natgillin/translations-raw huggingface dataset:
When they persist over months or years, droughts can affect large areas and may have serious environmental, social and economic impacts. 
Ak sucho pretrváva niekoľko mesiacov alebo rokov, môže ovplyvniť rozsiahle oblasti a mať vážne environmentálne, sociálne a hospodárske dôsledky.
While droughts have always occurred, their frequency and impact have been exacerbated by climate change and human activities that are not adapted to the local climate. 
Obdobia sucha sa vždy vyskytovali, ale ich frekvencia a dosah ešte zhoršuje zmena klímy a ľudské činnosti, ktoré nie sú prispôsobené miestnemu podnebiu.
Aridity is a climate phenomenon characterised by a shortage of water7. 
Aridita je klimatický jav, ktorý charakterizuje nedostatok vody7.
It is a long-term phenomenon, being measured by comparing long-term average water supply (precipitation) to long-term average water demand (evaporation and plant transpiration). 
Je to dlhodobý jav, ktorý sa meria porovnaním dlhodobých priemerných zásob vody (zrážok) s dlhodobým priemerným dopytom po vode (vyparovanie a transpirácia).
Deserts are hyper-arid, barren areas where little precipitation occurs and where, consequently, living conditions are hostile to plant and animal life. 
Púšte sú vysoko suché, vyprahnuté oblasti s veľmi malými zrážkami a v dôsledku toho i nepriaznivými podmienkami pre život rastlín a zvierat. 3.
World Atlas of Desertification, JRC, 2018. 
Svetový atlas dezertifikácie, JRC, 2018.
Overuse or inefficient use of water, e.g. through poor irrigation techniques, reduces the overall water supply in an area, potentially leading to vegetation loss and eventually desertification. 
Nadmerné využívanie alebo neefektívne využívanie vody, napr. v dôsledku zlých zavlažovacích techník, znižuje celkové zásobovanie vodou v oblasti a môže viesť k strate vegetácie a prípadne k dezertifikácii.
Overgrazing and deforestation8 can lead to desertification because both remove or damage the vegetation that protects the land and keeps it moist and fertile. 
Dezertifikáciu môže zapríčiniť nadmerné spásanie a odlesňovanie8, pretože sa pri nich odstraňuje alebo poškodzuje vegetácia, ktorá chráni pôdu a udržiava vlhký a úrodný stav.
Studies have found that land abandonment can be a factor making land more vulnerable to land degradation and desertification9. 
V štúdiách sa zistilo, že faktorom, ktorý zvyšuje náchylnosť pôdy na degradáciu a dezertifikáciu9, môže byť opúšťanie pôdy.
However lack of human activity can also bring benefits, such as soil recovery, increased biodiversity or active reforestation10. − Climate change. 
Nedostatok ľudskej činnosti však môže mať aj prínosy, ako napríklad obnova pôdy, zvýšená biodiverzita alebo aktívna obnova lesov10. − Zmena klímy.
As average temperatures rise and droughts and other severe weather events increase in frequency and intensity due to climate change (see paragraph 9), dryland degradation (and thus desertification) tends to increase. 
S tým, ako sa zvyšuje priemerná teplota a suchá a iné extrémne výkyvy počasia sú v dôsledku zmeny klímy čím ďalej tým častejšie a intenzívnejšie (pozri bod 9), zvyšuje sa aj degradácia suchých oblastí (a teda i dezertifikácia).
When land is extremely dry, it is susceptible to erosion including during flash floods, when topsoil is quickly swept away, further degrading the land surface11. 
Keď je pôda extrémne suchá, je náchylná na eróziu počas prívalových povodní, keď je ornica rýchlo odplavená, čo ďalej zhoršuje povrch pôdy11.
Desertification, in turn, can also affect climate change. It has a negative effect on climate change. − Soil degradation emits greenhouse gases into the atmosphere, risking further climate change and biodiversity loss (see Figure 1). 
