natgillin/translations-raw huggingface dataset:
How we conducted our audit VI. 
Ako sme vykonali audit VI.
We examined whether the Commission’s management of the Adjustment Programmes for Greece was appropriate. 
Preskúmali sme, či bola správa programov makroekonomických úprav pre Grécko zo strany Komisie primeraná.
In particular, we asked: • Did the Commission have appropriate arrangements in place for managing the programmes? • • VII. of the ECB, we have attempted to examine the Bank’s involvement in the Greek Economic Adjustment Programmes. 
Konkrétne sme položili tieto otázky: • • • VII. Európskej centrálnej banky sme sa pokúsili preskúmať účasť banky na programoch makroekonomických úprav pre Grécko.
However, the ECB questioned the Court’s mandate in this respect; did not provide sufficient amount of evidence and thus we were unable to report on the role of the ECB in the Greek programmes. 
ECB však v tomto ohľade spochybnila mandát Dvora audítorov, neposkytla dostatočné množstvo dôkazov, a tak nemôžeme informovať o jej úlohe v rámci gréckych programov.
What we found VIII. 
Čo sme zistili VIII.
At the start of the Greek programme, the Commission had no experience in the management of such a process. 
Na začiatku gréckeho programu Komisia nemala nijaké skúsenosti s riadením takéhoto procesu.
Procedures were established after almost a year, but they focused on the formal arrangements for approval of documents, information flows and the timeline for disbursements. 
Postupy sa zaviedli až takmer po uplynutí jedného roku, boli však zamerané na formálne mechanizmy schvaľovania dokumentov, informačné toky a harmonogram vyplácania.
There were no specific internal Commission guidelines on the Were the policy conditions appropriately designed and effectively implemented? 
Neexistovali osobitné interné usmernenia Komisie týkajúce sa vlastného návrhu podmienok programov, napríklad z hľadiska rozsahu alebo úrovne podrobností.
Did the adjustment programmes meet their main objectives? 
Splnili programy makroekonomických úprav svoje hlavné ciele?
In line with the ECA’s mandate to audit the operational efficiency of the management 8 
V súlade s mandátom EDA na vykonávanie auditov prevádzkovej efektívnosti riadenia 8
Despite a growing number of conditions, the first and second programmes did not adequately prioritise their relative importance and they were not embedded in a broader strategy for the country. 
ani v druhom programe sa napriek čoraz väčšiemu počtu podmienok nestanovili primerané priority podľa ich relatívnej dôležitosti a programy sa nezačlenili do širšej stratégie pre krajinu.
The Commission did put in place a functioning system for assessing the conditions, but we found consequential weaknesses, in particular for the assessment of implementation of structural reforms. 
Komisia zaviedla fungujúci systém na posudzovanie podmienok, zistili sme však závažné nedostatky, najmä pokiaľ ide o posudzovanie vykonávania štrukturálnych reforiem.
Despite the complex institutional arrangements within the programmes, the operational details of the Commission’s co-operation with programmes partners, primarily the IMF and the ECB, were never formalised. 
Napriek komplexnému inštitucionálnemu usporiadaniu v rámci programov neboli prevádzkové podrobnosti spolupráce Komisie s partnermi programov, najmä s MMF a ECB, nikdy formálne schválené.
X. The overall economic framework for the design of programmes was made up of the funding gap calculations and macroeconomic projections. 
X. Celkový hospodársky rámec týkajúci sa návrhu programov bol vytvorený na základe makroekonomických prognóz a výpočtov likvidnej medzery.
The Commission regularly updated its analysis in this respect and the accuracy of projections was similar when compared to other international organisations. 
Komisia pravidelne aktualizovala svoju analýzu v tejto oblasti a presnosť prognóz bola v porovnaní s inými medzinárodnými organizáciami podobná.
However, we found weaknesses in documentation, justification of the assumptions and quality controls. 
