natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Some information is available at regional or local level, but it is not comparable because of the absence of a uniform methodology for collecting and presenting data. 
Niektoré informácie sú dostupné na regionálnej alebo miestnej úrovni, ale nie sú porovnateľné, pretože chýba jednotná metodika na zhromažďovanie a predkladanie údajov.
Starting in 2005, a pilot inventory of brownfield sites was made in three regions. 
V roku 2005 začala pilotná inventarizácia brownfieldov v troch regiónoch.
25 According to experts, a more realistic figure of total brownfield area in the Czech Republic is between 27 000 and 38 000 ha. 
25 Podľa odborníkov je realistickejší údaj celkovej plochy brownfieldov v Českej republike od 27 000 do 38 000 ha.
Information on contaminated and potentially contaminated sites is collected in all five Member States visited. 
Informácie o kontaminovaných a potenciálne kontaminovaných lokalitách sa zhromažďujú vo všetkých piatich kontrolovaných členských štátoch.
However, the registers never include all the relevant sites, and only in the Czech Republic and Hungary is the information necessary for setting priorities available (see Box 6). 
Registre však nikdy neobsahujú všetky príslušné lokality, a len v Českej republike a Maďarsku sú k dispozícii informácie potrebné na stanovenie priorít (pozri rámček 6).
MORE CAN BE DONE TO PROMOTE REGENERATION BEST PRACTICES 45. 
MOŽNO UROBIŤ VIAC NA PODPORU OSVEDČENÝCH POSTUPOV PRI REGENERÁCII 45.
Although the Structural Funds regulations do not specify any rules aimed at promoting particular aspects of brownfield regeneration best practices, the Court noted that some initiatives are taken by Member States: ο Two Member States give preference to brownfield sites compared to greenfield sites projects in the selection process for the award of grants; ο In the Operational Programme for Poland an integrated spatial development plan is required as a prerequisite for EU funding; ο In Hungary the extent to which projects seek to address social and economic deprivation was a specific selection criterion26. 
Hoci sa v nariadeniach o štrukturálnych fondoch nekonkretizujú pravidlá zamerané na presadzovanie osobitných aspektov osvedčených postupov pri regenerácii brownfieldov, Dvor audítorov zaznamenal niektoré iniciatívy členských štátov: ο dva členské štáty uprednostňujú brownfieldové lokality pred projektmi na zelenej lúke vo výberovom procese na udelenie grantov, ο v operačnom programe Poľska je integrovaný plán územného rozvoja stanovený ako podmienka na financovanie EÚ, ο v Maďarsku bola miera, do akej sa projekty snažia riešiť sociálny a ekonomický úpadok, osobitným výberovým kritériom26.
26 To be eligible, projects had to be located in a town of more than 5 000 inhabitants, cover a brownfield area greater than 40 ha and satisfy at least three out of eight socioeconomic criteria. 
26 Aby boli projekty oprávnené, museli sa nachádzať v meste s viac než 5 000 obyvateľmi, plocha brownfieldov musela byť viac než 40 ha a museli spĺňať aspoň tri z ôsmich sociálno-ekonomických kritérií.
28 BOX 6 EXAMPLES OF MEMBER STATE REGISTERS OF CONTAMINATED OR POTENTIALLY CONTAMINATED SITES In England and Wales, the Environment Agency maintains a register of special high-risk sites only (33 sites in mid-2011). 
28 RÁMČEK 6 PRÍKLADY REGISTROV ČLENSKÝCH ŠTÁTOV S KONTAMINOVANÝMI A POTENCIÁLNE KONTAMINOVANÝMI LOKALITAMI V Anglicku a Walese agentúra pre životné prostredie vedie register len s lokalitami, ktoré predstavujú osobitne vysoké riziko (33 lokalít v polovici roka 2011).
It had not been updated since 31 March 2007. 
Od 31. marca 2007 nebol tento register aktualizovaný.
Registers of other contaminated sites are kept by the local authorities. 
Registre ostatných kontaminovaných lokalít vedú miestne úrady.
In the Czech Republic, the SEKM27 national database of contaminated and potentially contaminated sites includes previous industrial, military and mining sites, landfills, etc. 
