natgillin/translations-raw huggingface dataset:
REPly of thE CommISSIoN Iv. (a) Third indent the commission acknowledges that the current legal framework for cohesion policy does not prescribe the type of indicators to be used for monitoring purposes and is working towards the improvement of programme performance. it has, therefore, proposed in the draft Erdf regulation for the programming period 2014–20 three common indicators for energy efficiency for all Member states: (a) number of households with improved energy consumption classification; (b) decrease of primary energy consumption of public buildings; and (c) number of additional energy users connected to smart grids (coM(2011) 614 final, annex to the draft regulation). for these three indicators, Eu-level aggregation would thus be possible. 
ODPOVEDE KOMISIE iv. a) tretia zarážka komisia uznáva, že súčasný právny rámec politiky súdržnosti nepredpisuje typ ukazovateľov, ktoré sa majú použiť na účely monitorovania, a snaží sa zlepšiť výkon programu. v návrhu nariadenia o EFrr preto na programové obdobie 2014 – 2020 navrhla tri spoločné ukazovatele energetickej účinnosti pre všetky členské štáty: a) počet domácností so zlepšenou klasifikáciou podľa spotreby energie, b) pokles spotreby primárnej energie verejných budov a c) počet dodatočných používateľov energie pripojených k inteligentným sieťam [koM(2011) 614 v konečnom znení, príloha k návrhu nariadenia]. v prípade týchto troch ukazovateľov bude teda možné zhromažďovanie údajov na úrovni EÚ. iv. b) prvá zarážka Energetická účinnosť je jedným z mnohých cieľov programov politiky súdržnosti. v prípade investícií do verejných budov je dôležité zaujať integrovaný prístup a nevykonávať zlepšenia len v oblasti energetickej účinnosti, skôr ich treba považovať za súčasť všeobecnej renovácie, ktorej výsledkom je celkové zlepšenie stavu konkrétnej budovy. ak je už renovácia budovy naplánovaná na určité obdobie, je logické vyriešiť pri vykonávaní potrebných prác aj aspekty energetickej účinnosti.
Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 31 Iv. (b) Second indent the commission agrees on the need for good quality energy audits as a basis for investments in energy efficiency in buildings. the new Energy Efficiency directive will require Member states to promote the availability of high quality and cost-effective energy audits and energy management systems to all final customers. v. 
Osobitná správa č 21/2012 – Nákladová efektívnosť investícií do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti 31 iv. b) druhá zarážka komisia súhlasí s tým, že pre investície do energetickej účinnosti budov sú potrebné kvalitné energetické audity. v novej smernici o energetickej účinnosti sa bude od členských štátov vyžadovať podpora dostupnosti vysokokvalitných a nákladovo efektívnych energetických auditov a systémov energetickej správy pre všetkých koncových odberateľov. v.
(1) the commission is working along the lines of the recommendation. the proposed 2014–20 common provisions regulation1 requires that: — partnership contracts with Member states shall include an analysis of disparities and development needs with reference to the thematic objectives, the common strategic framework key actions and the country-specific recommendations under the European semester2; and — all programmes should be in line with these contracts3. v. 
1) komisia pracuje v súlade s týmto odporúčaním. v navrhovanom nariadení o spoločných ustanoveniach na roky 2014 – 20201 sa vyžaduje, aby: — partnerské zmluvy s členskými štátmi obsahovali analýzu rozdielov a potrieb rozvoja vzhľadom na tematické ciele, najdôležitejšie činnosti v rámci spoločného strategického rámca a osobitné odporúčania pre každú krajinu v rámci európskeho semestra2 a — všetky programy boli v súlade s týmito zmluvami3. v.
(2) the proposed 2014–20 Erdf regulation envisages three common indicators for energy efficiency for all Member states, thus making an aggregation at Eu level possible. 
2) v navrhovanom nariadení o EFrr na obdobie rokov 2014 – 2020 sa predpokladajú tri spoločné ukazovatele energetickej účinnosti pre všetky členské štáty, čím sa umožňuje zbieranie údajov na úrovni EÚ. komisia však nemôže plne akceptovať stanovené odporúčané ukazovatele na programovej úrovni, pretože ich porovnateľnosť je pre závislosť týchto ukazovateľov od množstva faktorov (napr. ceny energií/komodít, klimatické podmienky) obmedzená, a z toho dôvodu by mohli byť zavádzajúce.
2 article 14. 
2 Článok 14.
3 article 24. 
3 Článok 24.
