natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Energy savings from buildings’ renovations typically derive from better insulation, heating and cooling systems, and lighting. 
Úspory energie po renováciách budov zvyčajne súvisia s lepšou izoláciou, lepšími systémami vykurovania a chladenia a lepším osvetlením.
2017 Commission “Good practice in energy efficiency” – Lessons learnt, p. 
Komisia, Good practice in energy efficiency – Lessons learnt, s.
8 Industry 25 % Transport 31 % Other Agriculture 1% 2% Buldings 42 % Households 27 % Services 15 % 5 6 7 See https://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-efficiency/heating-and-cooling 
Pozri https://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-efficiency/heating-and-cooling Pozri osobitnú správu č.
recent special report 01/2020 focused on the EU minimum energy efficiency requirements and energy labels for appliances8. 
1/2020: Opatrenia EÚ týkajúce sa ekodizajnu a označovania energetickej účinnosti: dôležitý príspevok k väčšej energetickej účinnosti, ktorý však obmedzujú značné oneskorenia a nedodržiavanie predpisov.
08 The Commission estimated that reaching the 2030 energy efficiency target would require investing some €282 billion per year in renovating the EU building stock9. 
08 Komisia odhadla, že dosiahnutie cieľa energetickej efektívnosti na rok 2030 si bude vyžadovať investície do renovácie fondu budov EÚ v približnej výške 282 mld. EUR ročne9.
If all budgeted EU Cohesion policy investments in public and residential buildings take place this would amount to around €2 billion per year in the period 2014-2020. 
Ak sa zrealizujú všetky rozpočtované investície do verejných a obytných budov v rámci politiky súdržnosti EÚ, v období 2014 – 2020 by to predstavovalo približne 2 mld. EUR ročne.
EU spending and legal framework 09 The 2014-2020 European Regional Development Fund and the Cohesion Fund planned €14 billion for investments in energy efficiency in public and residential buildings. 
Výdavky a právny rámec EÚ 09 Z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu na obdobie 2014 – 2020 sa na investície do energetickej efektívnosti verejných a obytných budov plánuje poskytnúť 14 mld. EUR.
Member States topped up these budgets with €5 billion of national co-financing. 
Členské štáty doplnili tieto rozpočty o vnútroštátne spolufinancovanie vo výške 5 mld. EUR.
The breakdown of this budget per Member State is available in the Annex. 
Rozdelenie tohto rozpočtu podľa členských štátov sa uvádza v prílohe.
Figure 4 shows the breakdown of the 2014-2020 EU Cohesion policy budget for energy efficiency investment. 
V ilustrácii 4 je zobrazené rozdelenie rozpočtu EÚ v rámci politiky súdržnosti určeného na investície do energetickej efektívnosti v období 2014 – 2020.
Commission Staff Working Document (2016) 405 final, Impact assessment accompanying the Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2012/27/EU on Energy Efficiency. 
Pracovný dokument útvarov Komisie(2016) 405 final – Posúdenie vplyvu, ktoré je sprievodným dokumentom k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2012/27/EÚ o energetickej hospodárnosti budov.
10 The 2010 Energy Performance of Buildings Directive10 contains several provisions to improve the energy efficiency of both new and existing buildings, such as: (a) minimum energy performance requirements for new buildings and major renovations of buildings; (b) mandatory energy performance certificates accompanying the sale and rental of buildings, which state the current energy performance of a building, and recommend measures to improve its performance11 (see example in Figure 5). 
10 Smernica o energetickej hospodárnosti budov10 z roku 2010 obsahuje niekoľko ustanovení na zlepšenie energetickej efektívnosti nových i existujúcich budov, napríklad: a) minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť nových budov a rozsiahlych renovácií budov; b) povinné energetické certifikáty pri predaji alebo prenájme budov, v ktorých sa uvádza súčasná energetická hospodárnosť budovy, a odporúčané opatrenia na zlepšenie ich výkonnosti11 (pozri príklad v ilustrácii 5).