V Českej republike národná databáza SEKM27 kontaminovaných a potenciálne kontaminovaných lokalít obsahuje bývalé priemyselné, vojenské a banské lokality, skládky atď.
Each site is allocated a priority: the most urgent category corresponds to sites which need immediate remediation (130 sites). 
Každej lokalite je priradená priorita: najurgentnejšia kategória zodpovedá lokalitám, ktoré potrebujú okamžitú rekultiváciu (130 lokalít).
A new database of contaminated sites is currently being developed with the aim of unifying data from various sources and updating the existing database at the national level. 
V súčasnosti sa vytvára nová databáza kontaminovaných lokalít s cieľom zjednotiť údaje z rôznych zdrojov a aktualizovať existujúcu databázu na celoštátnej úrovni.
In Hungary, a remediation plan of contaminated sites has been in place since 1996. 
V Maďarsku je zavedený rekultivačný plán kontaminovaných lokalít od roku 1996.
The main objective is to identify contaminated sites and carry out remediation so as to avoid pollution spreading to the water table. 
Hlavným cieľom je identifikovať kontaminované lokality a vykonať rekultiváciu, aby sa predišlo šíreniu znečistenia do podzemných vôd.
Application of this plan is supported by a register of contaminated sites that are a potential risk to water quality. 
Realizácia tohto plánu je podporovaná registrom kontaminovaných lokalít, ktoré predstavujú potenciálne riziko pre kvalitu vody.
Each site is prioritised on the basis of multiple environmental and health risk criteria. 
Každej lokalite je priradená priorita na základe viacerých rizík z hľadiska životného prostredia a zdravia.
27 Systém Evidence Kontaminovaných Míst (System of Records of Contaminated Sites). Special Report No 23/2012 – Have EU Structural Measures successfully supported the regeneration of industrial and military brownfield sites? 
27 Systém evidence kontaminovaných míst. Osobitná správa č. 23/2012 – Podporovala sa regenerácia priemyselných a vojenských lokalít zo štrukturálnych opatrení EÚ úspešne?
Brownfield site regeneration has the potential to offer profitable opportunities and can therefore be carried out by private investors. 
Regenerácia brownfieldov má potenciál ponúknuť možnosti na zisk, a preto môže byť zrealizovaná súkromnými investormi.
Where projects are only marginally profitable, it will be necessary to share the risks and costs between the public and private sectors, and full public investment may be required in the presence of such severe handicaps as significant contamination, poor location or a sluggish real estate market. 
Ak sú projekty ziskové len marginálne, je potrebné zdieľať riziká a náklady medzi verejným a súkromným sektorom, a úplná verejná investícia sa môže vyžadovať, ak existujú také závažné problémy, ako je výrazná kontaminácia, zlé umiestnenie alebo stagnujúci realitný trh.
When considering how much public co-financing regeneration projects should receive, it is very important to limit public funding to what is necessary to implement the project: the public contribution should not exceed the funding gap between the cost of the investment and the revenue it is expected to generate28. 
Pri zvažovaní výšky verejného spolufinancovania projektov regenerácie je veľmi dôležité obmedziť verejné financovanie na takú mieru, ktorá je potrebná na zrealizovanie projektu: verejný príspevok by nemal prevýšiť medzeru vo financovaní medzi nákladmi na investíciu a očakávanými príjmami28.
In order to assess whether the 27 regeneration projects examined could have been carried out at a lower cost, in particular for the EU budget, the Court examined whether: ο the public grant, including the EU contribution, had been set at an appropriate level, by using the funding gap method, and whether this funding gap had been satisfactorily assessed; ο the site value included among the project costs in the assessment of the funding gap reflected the polluter pays principle, which states that polluters should bear the remediation costs at sites they have damaged; ο the applicable state aid rules aimed at preventing distortion of competition were respected; ο the grant decision included a reimbursement mechanism that would apply if the project generated more revenues than was expected at the grant approval date. 