(3) the draft common provisions regulation proposes that the monitoring committee shall examine and approve the methodology and criteria for selection of operations4. furthermore, the managing authority shall draw up and, once approved, apply transparent and non-discriminatory selection criteria5. However, setting standard investment costs per kWh saved across the Eu is not possible because these costs differ considerably due to different prices for equipment and different levels of already implemented savings. finally, energy efficiency investments in public buildings may be part of ‘deep renovation’ works entailing longer payback times. 
ODPOVEDE KOMISIE v.3) v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa uvádza, že metodiku a kritériá výberu činností preskúmava a schvaľuje monitorovací výbor4. riadiaci orgán preto vypracúva a po schválení uplatňuje transparentné a nediskriminačné kritériá výberu5. stanovenie štandardných investičných nákladov za kWh ušetrenú v celej EÚ nie je však možné, pretože tieto náklady sa do značnej miery líšia z dôvodu rôznych cien zariadení a rôznych úrovní už realizovaných úspor. a nakoniec, investície do energetickej účinnosti vo verejných budovách môžu byť súčasťou rozsiahlej renovácie, ktorá si vyžaduje dlhšiu návratnosť.
4 article 100. 
4 Článok 100.
5 article 114. 
5 Článok 114.
Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 32 OBSERvATIONS 12. the energy efficiency policy has experienced a dynamic development in recent years. this was not yet the case at the time of the drafting, negotiation and approval of the programmes of the 2007–13 programming period. only since then, the commission has developed in full its energy efficiency policy. the four audited programmes were negotiated before the commission fully developed its energy efficiency policy. as a general requirement for all operational programmes funded under Eu cohesion policy (article 37 of regulation (Ec) no 1083/2006), programmes contain ‘an analysis of the situation of the eligible area or sector in terms of strengths and weaknesses and the strategy chosen in response’. a needs assessment can be useful in this context. 
Osobitná správa č 21/2012 – Nákladová efektívnosť investícií do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti 32 pripOmienky 12. politika energetickej účinnosti zaznamenala v posledných rokoch dynamický rozvoj. v čase navrhovania, rokovaní a schvaľovania programov na programové obdobie rokov 2007 – 2013 to tak ešte nebolo. až odvtedy komisia v plnej miere rozvíja svoju politiku energetickej účinnosti. predtým než začala komisia plne rozvíjať svoju politiku energetickej účinnosti, boli prerokované štyri kontrolované programy. pre všetky operačné programy financované z prostriedkov politiky súdržnosti EÚ [článok 37 nariadenia (Es) č.
Reply of the CoMMISSIoN 15. all 2000–06 and 2007–13 programmes had been negotiated and approved before the first national Energy Efficiency action plans (nEEaps) required by directive 2006/32/Ec were due (i.e. June 2007). Moreover, the nEEaps are not designed as an investment strategy for the use of cohesion policy funds for energy efficiency-related allocations. 
ODPOVEDE KOMISIE 15. všetky programy na obdobie rokov 2000 – 2006 a 2007 – 2013 boli prerokované a schválené pred dátumom účinnosti prvých národných akčných plánov energetickej účinnosti (NEEap) (t. j. jún 2007) vyžadovaných smernicou 2006/32/Es. okrem toho, plány NEEap nemajú predstavovať investičnú stratégiu na využívanie finančných prostriedkov politiky súdržnosti na dosahovanie energetickej účinnosti.
While a voluntary template established for the second nEEaps, submitted by Member states in 2011/2012, gave them an opportunity to provide indications as regards the allocations for the implementation of energy efficiency measures using cohesion policy funds, this template was not mandatory for the Member states. concerning the needs assessment, see the commission’s reply to paragraph 12. 
Hoci dobrovoľná šablóna zavedená pre druhé plány NEEap a predložená členskými štátmi na prelome rokov 2011/2012 dala členským štátom možnosť poskytnúť údaje o prideľovaní prostriedkov na realizáciu opatrení energetickej účinnosti z prostriedkov v rámci politiky súdržnosti, nebola pre členské štáty povinná.
17. concerning the needs assessment, see the commission’s reply to §12. 
Informácie o posúdení potrieb pozri v odpovedi komisie na bod 12. 17.
When approving programmes, the commission required ‘an analysis of the situation of the eligible area or sector in terms of strengths and weaknesses and the strategy chosen in response’ (article 37 of regulation (Ec) no 1083/2006). 
Informácie o posúdení potrieb pozri v odpovedi komisie na § 12. pri schvaľovaní programov komisia žiadala „analýzu situácie oprávnenej oblasti alebo sektora v zmysle silných a slabých stránok a zvolenú stratégiu riešenia“ [článok 37 nariadenia (Es) č.
