natgillin/translations-raw huggingface dataset:
So far, the toolbox has been used twice: to start a dialogue with the United States after the Wannacry attack171, and to develop Council conclusions condemning the malicious use of ICT172. 
Súbor nástrojov sa doteraz použil dvakrát: na začatie dialógu so Spojenými štátmi americkými po útoku WannaCry171 a na vypracovanie záverov Rady odsudzujúcich škodlivé používanie informačných a komunikačných technológií172.
The operationalisation of the toolbox is ongoing; it remains to be seen how effective it will be in achieving its objectives. 
Prebieha operačné využívanie súboru nástrojov a treba si počkať, aký účinný tento súbor bude pri plnení svojich cieľov.
Challenge 10: protecting critical infrastructure and societal functions Protecting infrastructure 112 Much of the EU’s critical infrastructure is operated through industrial control systems (ICS)173. 
Problém 10: ochrana kritickej infraštruktúry a spoločenských funkcií Ochrana infraštruktúry 112 Veľká časť kritickej infraštruktúry EÚ sa riadi prostredníctvom priemyselných kontrolných systémov (ICS)173.
Many of these were designed as stand-alone systems, with limited connectivity to the outside world. 
Mnohé z nich boli navrhnuté ako samostatné systémy s obmedzeným prepojením s vonkajším svetom.
As components of ICS have been connected to the internet, they have become more vulnerable to outside interference. 
Keď sa zložky priemyselných kontrolných systémov pripojili na internet, stali sa zraniteľnejšie voči rušeniu zvonka.
Maintaining and patching existing systems may no longer be possible, but upgrading them does not come quickly or cheaply. 
Údržba a opravovanie existujúcich systémov už nemusia byť možné, ich inovácia však nie je rýchla ani lacná.
Efforts to enhance the security of critical infrastructure must therefore include the upgrading of ICS. 
Snahy o zvýšenie bezpečnosti kritickej infraštruktúry teda musia zahŕňať inováciu priemyselných kontrolných systémov.
113 As industry continues to digitise (commonly known as “Industry 4.0”), the impact of a large-scale incident in one industrial sector may have knock-on effects elsewhere. 
113 Kým priemysel pokračuje v digitalizácii (všeobecne známy ako „Priemysel 4.0“), vplyv rozsiahleho incidentu v jednom priemyselnom sektore môže mať dominový efekt v inom sektore.
ENISA has noted the importance of mapping the impact of critical sectors’ mutual dependencies 174. This is essential to understanding the potential spread of an incident and underpins well-coordinated responses. 
Agentúra ENISA upozornila na význam mapovania vplyvu vzájomných prepojení kľúčových odvetví174, ktoré je nevyhnutné na porozumenie možného šírenia incidentu a ktoré je základom dobre koordinovaných reakcií.
114 The NIS Directive aims to enhance readiness in key sectors responsible for critical infrastructure. 
114 Cieľom smernice NIS je posilnenie pripravenosti v kľúčových sektoroch zodpovedajúcich za kritickú infraštruktúru.
However, not all sectors are covered (see Table 1)175, which “reduces the effectiveness of the strategy”176: of particular concern in this regard is protecting the democratic integrity of elections from interference in electoral infrastructure and disinformation (see Box 7). 
Nevzťahuje sa však na všetky sektory (pozri tabuľku 1)175, čo „znižuje účinnosť stratégie“176: zvláštnu pozornosť si v tejto súvislosti zasluhuje ochrana integrity demokratických volieb pred zasahovaním do volebnej infraštruktúry a dezinformáciami (pozri rámček 7).
Aside from revising existing legislation, therefore, a key challenge will be seeing how to engage these sectors in effective responses to large-scale incidents. 
Hlavným problémom okrem revízie existujúcich právnych predpisov bude teda pochopenie toho, ako zapojiť tieto sektory do účinných reakcií na rozsiahle incidenty.
115 Vulnerabilities in critical infrastructure do not stop at Europe’s borders. 
115 Zraniteľné miesta v kritickej infraštruktúre nekončia na hraniciach Európy.
A particular challenge for the Commission is encouraging candidate countries to adopt the same standards as Member States, for example in such areas as cyber-related legislation or the protection of critical infrastructure. 