Dezertifikácia môže takisto ovplyvniť zmenu klímy, a to negatívne. − Pri degradácii pôdy unikajú do atmosféry skleníkové plyny, ktoré môžu mať ďalší vplyv na zmenu klímy a stratu biodiverzity (pozri ilustráciu 1).
Biomass and soil carbon stocks Overgrazing occurs when farmers have too many livestock in a small area or when they keep livestock in an area for too long. 
Biomasa a zásoby uhlíka v pôde sú náchylné na stratu v atmosfére v dôsledku predpokladaného Nadmerné spásanie nastáva, keď poľnohospodári majú príliš veľký počet hospodárskych zvierat na malej ploche alebo keď ich na nej chovajú príliš dlho.
Deforestation is often caused by harvesting wood for fuel or to make room for farming or housing. 
Odlesňovanie je často spôsobené ťažbou dreva na palivo alebo aby sa získal priestor pre poľnohospodársku činnosť alebo bývanie.
See Rubio, J. L. and Recatalá, L., “The relevance and consequences of Mediterranean desertification including security aspects”, Centro de Investigaciones sobre Desertificación, Valencia, Spain, 2006 or Salvati, L. and Bajocco, S. “Land sensitivity to desertification across Italy: Past, present, and future”, Applied Geography 31, 2011. 
Pozri Rubio, J. L. a Recatalá, L., The relevance and consequences of Mediterranean desertification including security aspects (Relevantnosť a dôsledky dezertifikácie v oblasti Stredomoria vrátane bezpečnostných aspektov), Centro de Investigaciones sobre Desertificación, Valencia, Španielsko, 2006 alebo Salvati, L. a Bajocco, S. Land sensitivity to desertification across Italy: Past, present, and future (Citlivosť pôdy na dezertifikáciu v Taliansku: minulosť, súčasnosť a budúcnosť), Applied Geography 31, 2011.
Rey Benayas, J. M., Martins, A., Nicolau, J. M. and Schulz, J. J., “Abandonment of agricultural land: an overview of drivers and consequences”, CABI Publishing, 2007. 
Rey Benayas, J. M., Martins, A., Nicolau, J. M. a Schulz, J. J., Abandonment of agricultural land: an overview of drivers and consequences (Opúšťanie poľnohospodárskej pôdy: prehľad príčin a dôsledkov), CABI Publishing, 2007.
See the Court’s Special Report No 25/2018 “Floods Directive: Progress in assessing risks, while planning and implementation need to improve”. 
Pozri osobitnú správu Dvora audítorov č. 25/2018 Smernica o povodniach: dosiahol sa pokrok pri posudzovaní rizík, je však potrebné zlepšiť plánovanie a vykonávanie.
10 are vulnerable to loss to the atmosphere as a result of projected increases in the intensity of storms, wildfires, land degradation and pest outbreaks 12. − Soil restoration gradually absorbs greenhouse gases from the atmosphere, allowing trees and vegetation to grow. 
10 zvýšenia intenzity búrok, prírodných požiarov, degradácie pôdy a počtu ohnísk škodcov12. − Pri obnove pôdy sa skleníkové plyny postupne z atmosféry pohlcujú, čo umožňuje rast stromov a vegetácie, ktoré potom môžu pohlcovať viac uhlíka.
In areas where the soil is degraded, this process cannot function – and carbon is not absorbed from the atmosphere. 
V oblastiach, kde pôda degraduje, nemôže tento proces fungovať a uhlík sa z atmosféry neabsorbuje.
Figure 1 – Relationship between desertification, biodiversity loss and climate change Desertification Increase in extreme events (floods, droughts, fires...) 
Ilustrácia 1 – Vzťah medzi dezertifikáciou, stratou biodiverzity a zmenou klímy Dezertifikácia Nárast extrémnych javov (povodne, suchá, požiare...)
Reduced carbon reserves and increased CO2 emissions Loss of nutrients and soil moisture Climate change Biodiversity loss Source: ECA, based on World Resources Institute, Ecosystems and Human Well-being: Desertification Synthesis, 2005, p. 
