natgillin/translations-raw huggingface dataset:
46 In all five Member States we visited, beneficiaries had to provide a post-works energy performance certificate, stating the new energy class and energy consumption of the renovated household or building. 
46 Vo všetkých piatich kontrolovaných členských štátoch museli prijímatelia po vykonaní prác predložiť energetický certifikát, v ktorom sa uvádza nová trieda energetickej efektívnosti renovovanej budovy alebo domácnosti.
The difference in the energy consumption stated in the pre-and post-works certificates provides an estimation of the energy saved thanks to the project. 
Rozdiel medzi spotrebou energie uvedenou v certifikátoch pred vykonaním prác a po nich je odhadom energie ušetrenej vďaka projektu.
47 In Italy (Puglia) the managing authority required projects to install systems to monitor the quantity of energy actually produced and consumed in the buildings. 
47 V Taliansku (Apúlii) riadiaci orgán vyžadoval, aby sa v rámci projektov nainštalovali systémy na monitorovanie množstva skutočne vyprodukovanej a spotrebovanej energie v budovách.
In Lithuania, the grant aid rate, which complements EU co-funded loans, was increased for projects including the installation of individual meters in households (see paragraph 38). 
V Litve sa poskytla zvýšená miera grantovej podpory, dopĺňajúcej pôžičky spolufinancované z prostriedkov EÚ, na tie projekty, v rámci ktorých sa v domácnostiach nainštalovali individuálne merače (pozri bod 38).
48 Despite their limitations, estimates based on the difference in energy consumption stated in the pre-and post-works certificates provide an easy-to-collect figure of energy saved per project. 
48 Aj keď majú odhady založené na rozdiele medzi spotrebou energie uvedenou v certifikátoch pred vykonaním prác a po nich svoje obmedzenia, sú ľahko zozbierateľným údajom o energii ušetrenej vďaka jednotlivým projektom.
This figure can be compared to the project cost to calculate an estimated cost per unit of energy saved. 
Tento údaj možno porovnať s nákladmi na projekt a vypočítať tak odhadované náklady na jednotku ušetrenej energie.
In our special report 21/2012 we recommended the Commission to monitor the cost-effectiveness of the operational programmes on the basis of the cost per unit of energy saved26. 
V osobitnej správe č. 21/2012 sme odporučili, aby Komisia monitorovala nákladovú účinnosť operačných programov na základe údajov o nákladoch na jednotku ušetrenej energie26.
However, the Commission did not fully agree to our recommendation and did not implement it. 
Komisia však s naším odporúčaním úplne nesúhlasila a nezaviedla ho do praxe.
26 See special report 21/2012, recommendation 2. 
21/2012, odporúčanie 2.
National authorities select projects expected to save energy, but sometimes at high cost 49 Table 3 provides an overview of the minimum energy efficiency requirements and on the maximum thresholds for the cost per unit of energy saved for projects under the five operational programmes we examined: Table 3 – Minimum energy efficiency requirements and maximum thresholds for the cost per unit of energy saved for the five operational programmes we examined 27 Operational programme Minimum energy rating after works Minimum energy savings after works Maximum cost per unit of energy saved? 
Tabuľka 3 – Minimálne požiadavky na energetickú efektívnosť a maximálne limity pre náklady na jednotku ušetrenej energie v piatich preskúmaných operačných programoch 30 Operačný program Minimálna klasifikácia energetickej efektívnosti po prácach Minimálna úspora energie po prácach Maximálne náklady na jednotku ušetrenej energie?
Bulgaria Regions in Growth C 60 % for deep renovations, no minimum otherwise No, only cost ceilings per square metre Czechia Integrated Regional No 20 % for projects receiving 30 % grant aid rate No, but high private co-financing (60-70 %) reduces risk of gold-plating C 30 % for projects receiving 30 % grant aid rate B 40 % for projects receiving 40 % grant aid rate Ireland Southern & Eastern Regional Minimum one energy rating improvement No requirement No Italy (Puglia) Regional C 10 % (or 30 % to get best score) No Lithuania Investment for growth and jobs D 20 % for projects receiving 15 % grant aid rate (until 2017) No, but high private co-financing (60-85 %) reduces risk of gold-plating C 40 % for projects receiving 40 % grant aid rate (until 31/10/2017) and 30 % grant aid rate (from 1/11/2017) Source: ECA based on information received by managing authorities. 