Osobitnou výzvou pre Komisiu je povzbudenie kandidátskych krajín, aby prijali tie isté normy ako členské štáty, napríklad v takých oblastiach, ako sú právne predpisy súvisiace s kybernetickou bezpečnosťou alebo ochrana kritickej infraštruktúry.
45 Box7 Protecting critical societal functions: fighting election interference In May 2019, some 400 million voters will go to the polls in the European parliamentary elections, the first to take place under the GDPR. 
50 Rámček 7 Ochrana kritických spoločenských funkcií: boj proti zasahovaniu do volieb V máji 2019 pôjde k voľbám do Európskeho parlamentu takmer 400 miliónov voličov. Pôjde o prvé voľby, ktoré sa budú konať podľa všeobecného nariadenia o ochrane údajov.
These come in the wake of scandals surrounding the abuse of personal data for political micro-targeting and unprecedented coordinated disinformation (“Fake News”) campaigns. 
Tieto voľby prichádzajú tesne po škandáloch týkajúcich sa zneužívania osobných údajov na politické mikrozacielenie a bezprecedentných koordinovaných dezinformačných (tzv. falošné správy) kampaní.
The Commission has warned of likely cyber interference in these elections 177; fighting this will require a whole-of-government and whole-of-society approach. 
Komisia varovala pred možným kybernetickým zasahovaním do týchto volieb177. Boj proti nemu si vyžiada nadrezortný a celospoločenský prístup.
Election infrastructure Organising elections is complex, and ensuring their protection and integrity is the Member States’ responsibility. 
Volebná infraštruktúra Organizácia volieb je zložitá a za zabezpečenie ich ochrany a integrity zodpovedajú členské štáty.
Interference in elections and electoral infrastructure may seek to influence voter preferences, turnout or the election process itself, including actual voting, and vote tabulation and communication. 
Zasahovanie do volieb a volebnej infraštruktúry môže mať za cieľ ovplyvnenie preferencií voličov, ich účasti na voľbách alebo volebného procesu vrátane samotného hlasovania a sčítavania hlasov a oznámenia výsledkov.
In the European Parliament elections, protecting the so-called “last mile” (the communication of results from the national capitals to Brussels) is a particularly critical challenge, given that no common security approach exists or has been tested for this178. 
Vo voľbách do Európskeho parlamentu je obzvlášť problematická ochrana posledného článku v reťazci (oznámenia výsledkov z hlavných miest členských štátov do Bruselu) vzhľadom na to, že neexistuje spoločný bezpečnostný prístup a ani nijaký podobný prístup nebol v tejto súvislosti vyskúšaný178.
The Commission’s recent election package included measures to strengthen electoral cybersecurity, such as the appointment of national contact points to coordinate and exchange information in the run-up to the election. 
Nedávny balík opatrení Komisie týkajúcich sa volieb obsahoval opatrenia na posilnenie kybernetickej bezpečnosti volieb, ako je zriadenie vnútroštátnych kontaktných miest na koordináciu činností a výmenu informácií na začiatku volieb.
The sharing of best practices and lessons learned is of particular importance179. 
Mimoriadny význam má výmena najlepších postupov a získaných poznatkov179.
Election systems are not considered part of critical infrastructure180, nor are they covered by the NIS Directive. 
Volebné systémy sa nepovažujú za súčasť kritickej infraštruktúry180, ani sa na ne nevzťahuje smernica NIS.
Despite this, the Cooperation Group has developed practical guidance on election technology security to support public authorities. 
Skupina pre spoluprácu napriek tomu vypracovala praktické usmernenia o bezpečnosti volebných technológií na pomoc orgánom verejnej moci.
Member States are also encouraged to perform risk assessments on cyber threats to their electoral processes. 
Členským štátom sa takisto odporúča, aby vykonali posúdenia rizík kybernetických hrozieb pre ich volebné procesy.
Disinformation Disinformation is an increasingly important element of hybrid attacks that involves cyberattacks and the hacking of networks. 