Zistili sme však nedostatky v oblasti dokumentácie, odôvodnenia predpokladov a kontrol kvality.
An in-depth analysis of the design and implementation of reforms in four crucial policy fields (taxation, public administration, labour market and the financial sector) provides a mixed picture. 
Podrobná analýza návrhu a realizácie reforiem v štyroch kľúčových oblastiach politiky (daňový systém, verejná správa, trh práce a finančný sektor) poskytuje zmiešaný obraz.
The taxation and public administration reforms brought fiscal savings, but the implementation of structural components was weaker. 
Reformami daňového systému a verejnej správy sa dosiahli fiškálne úspory, ale vykonávanie štrukturálnych prvkov bolo slabšie.
The labour market has become more flexible and competitive, while further regulatory changes are still on the way in the third programme. 
Zvýšila sa flexibilita a konkurencieschopnosť trhu práce, zatiaľ čo v treťom programe stále prebiehajú ďalšie regulačné zmeny.
The financial sector was substantially re-structured, but this came at a cost of over 45 billion euros injected into the banking system, out of which only a small part can potentially be recovered. 
Finančný sektor prešiel výraznou reštrukturalizáciou, ktorej náklady však dosiahli výšku viac než 45 mld. EUR naliatych do bankového systému, z ktorých možno potenciálne získať späť iba malú časť.
Across all policy fields, the implementation of a number of key reforms happened with significant delays or was not effective. 
Vo všetkých oblastiach politiky sa realizácia niekoľkých kľúčových reforiem uskutočnila s výrazným oneskorením alebo nebola účinná.
Overall, the design of the conditions did make the progress of reform possible, but we found weaknesses. 
Návrh podmienok z celkového hľadiska umožnil napredovanie reforiem, zistili sme však nedostatky.
Some key measures were not sufficiently justified or adapted to specific sector weaknesses. 
Niektoré kľúčové opatrenia neboli dostatočne odôvodnené alebo prispôsobené nedostatkom konkrétneho sektora.
For others, the Commission did not comprehensively consider Greece’s implementation capacity in the design process and thus did not adapt the scope and timing accordingly. 
V prípade iných opatrení Komisia v rámci procesu navrhovania dôsledne nezohľadnila kapacitu Grécka na vykonávanie, a preto primeraným spôsobom neprispôsobila rozsah a časový plán.
The Commission did not carry out a comprehensive evaluation of the first two programmes, although such an analysis could be pertinent for adjusting the reform process. 
Komisia nevykonala ucelené hodnotenie prvých dvoch programov, hoci by takáto analýza mohla byť prínosná pre úpravu reformného procesu.
As of mid-2017, Greece still requires external financial support, which indicates that the earlier programmes, also due to implementation weaknesses, were not able to restore the country’s ability to finance its needs on the markets. 
V polovici roku 2017 Grécko stále potrebovalo vonkajšiu finančnú podporu, čo poukazuje na to, že skoršie programy aj z dôvodu nedostatkov v ich vykonávaní nedokázali obnoviť schopnosť krajiny financovať svoje potreby na trhoch.
The specific objectives of the programmes were met only to a limited extent: • Return to growth: GDP shrank during the programmes by over a quarter and Greece did not return to growth, as initially envisaged, in 2012. • Fiscal sustainability: there was large scale fiscal consolidation in terms of structural balances. 
Konkrétne ciele programov boli splnené len v obmedzenom rozsahu: • návrat k rastu: v priebehu programov došlo k zníženiu HDP o vyše štvrtinu a Grécko sa v roku 2012 nevrátilo k rastu, ako sa pôvodne plánovalo, • fiškálna udržateľnosť: z hľadiska štrukturálneho salda došlo k značnej fiškálnej konsolidácii.
But due to adverse macroeconomic developments and interest costs on existing debt, the debt to GDP ratio kept increasing. • Financial stability: the programmes ensured short-term financial stability, but were unable to avert a sharp deterioration of the banks’ balance sheets, primarily due to adverse macroeconomic and political developments, and the banks’ ability to provide finance to the real economy was restricted. 
