007 – 2013 sa súkromný sektor zdráhal investovať do finančných nástrojov, lebo sa tieto nástroje považovali za príliš prísne regulované (napr. osobitné európske a vnútroštátne právne predpisy, štátna pomoc, verejné obstarávanie).
It should be recalled that the goals of the two parties differ: while the public sector aims to implement specific policy and investment objectives, the private sector must be oriented towards profitable activities. 
Treba pripomenúť, že ciele obidvoch strán sú odlišné: kým cieľom verejného sektora je vykonanie určitej politiky a splnenie investičných cieľov, súkromný sektor musí byť zameraný na činnosti prinášajúce zisk.