Figure 5 – Example of a building energy performance certificate 11 © Shutterstock / By Milagli. 
Ilustrácia 5 – Príklad energetického certifikátu budovy © Shutterstock/By Milagli.
11 The 2012 Energy Efficiency Directive also contains provisions to improve the energy efficiency of buildings. 
11 Smernica o energetickej efektívnosti z roku 2012 tiež obsahuje ustanovenia na zlepšenie energetickej efektívnosti budov.
These include Energy Efficiency Obligation Schemes, which place requirements on obligated parties, such as energy sales companies or distributors, to meet quantitative energy savings targets across their customer portfolio. 
Zahŕňajú povinné systémy energetickej efektívnosti, ktoré povinným subjektom, ako sú energetické spoločnosti a distribútori energie, ukladajú povinnosť plniť kvantitatívne ciele úspory energie v rámci ich celého portfólia zákazníkov.
The Impact Assessment of the revised Directive concluded that, by the end of 2016, they had contributed more energy savings (34 %) than any other single measure (voluntary agreements, taxation measures and financing schemes and incentives). 
V posúdení vplyvu revidovanej smernice sa dospelo k záveru, že do konca roku 2016 prispeli k úsporám energie väčším podielom (34 %) ako ktorékoľvek iné opatrenie (dobrovoľné dohody, daňové opatrenia a systémy financovania a finančné stimuly).
12 The 2012 Energy Efficiency Directive also required Member States to submit, every three years, their National Energy Efficiency Action Plans (NEEAPs) which shall cover significant energy efficiency improvement measures and expected and/or achieved energy savings. 
12 V smernici o energetickej efektívnosti z roku 2012 sa od členských štátov tiež požadovalo, aby každé tri roky predložili národné akčné plány energetickej efektívnosti (NEEAP), ktoré majú zahŕňať významné opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti a očakávané a/alebo dosiahnuté úspory energie.
The Commission evaluates the NEEAPs and assesses the extent to which Member States have made progress towards achieving their national energy efficiency targets. 
Komisia tieto akčné plány vyhodnocuje a posudzuje, do akej miery členské štáty napredujú v plnení svojich národných cieľov v oblasti energetickej efektívnosti.
The Commission sends its annual assessment to the European Parliament and the Council. 
Komisia zasiela každoročné posúdenie Európskemu parlamentu a Rade.
Based on its assessment of the reports and the NEEAPs, the Commission may issue recommendations to Member States. 
Na základe posúdenia správ a akčných plánov môže Komisia vydať členským štátom odporúčania.
13 The National Energy and Climate Plans (NECPs) will replace NEEAPs. 
13 Národné akčné plány energetickej efektívnosti budú nahradené národnými energetickými a klimatickými plánmi (NEKP).
Member States have to submit these by the end of 2019 and they will be a key planning instrument for them. 
Členské štáty ich musia predložiť do konca roka 2019 a budú pre ne kľúčovým nástrojom pri plánovaní.
They will also play an important role to identify investment needs in the field of energy efficiency. 
Dôležitú úlohu budú tieto plány zohrávať aj pri stanovovaní investičných potrieb v oblasti energetickej efektívnosti.
By 31 January 2020 18 out of 27 Member States had submitted their NECPs. 
Do 31. januára 2020 národné energetické a klimatické plány predložilo 18 z 27 členských štátov.
Shared management between Commission and Member States 14 Within the Commission, the Directorate-General for Energy develops and implements the EU energy policy. 
Zdieľané riadenie zo strany Komisie a členských štátov 14 Energetickú politiku EÚ v rámci Komisie vytvára a vykonáva Generálne riaditeľstvo pre energetiku.
It formulates proposals to promote energy efficiency, supervises the implementation of the directives and monitors the Member States’ progress towards energy targets with the help of the Joint Research Centre and the European Environmental Agency. 
Formuluje návrhy na podporu energetickej efektívnosti, dohliada na vykonávanie smerníc a s pomocou Spoločného výskumného centra a Európskej environmentálnej agentúry monitoruje pokrok členských štátov pri plnení energetických cieľov.