Bulharsko Rastúce regióny C 60 % pri hĺbkovej obnove, inak žiadne minimum Nie, len stropy pre náklady na m2 Česko Integrovaný regionálny Nie 20 % pre projekty s grantovou podporou vo výške 30 % Nie, ale vysoká miera spolufinancovania zo súkromných zdrojov (60 – 70 %) znižuje riziko tzv. gold-platingu C 30 % pre projekty s grantovou podporou vo výške 30 % B 40 % pre projekty s grantovou podporou vo výške 40 % Írsko Južný a východný regionálny Zlepšenie klasifikácie aspoň o jednu triedu Žiadna požiadavka Nie Taliansko (Apúlia) Regionálny C 10 % (alebo 30 % na získanie najlepšieho hodnotenia) Nie Litva Investície pre rast a zamestnanosť D 20 % pre projekty s grantovou podporou vo výške 15 % (do roku 2017) Nie, ale vysoká miera spolufinancovania zo súkromných zdrojov (60 – 85 %) znižuje riziko tzv. gold-platingu C 40 % pre projekty s grantovou podporou vo výške 40 % (do 31. 10. 2017) a s grantovou podporou vo výške 30 % (od 1.
50 In Bulgaria, Czechia, Italy and Lithuania, these minimum energy efficiency requirements after works ensured projects with a minimum level of ambition27. 
50 V Bulharsku, Česku, Taliansku a Litve tieto minimálne požiadavky na energetickú efektívnosť po vykonaní prác zabezpečili, aby sa realizovali projekty, pre ktoré boli stanovené aspoň minimálne ambície27.
This is a positive development compared to the findings of our previous audit. 
Oproti zisteniam z nášho predchádzajúceho auditu ide o pozitívny vývoj.
51 However, the absence of ceilings for the cost per unit of energy entails a risk of financing projects that generate low energy savings in proportion to their costs. 
51 Chýbajúce stropy pre náklady na jednotku energie však so sebou nesú riziko, že sa budú financovať projekty, ktoré v pomere k vynaloženým nákladom zabezpečia nízke úspory energie.
This implies that the financial savings on energy bills generated by the projects may be insufficient to repay the initial investments within the lifetime of the materials used (typically 30 years28). 
Z toho vyplýva, že finančné úspory poplatkov za energiu dosiahnuté prostredníctvom projektov možno nebudú postačovať na splatenie pôvodných investícií počas doby životnosti použitých materiálov (spravidla 30 rokov28).
52 This risk is lower when beneficiaries co-finance a high share of project costs, e.g. in Czechia and Lithuania, and greater when public support is very high, i.e. in Bulgaria, Ireland and Italy (Puglia). 
52 Toto riziko je nižšie, keď prijímatelia spolufinancujú veľký podiel nákladov na projekt, napr. v Česku a Litve, a vyššie, keď je miera verejnej podpory veľmi vysoká, t. j. v Bulharsku, Írsku a Taliansku (Apúlii).
Table 4 provides an overview of the average simple payback time of supported energy efficiency investments under the operational programmes we examined. 
V tabuľke 4 sa uvádza prehľad priemernej jednoduchej doby návratnosti investícií do energetickej efektívnosti podporených v rámci operačných programov, ktoré sme preskúmali.
28 27 In line with European Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding”, p. 
31 27 V súlade s technickým usmernením Európskej komisie (2014), Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding, s.
55, recommending managing authorities to require projects to increase energy rating by at least two or three levels to be eligible, to avoid picking “low-hanging fruit”. 