S cieľom posúdiť, či 27 preskúmaných projektov regenerácie mohlo byť zrealizovaných pri nižších nákladoch pre rozpočet EÚ, Dvor audítorov preskúmal, či: ο verejný grant, vrátane príspevku EÚ, bol stanovený v primeranej výške, využitím metódy medzery vo financovaní, a či bola medzera vo financovaní uspokojivo zhodnotená, ο hodnota lokality začlenená do nákladov na projekt v hodnotení medzery vo financovaní zohľadňovala zásadu„znečisťovateľ platí“, podľa ktorej by mal znečisťovateľ niesť náklady na rekultiváciu lokalít, ktoré poškodil, ο boli dodržané príslušné pravidlá štátnej pomoci zamerané na zabránenie narušenia hospodárskej súťaže, ο rozhodnutie o udelení grantu obsahovalo mechanizmus preplatenia, ktorý by sa uplatnil, ak by projekt vytváral vyššie príjmy, ako sa očakávalo v čase schválenia grantu.
28 Costs and revenue are discounted to take account of the time elapsing between the various cash flows. Special Report No 23/2012 – Have EU Structural Measures successfully supported the regeneration of industrial and military brownfield sites? 
28 Náklady a príjmy sú diskontované, aby sa zohľadnil čas, ktorý uplynie medzi rôznymi tokmi hotovosti. Osobitná správa č. 23/2012 – Podporovala sa regenerácia priemyselných a vojenských lokalít zo štrukturálnych opatrení EÚ úspešne?
30 THE NEED FOR PUBLIC SUPPORT, INCLUDING EU FUNDS, WAS NOT ALWAYS ASSESSED AND ... 
30 POTREBA VEREJNEJ PODPORY, VRÁTANE FINANCIÍ EÚ, NEBOLA VŽDY HODNOTENÁ A...
Out of the 27 projects examined for the audit: ο For 15 projects, the beneficiary carried out an assessment of the funding gap at the request of the Commission or the managing authority. ο For 12 projects, the funding gap was not assessed. 
Z 27 projektov kontrolovaných v rámci tohto auditu: ο pri 15 projektoch príjemca zhodnotil medzeru vo financovaní na žiadosť Komisie alebo riadiaceho orgánu, ο v 12 projektoch nebola medzera vo financovaní zhodnotená.
For three projects, it is reasonable that no such assessment was done because no revenues were expected to be generated either because they only addressed decontamination or because they aim to create parks and land reserves. 
Pri troch projektoch je primerané, že medzera vo financovaní nebola vykonaná, pretože sa neočakávalo vytváranie príjmov buď preto, že projekty boli zamerané na dekontamináciu alebo ich cieľom bolo vytvoriť parky a rezervy pozemkov.
In these cases, the funding gap can be said to be 100 %. 
V týchto prípadoch možno medzeru vo financovaní považovať za 100 %.
However, for the remaining nine projects, no funding gap assessment was carried out even though the projects will generate revenues from the sale or rental of redeveloped plots and buildings (see Box 7). 
Avšak pri zvyšných deviatich projektoch nebola vykonaná medzera vo financovaní napriek tomu, že projekty budú vytvárať príjmy z predaja alebo prenájmu obnovených parciel a budov (pozri rámček 7).
Had a funding gap analysis been carried out for these nine cases, the grant, including EU funds, would have been lower. ... 
Ak by sa v týchto deviatich prípadoch analýza vykonala, grant, vrátane financií EÚ, by bol nižší. ...
WHEN CARRIED OUT, FUNDING GAP ASSESSMENTS PRESENT SHORTCOMINGS 49. 
KEĎ SA VYKONALA, HODNOTENIA MEDZERY VO FINANCOVANÍ MALI NEDOSTATKY 49.
Where the funding gap was assessed, the following shortcomings were detected: ο In three cases where the specific co-financed project concerned one part of a larger brownfield site, despite the fact that Structural Measures had co-financed basic infrastructure for the entire site (either under a different project in the same programming period (2000–06) or in the previous period (1994–99)), the revenues generated for the developer from the site as a whole were not taken into consideration in the funding gap assessment (see Box 8); and ο In five cases in which the cost of land was included in the declared costs29, either there was no independent valuation certificate establishing the market value of the land, or it was not possible to establish which of the two, the purchase price or the market value, was lower (see Box 9). 