18. the commission notes that there is a conflict between the principle of cost-effectiveness as a factor for allocation funding to energy efficiency measures and the request to prioritise energy efficiency measures on the basis of a needs assessment (see §§12–17). 
18. komisia poznamenáva, že medzi zásadou nákladovej efektívnosti ako faktora v rámci prideľovania financií na opatrenia energetickej účinnosti a požiadavkou na prioritizáciu opatrení energetickej účinnosti na základe posúdenia potrieb je rozpor (pozri body 12 – 17). každý z metodologických prístupov k prioritizácii investícií môže viesť k iným výsledkom.
14. the audited sample comprised four programmes in three Member states. the programmes represent around 28 % of the funds to be allocated to energy efficiency in the period 2000–13. the projects audited represent a very small share of this amount. one audited programme was from the 2000–06 programming period. therefore, the results cannot be extrapolated to the policy as a whole. Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
14. kontrolovaná vzorka pozostávala zo štyroch programov v troch členských štátoch. programy predstavujú asi 28 % prostriedkov, ktoré je potrebné vynaložiť na energetickú účinnosť v období rokov 2000 – 2013. kontrolované projekty predstavujú z tohto množstva minimum. Jeden kontrolovaný program bol z programového obdobia rokov 2000 – 2006. preto sa výsledky nedajú extrapolovať na politiku ako celok. Osobitná správa č 21/2012 – Nákladová efektívnosť investícií do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti
33 19. article 5 of directive 2006/32/Ec is not obliging the Member states to accomplish this only with cohesion policy funds, or, to put it differently, the cohesion policy funds are not the only funding source for implementing the directive. the commission refers also to its reply to paragraph 18. the commission does not consider the examples in Box 1 directly comparable to the audited programmes. 
33 19. Článok 5 smernice 2006/32/Es nezaväzuje členské štáty k tomu, aby to dosiahli len pomocou prostriedkov v rámci politiky súdržnosti alebo, inak povedané, prostriedky v rámci politiky súdržnosti nie sú jediným zdrojom financií na vykonávanie smernice. komisia odkazuje aj na svoju odpoveď na bod 18. komisia nepovažuje príklady v rámčeku 1 za priamo porovnateľné s kontrolovanými programami.
Energy efficiency is one of multiple objectives of cohesion policy programmes. cohesion policy is an integrated policy. in the case of investments in public buildings, it is important to take an integrated approach and not carry out energy efficiency improvements alone. they should be rather considered as part of a general refurbishment leading to the overall improvement of a particular building. cost effectiveness of the investments is, therefore, one of the determining factors for the allocation of the funds within a programme. the programme can allocate funds also with a view to other cohesion policy objectives. in the case of energy efficiency investments in public buildings, the commission considers that there is a case for deep renovation, going beyond cost-optimal levels (sWd(2012) 61 final of 14 March 2012, part ii, pp. 14–15). the new Energy Efficiency directive will also require Member states to develop long-term renovation strategies for the whole building stock, including policies to stimulate deep renovations. as the court states in § 3, public measures can be used to address market failures. 
Energetická účinnosť je jedným z mnohých cieľov programov politiky súdržnosti. politika súdržnosti je integrovaná politika. v prípade investícií do verejných budov je dôležité zaujať integrovaný prístup a nevykonávať zlepšenia len v oblasti energetickej účinnosti. skôr ich treba považovať za súčasť všeobecnej renovácie, ktorej výsledkom je celkové zlepšenie stavu konkrétnej budovy. Efektívnosť nákladov na investície je preto jedným z určujúcich faktorov prideľovania prostriedkov v rámci programu. prostriedky sa v rámci programu môžu prideliť aj vzhľadom na iné ciele politiky súdržnosti. komisia sa domnieva, že v prípade investícií do energetickej účinnosti verejných budov ide o rozsiahlu renováciu, ktorá presahuje nákladovo optimálne úrovne [sWd(2012) 61 v konečnom znení zo 14. marca 2012, časť II, s.
While the market could provide financing for the cost-effective part of the energy efficiency investment, the cohesion policy co-financing element could be used to support the part of the investment going beyond that level, thus ensuring higher energy savings and avoiding additional works in the future, which would potentially make the total investment cost even higher. it is stressed in the new Energy Efficiency directive that public authorities are expected to take an exemplary role in this area. they can do so in engaging in state-of-the-art, deep renovation of public buildings for improved energy efficiency, thus also strengthening the innovation demand side. 