51 Dezinformácie Dezinformácie sa stávajú čoraz významnejším prvkom hybridných útokov, medzi ktoré patria kybernetické útoky a hackovanie sietí.
These can be used to divide societies, sow mistrust and undermine confidence in democratic processes or other issues (for example, anti-vaccination or climate change). 
Použiť sa môžu na rozdelenie spoločností, zasiatie nedôvery a oslabenie dôvery v demokratické procesy alebo na iné problémy (napríklad odpor proti očkovaniu alebo zmena klímy).
It has grown in scale, speed and range, and poses a genuine security threat to the EU. 
Ich miera, rýchlosť šírenia a rozpätie sa zvyšujú a dezinformácie predstavujú skutočnú bezpečnostnú hrozbu pre EÚ.
The EU has taken a number of measures to address disinformation. 
Európska únia prijala niekoľko opatrení na boj proti dezinformáciám.
Starting in 2015, the EEAS-based East StratCom Task Force was set up to challenge Russian disinformation campaigns 182. 
V roku 2015 bola v rámci ESVČ vytvorená pracovná skupina East StratCom, ktorej cieľom je napádať ruské dezinformačné kampane182.
Experts have praised its work in promoting EU policies, supporting independent media in the Neighbourhood, and forecasting, tracking and tackling disinformation.183. 
Odborníci chvália úsilie skupiny pri presadzovaní politík EÚ, podpore nezávislých médií v susedských krajinách a predvídaní dezinformácií, ich sledovaní a boji proti nim183.
Still, the Task Force’s resources are limited relative to the scale and complexity of disinformation campaigns 184. 
Jednako len sú zdroje pracovnej skupiny obmedzené v pomere k miere a zložitosti dezinformačných kampaní184.
A more systematic interaction with existing EU structures and improved strategic communication cooperation is 
Potrebná je systematickejšia interakcia s existujúcimi štruktúrami EÚ a lepšia spolupráca v oblasti strategickej komunikácie185.
46 needed185 A new action plan186 was endorsed by the European Council in December 2018. 
Európska rada v decembri 2018 schválila nový akčný plán186.
More recently, the Commission, on the back of its April 2018 communication on tackling online disinformation187, has developed a voluntary, self-regulatory code of practice188, based on existing policy instruments, to which online platforms and the advertising industry have signed up189. 
Najnovšie Komisia na základe svojho oznámenia z apríla 2018 o boji proti dezinformáciám na internete187 vypracovala dobrovoľný, samoregulačný kódex postupov188, ktorý vychádza z existujúcich nástrojov politiky a ktorý sa online platformy a reklamný priemysel zaviazali dodržiavať189.
Action includes helping to increase the trust-worthiness of content and supporting efforts to increase media and news literacy. 
Súčasťou opatrení je pomoc pri zvyšovaní dôveryhodnosti obsahu a podpora úsilia o zvýšenie mediálnej a spravodajskej gramotnosti.
An independent European network of fact-checkers has also been launched. 
Pôsobiť začala aj nezávislá európska sieť overovateľov faktov.
The Commission has stated that further regulatory measures may follow if the code of practice is not observed. 
Komisia uviedla, že v prípade nedodržiavania kódexu postupov môžu nasledovať ďalšie regulačné opatrenia.
Determining the effectiveness of measures will prove crucial, particularly deciding how to measure improvements in trust, transparency and accountability. 
Ako kľúčové sa ukáže určovanie účinnosti opatrení, a to najmä rozhodovanie o spôsobe vyhodnocovania zlepšení dôvery, transparentnosti a zodpovednosti.
Another challenge will be finding ways to improve the detection, analysis and exposure of disinformation190. 
Ďalším problémom bude hľadanie spôsobov na zlepšenie zisťovania, analýzy a odhaľovania dezinformácií190.
Active and strategic monitoring and analysis of open data sources is also needed191. 
Potrebné je aj aktívne a strategické monitorovanie a analýza zdrojov otvorených údajov191.
Attempts to gain a better understanding of the threat environment should also cover emerging trends, such as “deepfakes” (fake videos made with the help of artificial intelligence and deep machine learning), as well as the tools needed to detect them. 