Keď sa hodnotenia medzery vo financovaní vykonali, zistili sa tieto nedostatky: ο v troch prípadoch, keď sa konkrétny spolufinancovaný projekt týkal jednej časti väčšej brownfieldovej lokality, napriek skutočnosti, že sa zo štrukturálnych opatrení spolufinancovala základná infraštruktúra celej lokality (buď v rámci iného projektu v tom istom programovom období (2000 – 2006) alebo v predošlom období (1994 – 1999)), celkové príjmy, ktoré lokalita priniesla developerovi, sa pri hodnotení medzery vo financovaní nezohľadnili (pozri rámček 8), ο v piatich prípadoch, keď boli náklady na pozemok započítané do deklarovaných nákladov29, buď neexistovalo nezávislé osvedčenie trhovej hodnoty pozemku, alebo nebolo možné stanoviť, či bola nižšia kúpna alebo trhová cena (pozri rámček 9).
29 To be eligible for inclusion in the costs for calculating EU co-financing, the cost of land can only be charged up to an amount of 10 % of total project costs, on condition that there is a direct link between the land purchase and the objectives of the co-financed project and that a certificate is obtained from an independent qualified valuer or duly authorised official body confirming that the cost does not exceed the market value. 
29 Aby boli náklady na pozemok oprávnené na začlenenie do nákladov na výpočet spolufinancovania EÚ, náklady na pozemok musia byť účtované len do výšky 10 % celkových nákladov na projekt pod podmienkou, že je priame prepojenie medzi kúpou pozemku a cieľmi spolufinancovaného projektu a že sa získa osvedčenie nezávislého znalca alebo riadne vymenovaného úradného orgánu, ktorý potvrdí, že náklady neprevyšujú trhovú cenu.
Special Report No 23/2012 – Have EU Structural Measures successfully supported the regeneration of industrial and military brownfield sites? 31 BOX 7 EXAMPLES OF PROJECTS FULLY FINANCED WITH PUBLIC FUNDS AND LIKELY TO GENERATE REVENUE, BUT FOR WHICH THE FUNDING GAP WAS NOT ASSESSED At the public reserve land (Halton, UK), the local authority intended to build a warehouse to be operated at market conditions which could generate revenue. 
23/2012 – Podporovala sa regenerácia priemyselných a vojenských lokalít zo štrukturálnych opatrení EÚ úspešne? 31 RÁMČEK 7 PRÍKLADY PROJEKTOV PLNE FINANCOVANÝCH Z VEREJNÝCH PROSTRIEDKOV, KTORÉ PRAVDEPODOBNE BUDÚ VYVÁRAŤ PRÍJMY, ALE PRI KTORÝCH NEBOLA POSÚDENÁ MEDZERA VO FINANCOVANÍ Na pozemku z verejnej rezervy (Halton, Spojené kráľovstvo) miestny orgán plánoval postaviť sklad, ktorý mal fungovať za trhových podmienok a ktorý by mohol vytvárať príjmy.
The development cost (land acquisition and landscaping) was fully financed from public funds, of which 29 % was covered by ERDF co-financing. 
Náklady na výstavbu (nadobudnutie pôdy a terénne úpravy) boli plne financované z verejných zdrojov, z ktorých 29 % bolo spolufinancovanie z EFRR.
However, no funding gap analysis was carried out taking future revenue into account. 
Nevykonala sa však žiadna analýza medzery vo financovaní, ktorá by zohľadnila budúce príjmy.
The development of the former planned nuclear power station (Arneburg, Germany) (see Photo 7) is likely to produce revenues for the private landowner because the site has the advantage of featuring tri-modal transport infrastructure, thus making it attractive for certain industries. 
Obnova bývalej plánovanej jadrovej elektrárne (Arneburg, Nemecko) (pozri fotografiu 7) pravdepodobne prinesie príjmy pre súkromného majiteľa pozemku, pretože táto lokalita má výhodu v podobe infraštruktúry troch druhov dopravy, čím je atraktívna pre určité priemyselné odvetvia.
However, a funding gap assessment was not carried out for this project. 
Pre tento projekt sa však nevykonala analýza medery inancovaní.
BOX 8 EXAMPLE WHERE THE FUNDING GAP ANALYSIS CONCERNED ONLY PART OF THE SITE The former coal mine/cokery (Sheffield, UK) is being developed in phases. 
RÁMČEK 8 PRÍKLAD, KEĎ SA ANALÝZA MEDZERY VO FINANCOVANÍ TÝKALA LEN JEDNEJ ČASTI LOKALITY Bývalá uhoľná baňa/koksáreň (Sheffield, Spojené kráľovstvo) sa obnovuje vo fázach.