14 – 15]. v novej smernici o energetickej účinnosti sa bude od členských štátov vyžadovať aj vypracovanie dlhodobých stratégií renovácií pre celý stavebný fond vrátane politík na podnecovanie rozsiahlych renovácií. ako uvádza súdny dvor v bode 3, na riešenie zlyhaní trhu možno využiť verejné opatrenia. Zatiaľ čo trh môže poskytovať financovanie nákladovo efektívnej časti investícií do energetickej účinnosti, prvok spolufinancovania v rámci politiky súdržnosti možno využiť na podporu tej časti investícií, ktoré túto úroveň presahujú, čím sa zabezpečia vyššie energetické úspory a zabráni sa dodatočným prácam v budúcnosti, ktoré by celkové náklady na investície ešte viac navýšili. v novej smernici o energetickej účinnosti sa zdôrazňuje, že od verejných orgánov sa v tejto oblasti očakáva plnenie vzorovej úlohy. tú môžu plniť tak, že sa zapoja do modernej, rozsiahlej renovácie verejných budov s cieľom zlepšiť ich energetickú účinnosť, čím sa posilní aj dopyt po inováciách.
Reply of the CoMMISSIoN 21. it is not possible to assess cost-effectiveness at programme level but only at project level. cost-effectiveness considerations may be defined in the selection criteria of the specific interventions. directive 2006/32/Ec stresses that the Member states shall ensure that the public sector fulfils an exemplary role. as for the specific projects, Member states themselves are in charge of the selection. in the case of deep renovation projects, the assessment of needs might lead to a different prioritisation compared to a prioritisation on the basis of cost-effectiveness. 
ODPOVEDE KOMISIE 21. Nie je možné posúdiť nákladovú efektívnosť na úrovni programu, iba na úrovni projektu. Nákladová efektívnosť sa môže definovať v kritériách výberu konkrétnych zásahov. v smernici 2006/32/Es sa zdôrazňuje, že členské štáty zabezpečia plnenie vzorovej úlohy verejného sektora. pokiaľ ide o konkrétne projekty, o výbere rozhodujú samotné členské štáty. v prípade projektov rozsiahlej renovácie môže posúdenie potrieb viesť k inej prioritizácii v porovnaní s prioritizáciou na základe efektívnosti nákladov.
22. in the case of energy efficiency investments in public buildings, there is a case for deep renovation, going beyond cost-optimal levels. in this context, the actual level of the energy savings achieved is an important factor. deep renovations would obviously need longer payback times. 
22. v prípade investícií do energetickej účinnosti verejných budov ide o rozsiahlu renováciu, ktorá presahuje nákladovo optimálne úrovne. v tejto súvislosti je dôležitým faktorom skutočná úroveň dosiahnutých energetických úspor. rozsiahle renovácie by si samozrejme vyžadovali dlhšiu návratnosť.
24. the commission refers to its replies to paragraphs 20 and 22. 
24. komisia odkazuje na svoje odpovede na body 20 a 22.
26. the commission refers to its reply to paragraph 22. 
26. komisia odkazuje na svoju odpoveď na bod 22.
27. the commission refers to its reply to paragraph 22. 
27. komisia odkazuje na svoju odpoveď na bod 22.
28. the commission refers to its reply to paragraph 22. following the second Lithuanian nEEap of 2011, the energy audit is now obligatory. Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
28. komisia odkazuje na svoju odpoveď na bod 22. po druhom litovskom pláne NEEap z roku 2011 je energetický audit povinný. Osobitná správa č 21/2012 – Nákladová efektívnosť investícií do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti
34 31. the commission acknowledges the increasing importance of energy efficiency and has proposed in the draft Erdf regulation for the programming period 2014–20 three common indicators for energy efficiency for all Member states: (a) number of households with improved energy consumption classification; (b) decrease of primary energy consumption of public buildings; and (c) number of additional energy users connected to smart grids (coM(2011) 614 final, annex to the draft regulation. 
34 31. komisia uznáva čoraz väčšiu dôležitosť energetickej účinnosti a v návrhu nariadenia o EFrr na programové obdobie 2014 – 2020 navrhla tri spoločné ukazovatele energetickej účinnosti pre všetky členské štáty: a) počet domácností so zlepšenou klasifikáciou podľa spotreby energie, b) pokles spotreby primárnej energie verejných budov a c) počet dodatočných používateľov energie pripojených k inteligentným sieťam [príloha k návrhu nariadenia koM(2011) 614 v konečnom znení].
34. as regards the quality and appropriateness of the indicator system, the commission questioned the Lithuanian system at the time of the negotiation of the programme. for the 2014–20 period, it is clear that these two aspects need to be very carefully assessed. 