Pokusy o získanie lepšieho porozumenia prostrediu hrozieb by mali zahŕňať aj nové tendencie, ako sú tzv. deepfake (falošné videá vyrobené pomocou umelej inteligencie a hĺbkového strojového učenia), ako aj nástroje potrebné na ich odhaľovanie.
Enhancing autonomy 116 The EU is a net importer of cybersecurity products and services, increasing the risk of technological dependence on, and vulnerability to, non-EU operators 192. 
Posilnenie autonómie 116 Európska únia je čistým dovozcom produktov a služieb v oblasti kybernetickej bezpečnosti, čo zvyšuje riziko technologickej závislosti od mimoeurópskych prevádzkovateľov a zraniteľnosti voči nim192.
In particular, this reality undermines the security of the EU’s critical infrastructure, which is also supported by complex global supply chains. 
Táto skutočnosť konkrétne oslabuje bezpečnosť kritickej infraštruktúry EÚ, čo napomáhajú aj komplexné globálne dodávateľské reťazce.
The risk is further exacerbated where non-EU operators acquire European cybersecurity firms. 
Riziko je ešte vyššie v prípade, keď mimoeurópski prevádzkovatelia nadobúdajú európske podniky zaoberajúce sa kybernetickou bezpečnosťou.
Member States are responsible for screening Foreign Direct Investments (FDI), and there is currently no EU-wide screening mechanism193. 
Členské štáty zodpovedajú za preverovanie priamych zahraničných investícií (PZI) a v súčasnosti neexistuje nijaký celoeurópsky mechanizmus preverovania193.
117 Greater strategic autonomy is an objective in the EU Global Strategy and the 2017 communication Resilience, Deterrence and Defence194. 
117 Väčšia strategická autonómia je cieľ stanovený v globálnej stratégii EÚ a v oznámení Odolnosť, odrádzanie a obrana194 z roku 2017.
Addressing the myriad challenges presented in this report will help enhance this desired autonomy. 
Riešenie myriád problémov uvedených v tejto správe pomôže posilniť túto požadovanú autonómiu.
No single measure will achieve this by itself. 
Žiadne opatrenie tento cieľ nedosiahne samostatne.
47 Reflection points – Effective response - How has the NIS Directive improved notification of cyber incidents in critical sectors and beyond? - How well are the EU institutions internalising crisis response coordination for a major cyber incident? - How can cyber diplomacy play a more prominent role in the EU external actions? - Are the current EU structures and actions to tackle disinformation proportionate to the scale and complexity of the problem? 
52 Podnety na zamyslenie – Účinná reakcia - Ako sa v dôsledku smernice NIS zlepšilo oznamovanie kybernetických incidentov v kľúčových odvetviach a mimo nich? - Do akej miery inštitúcie EÚ prijali za vlastnú koordináciu reakcie na krízu v prípade rozsiahlych kybernetických incidentov? - Ako by kybernetická diplomacia mohla zohrávať významnejšiu úlohu vo vonkajších činnostiach EÚ? - Sú súčasné štruktúry a opatrenia EÚ na boj proti dezinformáciám primerané miere a zložitosti problému?
Concluding remarks 118 In recent years the EU and its Member States have advanced cybersecurity up the agenda in order to improve overall cyber resilience. 
Záverečné poznámky 118 V posledných rokoch EÚ a jej členské štáty posunuli kybernetickú bezpečnosť na vyššie miesto programu s cieľom zlepšiť celkovú kybernetickú odolnosť.
Yet achieving a greater level of cybersecurity in the Union remains a monumental undertaking. 
Dosiahnutie vyššej úrovne kybernetickej bezpečnosti v Únii však stále zostáva obrovským záväzkom.
In this briefing paper, we have sought to highlight some of the main challenges to the EU’s ambition of becoming the world’s safest digital environment. 
V tomto informačnom dokumente sme sa snažili poukázať na niektoré z hlavných problémov pre cieľ EÚ stať sa najbezpečnejším digitálnym prostredím na svete.