ERDF support was provided in the 2000–06 period for a second phase of the site development to construct several industrial and office buildings. 
V období 2000 – 2006 sa poskytla podpora z EFRR na druhú fázu obnovy tejto lokality, ktorej cieľom bolo postaviť niekoľko priemyselných a administratívnych budov.
The funding gap assessment justifying this ERDF grant was limited only to the costs and revenues from this second phase. 
Hodnotenie medzery vo financovaní odôvodňujúce grant EFRR bolo obmedzené len na náklady a príjmy z tejto druhej fázy.
BOX 9 EXAMPLES WHERE THE COST OF LAND CHARGED TO THE PROJECT WAS NOT SUPPORTED BY AN INDEPENDENT VALUATION CERTIFICATE At the former open cast mine (Rotherham, UK), where the development took the form of a public–private partnership, the private partner’s only contribution was the land. 
RÁMČEK 9 PRÍKLADY, KEĎ NÁKLADY NA POZEMOK ÚČTOVANÉ NA PROJEKT NEBOLI PODLOŽENÉ NEZÁVISLÝM OSVEDČENÍM HODNOTY V lokalite bývalej povrchovej bane (Rotherham, Spojené kráľovstvo), ktorej obnova mala podobu verejno-súkromného partnerstva, bol jediným príspevkom súkromného partnera pozemok.
The land value of 6,7 million GBP was included among the eligible costs for the ERDF grant. 
Hodnota pozemku vo výške 6,7 mil. GBP bola začlenená do oprávnených nákladov na grant z EFRR.
This exceeded by 3,4 million GBP the market value established by a chartered surveyor. 
Tým sa prekročila trhová hodnota stanovená súdnym znalcom o 3,4 mil. GBP.
At the former steel works (Dortmund, DE), the price paid by the promoter to purchase the land was included in the cost of the project. 
V bývalých oceliarňach (Dortmund, Nemecko) bola cena pozemku, ktorú zaplatil navrhovateľ projektu, započítaná do nákladov na projekt.
However, at the time the ERDF co-financing was granted, this price was not compared with the market value established by an independent valuer or other authorised official body. Only later, in 2006, the local authority, one of the development partners, prepared a report confirming that the purchase price corresponded to the market value. 
Avšak v čase schválenia spolufinancovania z EFRR nebola táto cena porovnaná s trhovou cenou stanovenou nezávislým znalcom alebo iným povereným úradným orgánom. Až neskôr, v roku 2006, miestny orgán, jeden z partnerov obnovy lokality, vypracoval správu, ktorá potvrdila, že kúpna cena zodpovedala trhovej cene.
However, in this valuation, the market value applied per square metre was higher than the official reference prices for plots in the same area, and was applied to a surface of 82 ha, even though only around 40 ha of the site was to be made available for building (the remainder was to be used for green spaces). Special Report No 23/2012 – Have EU Structural Measures successfully supported the regeneration of industrial and military brownfield sites? 
V tomto hodnotení však bola trhová cena za m2 vyššia než oficiálne referenčné ceny parciel v tej istej oblasti a uplatnila sa na plochu 82 ha, hoci len približne 40 ha lokality sa malo využiť na budovy (zvyšná časť sa mala využívať ako zelená plocha). Osobitná správa č. 23/2012 – Podporovala sa regenerácia priemyselných a vojenských lokalít zo štrukturálnych opatrení EÚ úspešne?
32 AUTHORITIES ARE AWARE OF THE POLLUTER PAYS PRINCIPLE, BUT IN NO CASES DID THE POLLUTER BEAR THE FULL COST OF DECONTAMINATION 50. 
32 ORGÁNY SÚ SI VEDOMÉ ZÁSADY „ZNEČISŤOVATEĽ PLATÍ“, ALE ANI V JEDNOM PRÍPADE ZNEČISŤOVATEĽ NENIESOL VŠETKY NÁKLADY NA DEKONTAMINÁCIU 50.
The EU Treaty30 states that the environmental policy of the EU is founded on the principle that the polluter should pay for any environmental damage it causes. 
V Zmluve o fungovaní EÚ30 sa uvádza, že politika EÚ v oblasti životného prostredia je založená na zásade, že náhradu škody na životnom prostredí hradí znečisťovateľ.