15 The Directorate-General for Regional and Urban Policy is responsible for managing the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF). 
15 Za riadenie Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) a Kohézneho fondu (KF) zodpovedá Generálne riaditeľstvo pre regionálnu a mestskú politiku.
It contributes to EU energy policy by providing funding and shares with Member States the responsibility for the efficiency and effectiveness of the programmes. 
Podieľa sa na politike EÚ v oblasti energetiky tým, že poskytuje financovanie, a s členskými štátmi nesie spoločne zodpovednosť za efektívnosť a účinnosť programov.
In the 2014-2020 period it established guidelines for the content of partnership agreements and programmes and, after discussion with Member States, adopted them at the start of the financial period. 
V období 2014 – 2020 stanovilo usmernenia k obsahu partnerských dohôd a programov a po diskusiách s členskými štátmi ich na začiatku rozpočtového obdobia schválilo.
Once they are in place, its main role is to monitor the implementation of these programmes, by participating in monitoring committees and receiving annual implementation reports. 
Po tom, ako tieto dohody a programy nadobudnú platnosť, je jeho úlohou monitorovať ich vykonávanie, čo realizuje formou účasti v monitorovacích výboroch a analýzou poskytnutých výročných správ o vykonávaní.
It is not involved in the selection of individual projects. 
Na výbere jednotlivých projektov sa nepodieľa.
Finally, it evaluates the results of the funding. 
Na konci vyhodnocuje výsledky dosiahnuté prostredníctvom financovania.
16 Member States set priorities in the energy efficiency field in the national legislation and in the NEEAPs based on their needs assessments. 
16 Členské štáty stanovujú priority v oblasti energetickej efektívnosti vo vnútroštátnych právnych predpisoch a v akčných plánoch NEEAP na základe posúdenia potrieb.
Member States prepare operational programmes and the designated managing authorities shall select projects using appropriate selection procedures and criteria, taking account of cost-effectiveness. 
Vypracúvajú operačné programy a určené riadiace orgány následne vyberú pomocou vhodných výberových postupov a kritérií projekty, pričom zohľadňujú nákladovú účinnosť.
In the 2014-2020 period, the Commission provided extensive guidance to managing authorities on how to design and implement their programmes (see Figure 6). 
V období 2014 – 2020 Komisia poskytla riadiacim orgánom rozsiahle usmernenie k tomu, ako koncipovať a vykonávať svoje programy (pozri ilustráciu 6).
Managing authorities monitor project outputs and results based on performance indicators and report to the Commission on energy savings and other benefits delivered by operational programmes. 12 
Riadiace orgány monitorujú výstupy a výsledky projektov prostredníctvom ukazovateľov výkonnosti a informácie o úsporách energie a ostatných prínosoch dosiahnutých v rámci operačných programov vykazujú Komisii. 13
Audit scope and approach 17 Against a background of increased ambition for the EU energy efficiency targets and a perspective of tightening budgets, ensuring cost-effectiveness of the spending is more important than ever. 
Rozsah auditu a audítorský prístup 17 V kontexte zvýšenej ambície cieľov EÚ týkajúcich sa energetickej efektívnosti a prísnejších rozpočtov je zabezpečenie nákladovej účinnosti výdavkov dôležitejšie ako kedykoľvek predtým.
This report aims to assess how cost-effectively EU co-funded energy efficiency investments in buildings are helping the EU to achieve its targets. 
Účelom tejto správy je posúdiť, ako nákladovo účinné investície do energetickej efektívnosti budov spolufinancované z prostriedkov EÚ pomáhajú EÚ plniť jej ciele.
18 The main audit question was whether EU co-funded energy efficiency investments in buildings were selected using criteria likely to maximise their cost-effectiveness. 
18 Hlavnou audítorskou otázkou bolo, či boli investície do energetickej efektívnosti spolufinancované z prostriedkov EÚ vybrané na základe kritérií, ktoré umožnia dosiahnuť najvyššiu možnú nákladovú účinnosť.