Znížené zásoby uhlíka a zvýšené emisie CO2 Strata živín a vlhkosti pôdy Zmena klímy Strata biodiverzity Zdroj: EDA, na základe Svetového inštitútu pre zdroje, Ecosystems and Human Well-being: Desertification Synthesis, (Ekosystémy a dobré životné podmienky ľudí), 2005, s.
Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), “Global Warming of 1.5°C”, 2018, Approval Session, pp. 3-72; Settele, J. et al., “Terrestrial and Inland Water Systems”, Climate Change 2014: Impacts, Adaptation and Vulnerability. 
12 Medzivládny panel o zmene klímy (IPCC), „Globálne oteplenie o 1,5 °C“, 2018, schvaľovacie zasadnutie, s. 3 – 72; Settele, J. a kol., Terrestrial and Inland Water Systems (Suchozemské a vnútrozemské vodné plochy), Climate Change 2014: Impacts, Adaptation and Vulnerability.
Part A: Global and Sectoral Aspects. 
Časť A: globálne a sektorové aspekty.
Contribution of Working Group II to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, [Field, C. B., Barros, V. R., Dokken, D. J., Mach, K. J., Mastrandrea, M. D., Bilir, T. E., Chatterjee, M., Ebi, K. L., Estrada, Y. O., Genova, R. C., Girma, B., Kissel, E. S., Levy, A. N., MacCracken, S., Mastrandrea, P. R. and White, L. L. (eds.)]. 
Príspevok pracovnej skupiny II k piatej hodnotiacej správe Medzivládneho panelu o zmene klímy), [Field, C. B., Barros, V. R., Dokken, D. J., Mach, K. J., Mastrandrea, M. D., Bilir, T. E., Chatterjee, M., Ebi, K. L., Estrada, Y. O., Genova, R. C., Girma, B., Kissel, E. S., Levy, A. N., MacCracken, S., Mastrandrea, P. R. and White, L. L. (eds.)].
Cambridge University Press, 2014, pp. 271-359.; Seidl, R. et al., “Forest disturbances under climate change”, Nature Climate Change, 7, 2017, pp. 395-402, 7 doi:10.1038/nclimate3303. 
Cambridge University Press, 2014, s. 271 – 359.; Seidl, R. a kol., Forest disturbances under climate change, Nature Climate Change, 7, (Škodlivé lesné činitele v rámci zmeny klímy, Zmena klímy v prírode), 7, 2017, s.
12 Decreased diversity of plants and soil organisms 
Zníženie rozmanitosti rastlín a pôdnych organizmov
In 2008, the European Environment Agency (EEA) carried out a study13 on desertification in southern, central and eastern Europe, covering 1.68 million km2. 
Európska environmentálna agentúra (EEA) v roku 2008 vypracovala štúdiu13 o dezertifikácii v južnej, strednej a vo východnej Európe, ktorá sa týkala plochy 1,68 miliónov km2.
In 2017, a follow-up study14, based on the same methodology, was carried out. 
V roku 2017 bola vypracovaná následná štúdia14 vychádzajúca z rovnakej metodiky.
This research showed that the amount of territory with a high or very high sensitivity to desertification had increased by 177 000 km2 – an area approximately equivalent to the size of Greece and Slovakia combined – in less than a decade (see Table 1). 
Z tohto výskumu vyplynulo, že plocha územia s vysokou alebo veľmi vysokou citlivosťou na dezertifikáciu sa za menej ako desať rokov zvýšila o 177 000 km2, čo je plocha približne zodpovedajúca veľkosti Grécka a Slovenska spolu (pozri tabuľku 1).
Table 1 – Sensitivity to desertification in southern, central and eastern Europe, 2008 and 2017 11 Low TOTAL thousand km2 10 419 467 1 680 1 thousand km2 28 381 413 1 680 2 23 24 100 Difference between 2008 and 2017 2008 % 2017 % thousand km2 +18 -38 -54 - +1.1 -2.2 % Very high High Moderate 224 13 25 383 23 +159 +9.5 Very low 560 33 475 28 -85 -5.1 28 -3.2 100 - Source: ECA, basedonPrăvălieetal.,2017. 