119 Our review shows that a shift towards a performance culture with embedded evaluation practices is needed to ensure meaningful accountability and evaluation. 
119 Z nášho prehľadu vyplýva, že na zabezpečenie primeranej zodpovednosti a hodnotenia je potrebný prechod na kultúru výkonnosti, ktorej súčasťou sú hodnotiace postupy.
Some gaps in the law remain, and existing legislation is not consistently transposed by Member States. 
Pretrvávajú isté medzery v práve a členské štáty netransponovali existujúce právne predpisy dôsledne.
This can make it difficult for legislation to reach its full potential. 
Táto skutočnosť môže sťažiť to, aby právne predpisy dosiahli svoj plný potenciál.
Another challenge identified concerns the alignment of investment levels with the strategic goals, which calls for the scaling up of investment levels and its impact. 
Ďalší zistený problém sa týka zosúladenia úrovne investícií so strategickými cieľmi, čo si vyžaduje zvýšiť úrovne investícií a ich vplyv.
This is more demanding when the EU and its Member States do not have a clear overview of EU spending in cybersecurity. 
To je náročnejšie v prípade, keď EÚ a jej členské štáty nemajú jasný prehľad o výdavkoch EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti.
120 Available studies conclude that cybersecurity governance can be strengthened to boost the global community’s ability to respond to cyberattacks and incidents. 
120 Záverom dostupných štúdií je, že riadenie kybernetickej bezpečnosti je možné posilniť s cieľom zvýšiť schopnosť celosvetového spoločenstva reagovať na kybernetické útoky a incidenty.
At the same time, preventing all attacks is impossible. 
Zároveň je nemožné zabrániť všetkým útokom.
Therefore, rapid detection and response and the protection of critical infrastructure and societal functions, together with better Information exchange and coordination between the public and private sectors are key challenges to be addressed. 
Rýchle odhalenie a reakcia a ochrana kritickej infraštruktúry a spoločenských funkcií preto spoločne s lepšou výmenou informácií a koordináciou medzi verejným a súkromným sektorom predstavujú hlavné problémy, ktoré treba riešiť.
Finally, the growing global cybersecurity skills shortfall means that raising skills and awareness across all sectors and levels of society is also a vital challenge. 48 
A napokon, čoraz väčší nedostatok zručností v oblasti kybernetickej bezpečnosti znamená, že životne dôležitým problémom je aj zvyšovanie úrovne zručností a informovanosti vo všetkých sektoroch a na všetkých úrovniach spoločnosti. 53
121 These challenges posed by cyber threats facing the EU and the broader global environment require continued commitment and an ongoing steadfast adherence to the EU’s values. 
121 Tieto problémy, ktoré predstavujú kybernetické hrozby, ktorým čelí EÚ, a širšie globálne prostredie si vyžadujú nepretržité odhodlanie a neprestajné, vytrvalé dodržiavanie hodnôt EÚ.
This Briefing paper was adopted by Chamber III at its meeting of 14 February 2019. 
Tento informačný dokument prijala komora III na svojom zasadnutí dňa 14. februára 2019.
For the Court of Auditors Klaus-Heiner Lehne President 49 
Za Dvor audítorov Klaus-Heiner Lehne predseda 54
International Institutions Private sector and academia Member States and regions Agencies EU 
Kybernetický dialóg Medzinárodná úroveň Súkromný sektor a akademická obec Členské štáty a regióny EÚ Agentúry Inštitúcie
HWPCI: Horizontal Working Party on Cyber Issues ICS: Industrial Control Systems ISF - P: internal Security Fund - Police ISSB: Information System Security Steering Board JRC: Joint Research Centre LISO: Local Information Security Officer NAO: National Audit Office NCIRC: NATO's computer incident response capability NIS Directive: Network and Information Security Directive PESCO: Permanent Structured Cooperation Framework SME: Small Medium Enterprise 55 
ISF – P: Fond pre vnútornú bezpečnosť – polícia ISSB: riadiaci výbor pre informačnú bezpečnosť JRC: Spoločné výskumné centrum LISO: miestny úradník bezpečnosti informácií MSP: malý a stredný podnik NCIRC: tím pre spôsobilosť reakcie na počítačové incidenty NATO PESCO: rámec stálej štruktúrovanej spolupráce PZI: priame zahraničné investície SBOP: spoločná bezpečnostná a obranná politika smernica NIS: smernica o kybernetickej bezpečnosti VKÚ: vnútroštátny kontrolný úrad 60
Adware: Malicious software displaying advertising banners or pop-ups that include code to track victims’ online behaviour. 