To answer this question, we examined whether the Commission and Member States set the right conditions for the selection of cost-effective investments (including needs assessment, targeting of the aid, performance framework), and Member States applied appropriate selection criteria. 
Na jej zodpovedanie sme preskúmali, či Komisia a členské štáty stanovili vhodné podmienky na výber nákladovo účinných investícií (vrátane posúdenia potrieb, zamerania pomoci a výkonnostného rámca) a či členské štáty uplatnili primerané výberové kritériá.
19 We visited five Member States (Bulgaria, Czechia, Ireland, Italy (Puglia), Lithuania), selected on the basis of the amount they spent on energy efficiency and the aim to have a geographical balance. 
19 Navštívili sme päť členských štátov (Bulharsko, Česko, Írsko, Taliansko (Apúlia), Litva), vybraných podľa výšky sumy, ktorú vynaložili na energetickú efektívnosť, a tak aby bola zaistená geografická rovnováha.
These Member States allocated some €2.9 billion of their 2014-2020 European Regional Development Fund and Cohesion Fund budget in this field. 
Tieto členské štáty pridelili z prostriedkov, ktoré mali v období 2014 – 2020 k dispozícii z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu, na túto oblasť sumu v približnej výške 2,9 mld. EUR.
20 Our audit work involved reviewing and assessing: (a) national and regional needs assessments and national energy efficiency action plans, (b) operational programmes, and project selection procedures, (c) monitoring systems and project data on energy savings. 
20 V rámci audítorskej práce sme preskúmali a posúdili: a) národné a regionálne posúdenia potrieb a národné akčné plány energetickej efektívnosti; b) operačné programy a postupy výberu projektov; c) systémy monitorovania a projektové údaje o úsporách energie.
21 We focused on energy efficiency investments in residential buildings co-financed by the ERDF and CF. 
21 Zamerali sme sa na investície do energetickej efektívnosti obytných budov spolufinancované z EFRR a Kohézneho fondu.
We assessed how these investments fit with EU energy efficiency policy. 
Posúdili sme, ako tieto investície zapadajú do politiky EÚ v oblasti energetickej efektívnosti.
We also followed-up on our special report 21/2012 on energy efficiency in public buildings, at the Commission and in the three Member States we visited at the 13 
21/2012 o energetickej efektívnosti verejných budov s cieľom posúdiť, do akej miery Komisia a členské štáty zaviedli opatrenia z tejto správy12.
12 See special report 21/2012: “Cost-effectiveness of cohesion policy investments in energy efficiency”: www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR12_21/SR12_21_EN.PDF 
21/2012: Nákladová efektívnosť investícií do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti (21/2012) www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR12_21/SR12_21_SK.PDF
Observations Improved Commission’s guidance on needs assessment has had a limited impact on overall targeting 22 Partnership agreements and operational programmes allow a clear targeting of the investments when based on sound needs assessments, which include: (a) an assessment of the energy consumption and the potential for energy savings in all sectors to identify the target building categories and beneficiaries; (b) an identification of the barriers to investments and areas needing further support included in the Member States’ NEEAPs; (c) an assessment of which form of support (e.g. grants or financial instruments) is best suited to address the identified needs and stimulate deep renovation. 
Pripomienky Vylepšené usmernenie Komisie k posudzovaniu potrieb malo obmedzený vplyv na celkové zameranie 22 Keď sú partnerské dohody a operačné programy založené na riadnom posúdení potrieb, umožňujú jasné zameranie investícií. Posúdenie potrieb zahŕňa: a) posúdenie spotreby energie a potenciálnych úspor energie vo všetkých sektoroch s cieľom určiť cieľové kategórie budov a prijímateľov; b) identifikáciu prekážok pre investície a oblastí vyžadujúcich si ďalšiu podporu, ktoré členské štáty uviedli vo svojich národných akčných plánoch energetickej efektívnosti (NEEAP); c) posúdenie toho, ktorá forma podpory (napr. granty alebo finančné nástroje) sa najlepšie hodí na riešenie stanovených potrieb a stimulovanie hĺbkovej obnovy.