Tabuľka 1 – Citlivosť na dezertifikáciu v južnej, strednej a vo východnej Európe, 2008 a 2017 11 tisíc km2 tisíc km2 % Rozdiel medzi rokmi 2008 % 2017 2008 a 2017 tisíc km2 % Veľmi vysoká Vysoká 10 224 13 1 28 23 2 +18 +159 +1.1 +9,5 Mierna 25 383 Veľmi 419 560 475 23 28 -38 -85 -2.2 Nízka 33 381 -5.1 nízka SPOLU 467 1 680 28 100 413 1 680 24 100 -54 - -3.2 - Zdroj: EDA, na základe Prăvălie a kol., 2017.
Based on the follow-up study, Figure 2 shows the deteriorating situation in southern Europe and the Balkans. 
Na základe následnej štúdie ilustrácia 2 znázorňuje zhoršujúcu sa situáciu v južnej Európe a na Balkáne.
13 14 The study covered Portugal, Spain, southern region of France, Italy, Slovenia, Croatia, Bosnia and Herzegovina, Montenegro, Serbia, Albania, Greece, FYROM, Romania and Bulgaria. 
Štúdia sa týkala Portugalska, Španielska, južného regiónu Francúzska, Talianska, Slovinska, Chorvátska, Bosny a Hercegoviny, Čiernej Hory, Srbska, Albánska, Grécka, bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko, Rumunska a Bulharska.
Prăvălie, R., Patriche, C., Bandoca, G., “Quantification of land degradation sensitivityareas in Southern and Central Southeastern Europe. 
Prăvălie, R., Patriche, C., Bandoca, G., Quantification of land degradation sensitivity areas in Southern and Central Southeastern Europe.
New results based on improving DISMED methodology with new climate data”, Catena – An Interdisciplinary Journal of Soil Science – Hydrology – Geomorphology focusing on Geoecology and Landscape Evolution, No 158, 2017; pp. 309-320. 
Nové výsledky na základe zlepšenia metodiky DISMED s novými údajmi o klíme), Catena – An Interdisciplinary Journal of Soil Science – Hydrology – Geomorphology focusing on Geoecology and Landscape Evolution, č. 158, 2017; s. 309 – 320.
Figure 2 – Sensitivity Desertification Index in the EU15 for 2008 and 2017 Source: Prăvălieet al.,2017. 
Ilustrácia 2 – Index citlivosti na dezertifikáciu v EÚ15 za roky 2008 a 2017 Zdroj: Prăvălie a kol., 2017.
Cyprus, which was not in the scope of the above-mentioned study, is especially badly affected: studies have identified that 99 % of the country is vulnerable to desertification16. 
Obzvlášť zlá situácia je na Cypre, ktorý nespadal do rozsahu uvedenej štúdie: podľa štúdií je 99 % jeho územia náchylných na dezertifikáciu16.
Annex I contains maps showing susceptibility to desertification in the five Member States we visited (see paragraph 26). 
Príloha I obsahuje mapy územia náchylného na dezertifikáciu v piatich členských štátoch, ktoré sme navštívili (pozri bod 26).
Climate change scenarios confirm the EU’s increased vulnerability to desertification 8. 
Scenáre zmeny klímy potvrdzujú zvýšenú zraniteľnosť EÚ voči dezertifikácii 8.
Projections on climate change in Europe indicate that the risk of desertification is increasing17. 
Prognózy zmeny klímy v Európe naznačujú, že riziko dezertifikácie sa zvyšuje.17.
This phenomenon is already extending northwards. 
Tento jav sa už rozširuje smerom na sever.
Scientific evidence suggests that man-made emissions have substantially increased the probability of drought years in the Mediterranean region19. 
Z vedeckých dôkazov vyplýva, že emisie spôsobené ľudskou činnosťou podstatne zvýšili pravdepodobnosť výskytu období sucha v stredomorskom regióne19.
With climate change, water is becoming scarcer in parts of Europe, and studies have identified that droughts occur more frequently20. 