Glosár Advér škodlivý softvér, ktorý zobrazuje reklamné nápisy alebo automaticky otvárané okná, ktorý obsahuje kód na sledovanie správania obetí na internete.
Botnet: A network of computers infected with malicious software and controlled remotely, without users’ knowledge, to send spam emails, steal information or launch coordinated cyberattacks. 
Botnet: sieť počítačov nakazených škodlivým softvérom a ovládaných na diaľku bez vedomia používateľov, ktorá sa používa na posielanie nevyžiadanej elektronickej pošty, krádež informácií alebo spustenie koordinovaných kybernetických útokov.
Cloud computing: The delivery of on-demand§ IT resources – such as storage, computing power or data-sharing capacity – over the internet, through hosting on remote servers. 
Cloud computing: poskytovanie zdrojov výpočtovej techniky na požiadanie, ako sú napríklad úložiská, výpočtové kapacity alebo kapacity na výmenu údajov, cez internet prostredníctvom poskytovania hostiteľských služieb na vzdialených serveroch.
Confidentiality: The protection of information, data or assets from unauthorised access or disclosure. 
Dôvernosť: ochrana informácií, údajov alebo aktív pred neoprávneným prístupom alebo zverejnením.
Critical infrastructure: Physical resources, services and facilities of which the disruption or destruction would have a serious impact on the functioning of the economy and society. 
Kritická infraštruktúra: fyzické zdroje, služby a zariadenia, ktorých narušenie alebo zničenie budú mať závažný vplyv na fungovanie hospodárstva a spoločnosti.
Cryptocurrency: A digital asset which is issued and exchanged using encryption techniques, independently of a central bank. 
Kryptomena: digitálny prostriedok, ktorý sa vydáva a vymieňa s použitím šifrovacích techník a nezávisle od centrálnej banky.
It is accepted as a means of payment among the members of a virtual community. 
Členovia virtuálneho spoločenstva ho prijímajú ako platobný prostriedok.
Cyber defence: A subset of cybersecurity aiming to defend cyberspace with military and other appropriate means in order to achieve military-strategic goals. 
Kybernetická obrana: podmnožina kybernetickej bezpečnosti zameraná na obranu kybernetického priestoru vojenskými a inými primeranými prostriedkami s cieľom dosiahnuť vojensko-strategické ciele.
Cyber incident: An event that directly or indirectly harms or threatens the resilience and security of an IT system and the data it processes, stores or transmits. 
Kybernetický incident: udalosť, ktorá priamo alebo nepriamo poškodzuje alebo ohrozuje odolnosť a bezpečnosť systému IT a údajov, ktoré sa v tomto systéme spracúvajú, ukladajú alebo prenášajú.
Cyberspace: The intangible global environment in which online communication occurs between people, software and services via computer networks and technological devices. 
Kybernetický priestor: nehmotné globálne prostredie, v ktorom dochádza k online komunikácii medzi ľuďmi, softvérom a službami prostredníctvom počítačových sietí a technologických zariadení.
Malware: Malicious software. 
Malvér: škodlivý softvér.
A computer programme designed to harm a computer, server or network. 
Počítačový program navrhnutý tak, aby poškodzoval počítače, servery alebo siete.
Patching: Introducing a set of changes to software or to update, fix, or improve it, including fixing security vulnerabilities. 
Opravy: poskytnutie súboru zmien v softvéri alebo na jeho aktualizáciu, opravu alebo zlepšenie vrátane odstránenia bezpečnostných chýb.
Personal data: Information relating to an identifiable individual. 
Osobné údaje: informácie týkajúce sa identifikovateľnej osoby.