The Member States we visited had not identified a clear basis for targeting EU funds 23 The Commission issued extensive guidance to Member States on how to assess their needs and design their programmes financing energy efficiency investments in buildings. 
Členské štáty, ktoré sme kontrolovali, nestanovili pre zacielenie finančných prostriedkov EÚ jasný základ 23 Komisia vydala podrobné usmernenie k tomu, ako majú členské štáty posúdiť svoje potreby a navrhnúť programy, z ktorých sa budú financovať investície do energetickej efektívnosti budov.
Figure 6 provides a roadmap of key steps the Commission recommended managing authorities to follow. 15 
V ilustrácii 6 je zobrazený plán hlavných krokov, ktoré Komisia odporučila riadiacim orgánom. 16
24 All the five Member States we visited identified, in their partnership agreements and operational programmes, the need to increase the energy efficiency of their building stocks, in particular residential buildings. 
24 Všetkých päť členských štátov, ktoré sme navštívili, vo svojich partnerských dohodách a operačných programoch stanovilo potrebu zvýšiť energetickú efektívnosť svojich fondov budov, najmä obytných budov.
Most of these planning documents referred to needs assessment included in the NEEAPs or other national energy strategic documents. 
Vo väčšine týchto plánovacích dokumentov sa spomínalo posúdenie vplyvu uvedené v akčných plánoch NEEAP alebo iných národných strategických dokumentov týkajúcich sa energetiky.
25 The five Member States did not include in their NEEAPs all the information recommended in the Commission’s guidance note and template13, such as the expected and achieved energy savings for each measure, including EU-funded ones. 
25 Týchto päť členských štátov vo svojich akčných plánoch NEEAP neuviedlo všetky informácie, ktoré Komisia odporučila vo svojom usmernení a vo vzore13, ako napríklad predpokladané a dosiahnuté úspory energie za jednotlivé opatrenia vrátane opatrení financovaných z prostriedkov EÚ.
The 2012 Energy Efficiency Directive did not require Member States to put in place the measures included in their NEEAPs or to report the energy savings. 
Podľa smernice o energetickej efektívnosti z roku 2012 členské štáty neboli povinné zrealizovať opatrenia uvedené v ich akčných plánoch NEEAP ani vykazovať dosiahnuté úspory energie.
26 Table 1 provides an overview of the main elements of the needs assessments for the five operational programmes we examined: Table 1 – Main elements of the needs assessments for the five operational programmes we examined 17 Operational programme Was there a classification of buildings by energy consumption? 
26 Tabuľka 1 obsahuje prehľad hlavných prvkov posúdení potrieb v súvislosti s piatimi operačnými programami, ktoré sme preskúmali: Tabuľka 1 – Hlavné prvky posúdení potrieb v súvislosti s piatimi preskúmanými operačnými programami 18 Operačný program Bola stanovená klasifikácia budov z hľadiska spotreby energie?
Were potential energy savings and investments needs quantified? 
Boli potenciálne úspory energie a investičné potreby vyčíslené?
Was there a clear justification for using EU funds? 
Bolo použitie finančných prostriedkov EÚ jasne zdôvodnené?
Bulgaria Regions in Growth No No Yes Czechia Integrated Regional No No Yes Ireland Southern & Eastern Regional Yes Yes No (see Box 1) Italy (Puglia) Regional No No Yes Lithuania Investment for growth and jobs Yes Yes Yes Source: ECA. 
Bulharsko Rastúce regióny Nie Nie Áno Česko Integrovaný regionálny Nie Nie Áno Írsko Južný a východný regionálny Áno Áno Nie (pozri rámček 1) Taliansko (Apúlia) Regionálny Nie Nie Áno Litva Investície pre rast a zamestnanosť Áno Áno Áno Zdroj: EDA.