So zmenou klímy sa voda stáva v niektorých častiach Európy čoraz vzácnejšia a zo štúdií vyplýva, že obdobia sucha sa vyskytujú častejšie20.
This increases vulnerability to desertification. According to the climate change models used by the Commission, temperatures are projected to increase by more than 2°C in certain regions (such as Spain) by the end of the century. 
Podľa modelov zmeny klímy, ktoré používa Komisia, sa teploty v niektorých regiónoch (napr. v Španielsku) zvýšia do konca tohto storočia o viac než 2 °C. Zároveň sa v rovnakom časovom období odhaduje pokles letných zrážok v južnej Európe o 50 % alebo viac21.
In their 2018 report22, the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) confirmed with high confidence that temperatures on extreme hot days in mid-latitudes will increase by up to about 3°C at global IPCC Fifth Assessment Report, Working Group III Report “Climate Change 2014: Mitigation of Climate Change”; EEA, Climate Change Impacts and Vulnerability, 2016; the Court’s Landscape review: EU action on energy and climate change, paragraph 117. 
Medzivládny panel o zmene klímy (IPCC) vo svojej správe z roku 201822 s úplným presvedčením potvrdil, že teplota sa pri globálnom oteplení o 1,5 °C v extrémne horúcich dňoch v strednej zemepisnej šírke zvýši asi o 3 °C a pri globálnom oteplení o 2 °C asi o 4 °C a že sa odhaduje, že počet horúcich dní vo väčšine regiónov vzrastie. 2016; Dvor audítorov, Situačná správa: Opatrenia EÚ v oblasti energetiky a zmeny klímy, bod 117.
See e.g. Spinoni, J., Vogt, J., Barbosa, P., McVormick, N., Dosio, A., “Is Europe at risk of desertification due to climate change?”, Geophysical Research Abstracts Vol. 
Pozri napr. Spinoni, J., Vogt, J., Barbosa, P., McVormick, N., Dosio, A., Is Europe at risk of desertification due to climate change?
20, 2018,. 
20, 2018, EGU2018 – 9557, 2018 EGU Valné zhromaždenie.
EGU2018-9557, 2018 EGU General Assembly IPCC, “Global Warming of 1.5°C”, 2018, Approval Session, pp. 3-36; Gudmundsson, L. and Seneviratne, S. I., “Anthropogenic climate change affects meteorological drought risk in Europe”, Environmental Research Letters, 11(4), 2016, 044005, doi:10.1088/1748-46 9326/11/4/044005; Gudmundsson,L.,Seneviratne,S.I.,andZhang,X.,2017,“Anthropogenic climate change detected in European renewable freshwater resources”, Nature Climate Change, 7, p. 
3 – 36; Gudmundsson, L. a Seneviratne, S. I., Anthropogenic climate change affects meteorological drought risk in Europe (Antropogénna zmena klímy ovplyvňuje riziko meteorologického sucha v Európe), Environmental Research Letters, 11(4), 2016, 044005, doi:10.1088/1748-46 9326/11.4.044005; Gudmundsson, L., Seneviratne, S. I., a Zhang, X., 2017, Anthropogenic climate change detected in European renewable freshwater resources (Odhalenie antropogénnej zmeny klímy v európskych obnoviteľných sladkovodných zdrojoch), Nature Climate Change (Zmena klímy v prírode), 7, s.
See e.g. Poljansek, K., Marin Ferrer, M., De Groeve, T., Clark, I., (Eds.), “Science for disaster risk management 2017: knowing better and losing less”, Publications Office of the European Union, Luxembourg, 2017 and http://ec.europa.eu/environment/water/quantity/scarcity_en.htm. 
Pozri napr. Poljansek, K., Marin Ferrer, M., De Groeve, T., Clark, I., (Eds.), Science for disaster risk management 2017: knowing better and losing less (Veda v službách riadenia rizika katastrof v roku 2017: viac vedieť a menej stratiť), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, 2017 a http://ec.europa.eu/environment/water/quantity/scarcity_en.htm.