55, v ktorom sa riadiacim orgánom odporúča, aby oprávnenosť projektov podmienili zvýšením klasifikácie energetickej efektívnosti aspoň o dve alebo tri úrovne.
28 Based on the provisions of EU Directive 2010/31/EC and European Standard EN 15459:2007. 
28 Na základe ustanovení smernice EÚ 2010/31/ES a európskeho štandardu EN 15459:2007.
Table 4 – Average simple payback time of supported energy efficiency investments for the five operational programmes we examined Source: ECA based on data provided by visited managing authorities, applying the electricity price for household consumers in 2018 (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Electricity_price_statistics). 
Tabuľka 4 – Priemerná jednoduchá doba návratnosti investícií do energetickej efektívnosti podporených v rámci piatich preskúmaných operačných programov Zdroj: EDA, na základe údajov poskytnutých navštívenými riadiacimi orgánmi, za použitia cien elektriny pre spotrebiteľov v domácnostiach v roku 2018 (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Electricity_price_statistics).
53 The average simple payback period for the energy efficiency projects of the operational programmes we examined ranged between 9 and 24 years. 
53 Priemerná jednoduchá doba návratnosti projektov v oblasti energetickej efektívnosti realizovaných v rámci operačných programov, ktoré sme preskúmali, bola v rozmedzí od deväť do 24 rokov.
These periods are longer than the simple average of 7 years for the 5 152 projects recorded in the De-risking Energy Efficiency Platform. 
To je dlhšie ako jednoduchý priemer v trvaní sedem rokov zaznamenaný pri 5 152 projektoch v platforme na znižovanie rizík v oblasti energetickej efektívnosti.
This platform contains data provided by public and private investment funds and financial institutions, national and regional authorities, as well as energy efficiency solution providers across the EU29. 
Táto platforma obsahuje údaje poskytnuté verejnými a súkromnými investičnými fondmi a finančnými inštitúciami, vnútroštátnymi a regionálnymi orgánmi, ako aj poskytovateľmi riešení v oblasti energetickej efektívnosti z celej EÚ29.
The Commission created this platform to up-scale energy efficiency investments in the EU through sharing data and analysis of completed projects. 
Komisia vytvorila túto platformu na zvýšenie investícií do energetickej efektívnosti v EÚ prostredníctvom šírenia údajov a analýz o zrealizovaných projektoch.
54 In Italy (Puglia), the absence of a ceiling on the cost per unit of energy saved led to the financing of several expensive projects, which will save too little energy to repay their high initial investment costs within the lifetime of the materials used or of the buildings themselves. 
54 V Taliansku (Apúlii) absencia stropu pre náklady na jednotku ušetrenej energie viedla k financovaniu niekoľkých nákladných projektov, ktorých úspory energie budú príliš nízke na to, aby splatili vysoké počiatočné investície počas životnosti použitých materiálov alebo samotných budov.
As shown in the following graph, 35 % of projects are not likely to repay their initial investment cost within 30 years. 
Ako je znázornené v nasledujúcom grafe, 35 % projektov pravdepodobne nesplatí počiatočné náklady na investíciu do 30 rokov.
29 Operational programme Average simple payback time of supported projects Bulgaria Regions in Growth Not available (as data on energy saved are not collected) Czechia Integrated Regional 9 years Ireland Southern & Eastern Regional Not available (as data on energy saved are not collected) Italy (Puglia) Regional 24 years Lithuania Investment for growth and jobs 11 years 29 See https://deep.eefig.eu/ 
32 Operačný program Priemerná jednoduchá doba návratnosti podporených projektov Bulharsko Rastúce regióny Nie je k dispozícii (údaje o ušetrenej energii sa nezbierajú) Česko Integrovaný regionálny 9 rokov Írsko Južný a východný regionálny Nie je k dispozícii (údaje o ušetrenej energii sa nezbierajú) Taliansko (Apúlia) Regionálny 24 rokov Litva Investície pre rast a zamestnanosť 11 rokov 29 Pozri https://deep.eefig.eu/
Figure 9 – Breakdown of energy efficiency projects under Italy (Puglia) operation programme by payback time 30 25 % 20 % 20 % 15% % 10 % 5% 0% 23 % 22 % 0-10 10-20 20-30 14 % 30-40 4%4%3%2%3% 4% 1% 40-50 50-60 60-70 70-80 80-90 90-100 >100 Payback time (years) Source: ECA based on data provided by visited managing authorities and applying the electricity price for household consumers in 2018 (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Electricity_price_statistics). 