13 COM(2013) 762 final: Implementing the Energy Efficiency Directive – Commission Guidance and SWD(2013) 180 final: Guidance for National Energy Efficiency Action Plans, sections 3.2.4 and 3.2.5. 
13 COM(2013) 762 final: Vykonávanie smernice o energetickej efektívnosti – usmernenie Komisie; a SWD(2013) 180 final: Guidance for National Energy Efficiency Action Plans, oddiely 3.2.4 a 3.2.5.
18 Box 1 In Ireland the use of EU funds on a previously nationally funded scheme did not lead to a scale-up in energy efficiency Since 2000 Ireland has had in place a nationally-funded “Better Energy Warmer Homes Scheme”, targeting low-income households at risk of energy poverty, i.e. unable to afford proper heating. 
19 Rámček 1 V Írsku neviedlo využitie finančných prostriedkov EÚ na program, ktorý bol v minulosti financovaný z národných zdrojov, k zvýšeniu energetickej efektívnosti Írsko má od roku 2000 zavedený program Better Energy Warmer Homes Scheme (Lepšia energia, teplejšie domovy) financovaný z prostriedkov štátu a zameraný na domácnosti s nízkym príjmom, ohrozené energetickou chudobou, t. j. domácnosti, ktoré si nemôžu dovoliť riadne vykurovanie.
When in 2014, EU funds started to co-finance this scheme, Ireland reduced national funding for the scheme so that the total funding allocated to the scheme remains stable at around €20 million per year (see Figure 7). 
Keď sa v roku 2014 začal tento systém spolufinancovať z prostriedkov EÚ, Írsko znížilo vnútroštátne financovanie a celkové pridelené finančné prostriedky teraz stabilne predstavujú zhruba 20 mil. EUR ročne (pozri ilustráciu 7).
This use of EU funds is not consistent with a significant scale-up or acceleration of investments in energy efficiency, but essentially substituted national funding. 
Takéto využívanie finančných prostriedkov EÚ nevedie k výraznému zvýšeniu ani urýchleniu investícií do energetickej efektívnosti, ale v zásade nahradilo vnútroštátne financovanie.
Figure 7 – Funding allocation to the Better Energy Warmer Homes Scheme in Ireland over time (2011-2017 period) Source: ECA. 
Ilustrácia 7 – Vývoj financovania prideleného na program Better Energy Warmer Homes Scheme v Írsku (obdobie 2011 – 2017) Zdroj: EDA.
25 20 15 10 5 0 2011 2012 2013 Total funds 2014 National funds 2015 2016 2017 EU funds 27 For Czechia and Italy (Puglia) these findings are similar to those reported in our special report 21/2012, where we observed that 2007-2013 operational programmes had not benefited from proper needs assessments. 
25 20 15 10 5 0 2011 2012 Finančné prostriedky spolu 2013 2014 2015 Vnútroštátne finančné prostriedky 2016 2017 Finančné prostriedky EÚ 27 V súvislosti s Českom a Talianskom (Apúlia) sú zistenia podobné tým, ktoré sme predložili v osobitnej správe č.
Those assessments did not identify the specific sectors where energy savings could be achieved and the options for achieving those savings in a cost-effective manner, thereby justifying the chosen measures and their cost. 
V posúdeniach potrieb neboli vymedzené konkrétne sektory, v ktorých je možné dosiahnuť úspory energie, ani možnosti, prostredníctvom ktorých by sa takéto úspory dali dosiahnuť nákladovo účinným spôsobom, aby sa tak zdôvodnili vybrané opatrenia a súvisiace náklady. mil. EUR
28 On this basis, we recommended the Commission make 2014-2020 Cohesion policy funding subject to the establishment of a proper needs assessment at million euro programme level. 
28 Komisii sme preto odporučili, aby financovanie poskytované v rámci politiky súdržnosti v období 2014 – 2020 podmienila vypracovaním náležitého posúdenia potrieb na úrovni programov.