Climate Impacts in Europe. 
Vplyvy klímy v Európe.
The JRC PESETA II project, 2014. 
Projekt JRC PESETA II, 2014.
JRC Scientific and Policy Reports. 
Vedecké a politické správy JRC.
Data from Dosio and Parulo 2011 and Dosio et al. 2012. 
Údaje Dosio a Parulo, 2011, a Dosio a kol., 2012.
13 17 18 19 20 21 22 IPCC, “Global Warming of 1.5°C”, 2018, Summary of Policy Makers, p. 
IPCC, Global Warming of 1.5 °C (Globálne oteplenie o 1,5 °C), 2018, Zhrnutie pre tvorcov politík, s.
The models used by the Commission also provide projections on the risk of desertification, which is expected to be significant in particular in Spain, southern Italy, Portugal, and areas of south-eastern Europe including Bulgaria, Greece, Cyprus and the Danube Delta in Romania (see Figure 3). 
Modely, ktoré používa Komisia, poskytujú aj prognózy rizika dezertifikácie, ktoré by malo byť významné najmä v Španielsku, južnom Taliansku, Portugalsku a v oblastiach juhovýchodnej Európy vrátane Bulharska, Grécka, Cypru a v delte Dunaja v Rumunsku (pozri ilustráciu 3).
Other studies report particularly strong increases in dryness and decreases in water availability in southern Europe and the Mediterranean when shifting from a 1.5°C to a 2°C global warming23. 
Iné štúdie vykazujú mimoriadne prudké zvýšenie sucha a zníženie dostupnosti vody v južnej Európe a v stredomorskom regióne pri posune z globálneho oteplenia o 1,5 °C na 2 °C23.
14 23 IPCC, “Global Warming of 1.5 °C”, 2018, Approval Session, pp. 3-41 and pp. 3-142; Schleussner, C.-F. et al., “Differential climate impacts for policy-relevant limits to global warming: The case of 1.5°C and 2°C”, Earth System Dynamics, 7(2), 2016b, pp. 327-351, doi:10.5194/esd-7-327-2016; Lehner, F. et al., “Projected drought risk in 1.5°C and 2°C warmer climates”, Geophysical Research Letters, 44(14), 2017, pp. 7419-7428, doi:10.1002/2017GL074117; Wartenburger, R. et al., “Changes in regional climate extremes as a function of global mean temperature: an interactiveplottingframework”,GeoscientificModelDevelopment,10,2017, pp.3609-3634, doi:10.5194/gmd-2017-33; Greve,P.,Gudmundsson,L.,andSeneviratne,S.I.,“Regionalscaling of annual mean precipitation and water availability with global temperature change”, Earth SystemDynamics,9(1),2018, pp.227-240, doi:10.5194/esd-9-227-2018; Samaniego,L.etal., “Anthropogenic warming exacerbates European soil moisture droughts”, Nature Climate Change, 8(5), 2018, pp. 421-426, doi:10.1038/s41558-018-0138-5. 
3 – 41 a s. 3 – 142; Schleussner, C.-F. a kol., Differential climate impacts for policy-relevant limits to global warming: The case of 1.5 °C and 2 °C, Earth System Dynamics, 7(2), 2016b, s. 327 – 351, doi:10.5194/esd-7-327-2016; Lehner, F. a kol., Projected drought risk in 1.5 °C and 2 °C warmer climates, Geophysical Research Letters, 44(14), 2017, s.
Figure 3 – Predicted change in desertification risk and aridity index in 2071-2100 compared to 1981-2010 − Predicted change in desertification risk24 under 2.4°C scenario (RCP 4.5 – left) and 4.3°C scenario (RCP 8.5 – right) in 2071-2100 compared to 1981-201025. 
Ilustrácia 3 – Odhad zmien rizika dezertifikácie a indexu sucha v období 2071 – 2100 v porovnaní s obdobím 1981 – 2010 − Prognózované zmeny rizika dezertifikácie24 v rámci modelu s hodnotou 2,4 °C (RCP 4,5 – vľavo) a 4,3 °C (RCP 8,5 – vpravo) v období 2071 – 2100 v porovnaní s obdobím 1981 – 201025.