Ilustrácia 9 – Rozdelenie projektov v oblasti energetickej efektívnosti v rámci operačného programu v Taliansku (Apúlii) podľa doby návratnosti 33 25 % 20 % 20 % 15% % 10 % 5% 0% 23 % 22 % 0-10 10-20 20-30 14 % 30-40 4%4%3%2%3% 4% 1% 40-50 50-60 60-70 70-80 80-90 90-100 >100 Doba návratnosti (v rokoch) Zdroj: EDA, na základe údajov poskytnutých navštívenými riadiacimi orgánmi a za použitia cien elektriny pre spotrebiteľov v domácnostiach v roku 2018 (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Electricity_price_statistics).
55 In Bulgaria and Ireland, the lack of monitoring data on energy saved by projects in residential buildings means it is impossible to assess the cost-effectiveness of the investments. 
55 V Bulharsku a Írsku nie sú k dispozícii údaje z monitorovania úspor energie v obytných budovách dosiahnutých vďaka projektom, a preto nie je možné posúdiť nákladovú účinnosť investícií.
56 In Ireland, the Southern & Eastern Regional Operational Programme aimed to support “comprehensive and ambitious energy efficiency improvements resulting in at least an improvement in one energy efficiency rating”30. 
56 V Írsku sa mala v rámci Južného a východného regionálneho operačného programu poskytnúť podpora na komplexné a ambiciózne zlepšenia energetickej efektívnosti, ktoré mali zabezpečiť zvýšenie klasifikácie energetickej efektívnosti aspoň o jednu úroveň30.
In practice, projects did not define any energy saving objective, did not report on energy saved and, for more than half of supported households, did not improve energy ratings (see paragraph 85). 
V praxi však v projektoch nebol stanovený žiadny cieľ úspory energie, ušetrená energia sa nevykazovala a vo viac než polovici podporených domácností sa nedosiahlo zlepšenie klasifikácie energetickej efektívnosti (pozri bod 85).
57 These findings are similar to those reported in our special report 21/2012, where we concluded that energy efficiency projects in public buildings were often too costly for the energy they saved and had overly long payback times (on average around 50 years)31. 
57 Tieto zistenia sú podobné tým, ktoré sme uviedli v osobitnej správe č. 21/2012, kde sme dospeli k záveru, že projekty energetickej efektívnosti verejných budov boli často príliš nákladné v pomere k energii, ktorá sa vďaka nim ušetrila, a ich doba návratnosti bola príliš dlhá (v priemere okolo 50 rokov)31.
On this basis, we recommended the Commission set a maximum acceptable simple payback time and a standard investment cost per unit of energy to be saved when selecting projects. 30 See section 4(c) of 2014-2020 Irish Southern and Eastern Regional Operational Programme. 
Na základe toho Komisii odporúčame, aby pre výber projektov stanovila maximálnu prijateľnú jednoduchú 30 Pozri časť 4 písm. c) írskeho Južného a východného regionálneho operačného programu. 31 Pozri osobitnú správu č.
31 See special report 21/2012 paragraph 52(a). 
21/2012, bod 52 písm. a).
58 The Commission “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding” indicates that “a maximum and/or minimum payback time can be defined for projects that are eligible for funding; however this might result in a lock-in effect with low hanging fruits being financed in priority”32. 
58 V technickom usmernení Komisie k financovaniu energetickej renovácie budov z fondov politiky súdržnosti (Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding) sa uvádza, že pre projekty oprávnené na financovanie sa môže stanoviť maximálna a/alebo minimálna doba návratnosti; to však môže mať za následok efekt zablokovania, keď sa budú prioritne financovať nenáročné opatrenia32.