34. pokiaľ ide o kvalitu a vhodnosť systému ukazovateľov, komisia v čase rokovaní o programe spochybnila litovský systém. Je jasné, že v období rokov 2014 – 2020 je potrebné tieto dva aspekty veľmi dôsledne posúdiť.
35. the commission refers to its reply to paragraph 31. it was on the commission’s initiative, with the working document no 2 in 2006, that some suggestions as to core indicators being used for aggregating values at Eu level were first made. the 2020 energy savings objective was only set in 2007, after the negotiation and the approval of the programmes. the document ‘outcome indicators and targets’ was a methodological paper prepared by academics as part of the reflection on the future cohesion policy, and not an official position paper of the commission. 
Niektoré návrhy, týkajúce sa napríklad základných ukazovateľov používaných na zhromažďovanie hodnôt na úrovni EÚ, boli prvýkrát predložené z iniciatívy komisie v rámci pracovného dokumentu č. 2 v roku 2006. Cieľ úspory energie do roku 2020 bol stanovený až v roku 2007 po rokovaniach a po schválení programov. dokument výsledné ukazovatele a ciele bol metodickou príručkou, ktorú vypracovali akademickí pracovníci ako súčasť úvahy o budúcnosti politiky súdržnosti, a nie oficiálnym stanoviskom komisie.
Reply of the CoMMISSIoN 36. the commission refers to its reply to paragraph 12. in view of the 2014–20 programming period, the new Energy Efficiency directive will support work in this area by encouraging regional and local government energy efficiency plans and energy management systems, renovation roadmaps and heat maps for the use of combined Heat and power. the commission refers also to its replies to paragraphs 18, 20 and 22. 
ODPOVEDE KOMISIE 36. komisia odkazuje na svoju odpoveď na bod 12. vzhľadom na programové obdobie rokov 2014 – 2020 bude nová smernica o energetickej účinnosti podporovať prácu v tejto oblasti stimulovaním regionálnych a samosprávnych plánov energetickej účinnosti a systémov energetického manažérstva, plánov renovácií a plánov vykurovania na využívanie kombinovaných systémov výroby tepla a elektrickej energie. komisia odkazuje aj na svoje odpovede na body 18, 20 a 22.
37. the commission refers to its replies to paragraphs 12, 18, 20 and 22. if a particular public building is up for renovation at a specific point in time it makes sense to also address the energy efficiency aspects in the same round of work. 
37. komisia odkazuje na svoje odpovede na body 12, 18, 20 a 22. ak je už renovácia budovy naplánovaná na určité obdobie, je logické vyriešiť pri vykonávaní potrebných prác aj aspekty energetickej účinnosti.
38. the commission refers to its replies to paragraphs 18, 20 and 22 and the fact that deep renovations need longer payback times. the selection of projects takes place on the basis of the project description in the project application which may aim at more objectives than energy efficiency. 
38. komisia odkazuje na svoje odpovede na body 18, 20 a 22 a na skutočnosť, že rozsiahle renovácie si vyžadujú dlhšiu návratnosť. výber projektov sa uskutočňuje na základe opisu projektu v prihláške projektu, ktorá sa môže zameriavať na viac cieľov než energetická účinnosť.
39. during the period covered by the audit, Member states were not obliged to set cost-optimal Minimum Energy performance requirements (MEprs). this obligation will only exist once Member states have undertaken their national cost optimal calculations as per delegated regulation 244/2012. nevertheless, they all should have had ‘normal’ MEprs in place as per directive 2002/91/Ec. Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
39. počas obdobia auditu neboli členské štáty povinné stanoviť nákladovo optimálne minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť (MEpr). táto povinnosť bude existovať až vtedy, keď členské štáty vykonajú svoje vnútroštátne výpočty optimálnych nákladov podľa delegovaného nariadenia č. 244/2012. všetky by však už mali mať zavedené bežné požiadavky MEpr podľa smernice 2002/91/Es. Osobitná správa č 21/2012 – Nákladová efektívnosť investícií do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti
35 41. the new Energy Efficiency directive will require Member states to promote the availability of high quality and cost-effective energy audits and energy management systems to all final customers. 
35 41. v novej smernici o energetickej účinnosti sa bude od členských štátov vyžadovať podpora dostupnosti vysokokvalitných a nákladovo efektívnych energetických auditov a systémov energetického manažérstva pre všetkých koncových odberateľov.
45. the commission notes that the projects produced benefits and refers to its replies in paragraphs 20 and 22 on the integrated approach in cohesion policy. 
45. komisia poznamenáva, že projekty priniesli výhody a odkazuje na svoje odpovede na body 20 a 22 o integrovanom prístupe v rámci politiky súdržnosti.