In all Member States visited, the polluter pays principle has been included among the underlying principles of environmental law since the 1990s. 
Vo všetkých kontrolovaných členských štátoch je zásada „znečisťovateľ platí“ začlenená do príslušných zásad zákona o životnom prostredí od 90-tych rokov 20. storočia.
It provides that polluters, as well as landowners and their tenants, which were obliged to prevent damage to the soil on their property, are liable for the damage caused. 
Podľa tejto zásady znečisťovatelia, ako aj majitelia pozemkov a ich nájomcovia, ktorí boli zaviazaní predísť poškodeniu pôdy v ich vlastníctve, zodpovedajú za spôsobenú škodu.
Therefore, public grants should only co-finance the cost of land remediation when all legal means to enforce the polluter pays principle have been pursued, so that public money is only used as a last resort. 
Z verejných grantov by sa preto mali spolufinancovať len náklady na rekultiváciu pozemkov, ak sa využili všetky právne prostriedky na vynútenie zásady „znečisťovateľ platí“, aby sa verejné financie využili len ako posledná možnosť.
Much of the polluted land whose remediation EU and other public funds are called upon to help finance is the result of the legacy of Europe’s past heavy industrial and military activities. 
Väčšina znečisteného územia, na ktorého rekultiváciu sa požaduje finančná pomoc z verejných prostriedkov EÚ a iných verejných prostriedkov, je výsledkom dedičstva výrazných priemyselných a vojenských činností Európy.
In many of the most serious circumstances, applying the polluter pays principle in practice is a difficult challenge. 
V mnohých z najzávažnejších prípadov je uplatnenie zásady „znečisťovateľ platí“ v praxi veľkou výzvou.
It is often not possible to require the entity that was responsible for causing the pollution in the first place to pay for remediation since, in many cases, either the historic polluter no longer exists or it was a state-run enterprise or the site was sold to a private owner with specific conditions31. 
Často nie je možné požadovať, aby subjekt, ktorý zodpovedá za znečistenie v prvom rade, zaplatil za rekultiváciu, pretože v mnohých prípadoch buď znečisťovateľ z minulosti už neexistuje, alebo išlo o štátnu spoločnosť, alebo bola lokalita predaná súkromnému majiteľovi za osobitných podmienok31.
In the sample of ERDF-supported projects reviewed for the audit, 21 projects entailed some remediation works. 
Vo vzorke kontrolovaných projektov s podporou z EFRR 21 projektov zahŕňalo rekultivačné práce.
In none of these projects had the entity responsible for the original pollution paid in full remediation costs: ο 13 concerned sites which had been polluted by private firms but where the polluter pays principle had been only partly applied; ο six concerned sites where the pollution had been caused by state-run enterprises and the new owner accepted remediating the land with support from public funds; and ο in the other two sites, the state took on full responsibility for remediating the sites where pollution had been caused by state-run enterprises. 
Ani v jednom z týchto projektov subjekt zodpovedný za pôvodné znečistenie nezaplatil všetky náklady na rekultiváciu: ο 13 projektov sa týkalo lokalít, ktoré boli znečistené súkromnými firmami, ale zásada„znečisťovateľ platí“ sa uplatnila len čiastočne, ο šesť projektov sa týkalo lokalít, ktoré boli znečistené štátnymi podnikmi a nový majiteľ súhlasil s rekultiváciou pozemku s podporou verejných prostriedkov, ο v ďalších dvoch lokalitách štát prevzal úplnú zodpovednosť za rekultiváciu lokalít, na ktorých bolo znečistenie spôsobené štátnymi podnikmi.
30 Article 191(2) TFEU. 
30 Článok 191 ods. 2 ZFEÚ.
31 Such conditions usually include derogations regarding the liability for remediating polluted land. Special Report No 23/2012 – Have EU Structural Measures successfully supported the regeneration of industrial and military brownfield sites? 
31 Tieto podmienky zvyčajne obsahujú výnimky ohľadom zodpovednosti za rekultiváciu znečisteného územia. Osobitná správa č. 23/2012 – Podporovala sa regenerácia priemyselných a vojenských lokalít zo štrukturálnych opatrení EÚ úspešne?