However, in practice, none of the visited managing authorities had set such thresholds. 
V praxi však žiaden z navštívených riadiacich orgánov takéto limity nestanovil.
Selection criteria still not prioritising most cost-effective projects 59 Table 5 provides an overview of the project selection procedures, main budget allocation and project selection criteria used under the five operational programmes we examined: Table 5 – Project selection procedures and criteria for the five operational programmes we examined 31 Operational programme Project selection procedure Main budget allocation criteria Main project selection criteria Bulgaria Regions in Growth Open calls (92 % of the budget) Municipalities select buildings based on age, number of households, location ..., not based on cost-effectiveness of energy savings For open calls no criteria related to cost-effectiveness of energy savings Competitive call (8 % of the budget) For 2018 call of Axis 2 criteria awarding most points related to cost-effectiveness of energy savings Czechia Integrated Regional Open calls Country-wide open calls No criteria related to cost-effectiveness of energy savings Ireland Southern & Eastern Regional Open calls Budget allocated to local authorities based on number of requests received, not based on cost-effectiveness of energy savings No criteria related to cost-effectiveness of energy savings 32 Commission (2014), “Technical Guidance on financing the energy renovation of buildings with Cohesion Policy funding”, p. 
Výberové kritériá stále neuprednostňujú nákladovo najúčinnejšie projekty 59 V tabuľke 5 sa uvádza prehľad postupov výberu projektov, hlavné kritériá prideľovania rozpočtu a výberu projektov uplatňované v rámci piatich operačných programov, ktoré sme preskúmali: Tabuľka 5 – Postupy výberu projektov a kritériá v rámci piatich preskúmaných operačných programov 34 Operačný program Postup výberu projektov Hlavné kritériá prideľovania rozpočtu Hlavné kritériá výberu projektov Bulharsko Rastúce regióny Verejné výzvy (92 % rozpočtu) Samosprávy vyberajú budovy podľa veku, počtu domácností, lokality atď., a nie na základe nákladovej účinnosti úspor Vo verejných výzvach neboli stanovené žiadne kritériá týkajúce sa nákladovej účinnosti úspor energie Súťažná výzva (8 % rozpočtu) Vo výzve v roku 2018 v rámci osi 2 sa kritériá s najvyšším bodovým hodnotením týkali nákladovej účinnosti úspor energie Česko Integrovaný regionálny Verejné výzvy Celoštátne verejné výzvy Neboli stanovené žiadne kritériá týkajúce sa nákladovej účinnosti úspor energie 32 Komisia (2014), Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding, s.
32 Italy (Puglia) Regional Competitive call Competitive call Criteria awarding most points (65 out of 100) related to energy savings Lithuania Investment for growth and jobs Open calls Open calls No criteria related to cost-effectiveness of energy savings Source: ECA, based on data provided by visited managing authorities. 
35 Írsko Južný a východný regionálny Verejné výzvy Miestne orgány prideľujú rozpočet podľa počtu prijatých žiadostí, a nie na základe nákladovej účinnosti úspor energie Neboli stanovené žiadne kritériá týkajúce sa nákladovej účinnosti úspor energie Taliansko (Apúlia) Regionálny Súťažná výzva Súťažná výzva Kritériá s najvyšším bodovým hodnotením (65 zo 100) sa týkali úspor energie Litva Investície pre rast a zamestnanosť Verejné výzvy Verejné výzvy Neboli stanovené žiadne kritériá týkajúce sa nákladovej účinnosti úspor energie Zdroj: EDA, na základe údajov poskytnutých navštívenými riadiacimi orgánmi.
60 Except for Italy (Puglia) and for a minor call (8 % of the budget) in Bulgaria, in practice the managing authorities we visited allocated the budget to energy efficiency projects in residential buildings using open calls, i.e. on a first-come first-served basis. 