Legend Low decrease in risk Low increase in risk Advanced increase in risk High increase in risk Source: Spinoni,J.,Barbosa,P.,Dosio,A., McCormick,N., Vogt, J., “IsEurope atriskofdesertificationdueto climatechange?”, Geophysical Research Abstracts Vol. 
15 Vysvetlivky Malé zníženie rizika Malé zvýšenie rizika Značné zvýšenie rizika Vysoké zvýšenie rizika Zdroj: Spinoni, J., Barbosa, P., Dosio, A., McCormick, N., Vogt, J., Is Europe at risk of desertification due to climate change?
20, 2018,EGU2018-9557, 2018 EGU General Assembly. 
20, 2018, EGU2018 – 9557, 2018 EGU Valné zhromaždenie.
15 24 25 Based on various indicators such as FAO-UNEP Aridity Index, Köppen-Geiger Climate Classification, and Holdridge Life Zones. 
24 25 Na základe rôznych ukazovateľov, ako je index sucha FAO-UNEP, Köppen-Geigerova klasifikácia klímy a Holdridgov model klasifikácie pásiem.
Representative Concentration Pathways (RCPs) are greenhouse gas concentration trajectories usedbytheIPCC.By2081-2100, RCP4.5isprojectedtoresultinasurfaceairtemperature increase,comparedtothe1850-1900 (pre-industrial)average,withinalikelyrangeof1.7°Cto 3.2°C (mean of 2.4°C). 
Reprezentatívny profil vývoja koncentrácie (Representative concentration pathways – RCP) sú trajektórie koncentrácie skleníkových plynov, ktoré používa Medzivládny panel o zmene klímy. Odhaduje sa, že do obdobia 2081 – 2100 povedie RCP 4,5 k zvýšeniu teploty vzduchu na povrchu v porovnaní s obdobím 1850 – 1900 v pravdepodobnom rozsahu 1,7 až 3,2 °C (priemerná hodnota 2,4 °C).
RCP 8.5 is projected to result in a temperature increase within a likely range of 3.2°C to 5.4°C (mean of 4.3°C). 
Odhaduje sa, že RCP 8,5 povedie k zvýšeniu teploty vzduchu na povrchu v pravdepodobnom rozsahu 3,2 °C až 5,4 °C (priemerná hodnota 4,3 °C).
− Predicted change in the aridity index under 2.4°C scenario (RCP 4.5 – left) and 4.3°C scenario (RCP 8.5 – right) in 2071-2100 compared to 1981-2010. 
− Prognózované zmeny indexu sucha v rámci modelu s hodnotou 2,4 °C (RCP 4,5 – vľavo) a 4,3 °C (RCP 8,5 – vpravo) v období 2071 – 2100 v porovnaní s obdobím 1981 – 2010.
Source: Processed by Jian-Sheng Ye, Lanzhou University, China, in preparation of World Atlas of Desertification,2018, DOI:10.2760/06292.Sourcedata: Global Precipitation Climatology Centre and Climate Research Unit of the University of East Anglia. 
16 Zdroj: Spracoval Jian-Sheng Ye, Univerzita v Lanzhou, Čína, pri príprave Svetového atlasu dezertifikácie, 2018, DOI:10.2760/06292. Zdrojové údaje: Klimatologické centrum pre globálne zrážky a oddelenie pre výskum klímy Univerzity East Anglia.
Source: Cherlet, M., Hutchinson, C., Reynolds, J., Hill, J., Sommer, S., von Maltitz, G. 
Rámec OSN pre boj proti dezertifikácii Zdroj: Cherlet, M., Hutchinson, C., Reynolds, J., Hill, J., Sommer, S., von Maltitz, G.
(Eds.), World Atlas of Desertification,PublicationOfficeofthe European Union, Luxembourg, 2018, p. 
(Eds.), Svetový atlas dezertifikácie, Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, 2018, s.