60 S výnimkou Talianska (Apúlia) a menšej výzvy (8 % rozpočtu) v Bulharsku pridelili v praxi riadiace orgány, ktoré sme navštívili, rozpočet na projekty energetickej efektívnosti obytných budov na základe verejných výziev, t. j. podľa poradia predloženia žiadosti.
61 However, the use of such open call procedures does not allow assessment of the relative costs and benefits of projects. 
61 Pri takýchto verejných výzvach však nie je možné posúdiť pomerné náklady a prínosy projektov.
These include the cost-effectiveness of the energy savings and also co-benefits energy efficiency investments should generate (e.g. health improvements, urban rehabilitation, and reductions in energy poverty, energy bills, climate change, air pollution). 
Patrí medzi ne nákladová účinnosť úspor energie a tiež súvisiace prínosy, ktoré by investície do energetickej efektívnosti mali priniesť (napr. zlepšenie zdravia, mestská obnova a zníženie energetickej chudoby, poplatkov za energiu, zmeny klímy a znečistenia ovzdušia).
As a result, projects delivering higher energy savings or other benefits at lower costs were not prioritised. 
V dôsledku toho neboli uprednostnené projekty zabezpečujúce vyššie úspory energie alebo iné prínosy za nižšie náklady.
62 Only Italy (Puglia) used a competitive call to assess the relative cost-effectiveness of energy efficiency projects (see Box 4). 
62 Len Taliansko (Apúlia) použilo na posúdenie pomernej nákladovej účinnosti projektov energetickej efektívnosti súťažnú výzvu (pozri rámček 4).
63 These findings are similar to those reported in our special report 21/2012, where we concluded33 that cost-effectiveness was not a determining factor when Member States allocated funding to energy efficiency measures and projects. 
63 Tieto zistenia sú podobné tým, ktoré sme uviedli v osobitnej správe č. 21/2012, v ktorej sme dospeli k záveru, že pri prideľovaní prostriedkov na opatrenia a projekty v oblasti energetickej efektívnosti členskými štátmi nebola nákladová účinnosť rozhodujúcim faktorom33.
On this basis, we recommended the use of project selection criteria based on standard investment costs per unit of energy to be saved. 
Na základe toho sme Komisii odporučili používať kritériá výberu projektov založené na štandardných investičných nákladoch na jednotku energie, ktorá sa má ušetriť.
64 The “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding” published by the Commission states that “Member States must use criteria to determine which energy efficiency projects are most cost-effective and should be prioritised for selection”34. 
64 V technickom usmernení k financovaniu energetickej renovácie budov z fondov politiky súdržnosti (Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding), uverejnenom Komisiou, sa uvádza, že členské štáty musia pomocou kritérií určiť, ktoré projekty v oblasti energetickej efektívnosti sú nákladovo najúčinnejšie a mali by sa pri výbere uprednostniť34.
However, the current findings show that this has, to a large extent, not been implemented. 
Z terajších zistení však vyplýva, že toto z veľkej časti nebolo vykonané. 33 Pozri osobitnú správu č.
33 See special report 21/2012 paragraph 51(b). 
21/2012, bod 51 písm. b).
34 Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion Policy funding”, p. 
34 Komisia (2014), Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding, s.
33 Box 4 Example of an operational programme using a competitive call to assess the relative cost-effectiveness of energy efficiency projects In Italy (Puglia), the managing authority used a competitive call, and applied one criterion related to cost-effectiveness of energy savings, which should have allowed prioritising projects savings more energy at lower cost. 
36 Rámček 4 Príklad operačného programu, v ktorom sa na posúdenie pomernej nákladovej účinnosti projektov energetickej efektívnosti použila súťažná výzva V Taliansku (Apúlia) použil riadiaci orgán súťažnú výzvu a uplatnil jedno kritérium týkajúce sa nákladovej účinnosti úspor energie s cieľom uprednostniť projekty, ktoré zabezpečia vyššie úspory energie za nižšie náklady.