Z dôvodu nepriaznivého makroekonomického vývoja a úrokových nákladov za existujúci dlh sa však naďalej zvyšoval pomer dlhu k HDP, • finančná stabilita: programy zabezpečili krátkodobú finančnú stabilitu, nedokázali však odvrátiť prudké zhoršenie súvah bánk primárne z dôvodu nepriaznivého makroekonomického a politického vývoja a schopnosť bánk financovať reálnu ekonomiku bola obmedzená.
What we recommend XIV. 
Čo odporúčame XIV.
The European Commission should: (a) Improve the procedures for the design of support programmes, in particular by outlining the scope of any analytical work necessary to justify the content of the conditions. (b) Better prioritise the conditions and specify measures urgently needed to address the imbalances that are crucial for achieving the objectives of the programmes. (c) Where relevant to address the underlying economic imbalances, ensure that the programmes are embedded in an overall growth strategy for the country. 10 
Európska komisia by mala: a) zlepšiť postupy navrhovania programov podpory, najmä stanovením rozsahu všetkých analýz potrebných na odôvodnenie obsahu podmienok; b) lepšie určovať priority medzi podmienkami a stanovovať opatrenia naliehavo potrebné na riešenie nerovnováh, ktoré sú zásadné pre dosahovanie cieľov programov; c) pokiaľ je to vhodné na riešenie príslušných hospodárskych nerovnováh, zabezpečiť, aby boli programy zakotvené v celkovej stratégii rastu krajiny; d) zaviesť jasné postupy a, pokiaľ je to vhodné, vymedziť kľúčové ukazovatele výkonnosti s cieľom zabezpečiť systematické monitorovanie programu a jeho presné zadokumentovanie; 10
(d) Have in place clear procedures and, where appropriate, define KPIs to ensure that programme monitoring is systematic and accurately documented. (e) More comprehensively address data gaps from the outset. (f) Seek to reach an agreement with programme partners so that the roles and methods of co-operation are specified and transparent. (g) Better document the assumptions and modifications made to the economic calculations underlying the programme’s design. (h) Be more systematic in assessing the administrative capacity of the Member State to implement the reforms and the need for technical assistance. 
e) od začiatku dôkladnejšie riešiť nedostatok údajov; f) snažiť sa dosiahnuť dohodu s programovými partnermi, aby boli úlohy a spôsoby spolupráce špecifikované a transparentné; g) lepšie dokumentovať predpoklady, z ktorých vychádzajú hospodárske výpočty súvisiace s návrhom programu, a úpravy týchto výpočtov; h) systematickejšie posudzovať administratívnu kapacitu členského štátu, ktorý má realizovať reformy, a potrebu technickej pomoci.
The conditions should be adapted to the results of this analysis. (i) Enhance its analytical work on programme design. 
Podmienky by sa mali prispôsobiť výsledkom tejto analýzy; i) posilniť svoje analytické činnosti týkajúce sa návrhu programov.
It should, in particular, address the appropriateness and timing of measures, given the specific situation in the Member State. (j) Carry out interim evaluation for successive programmes of combined duration exceeding three years and use the results to assess their design and monitoring arrangements. (k) Analyse the appropriate support and surveillance framework for the period after the programme ends. 11 
Pozornosť by mala predovšetkým venovať vhodnosti a načasovaniu opatrení s ohľadom na konkrétnu situáciu v členskom štáte; j) vykonávať priebežné hodnotenia následných programov s kombinovaným trvaním presahujúcim tri roky a využiť výsledky na posúdenie ich návrhu a mechanizmov monitorovania; k) analyzovať primeraný rámec podpory a dohľadu v období po ukončení programov. 11
INTRODUCTION The three Greek Economic Adjustment Programmes 1. 
ÚVOD Tri programy makroekonomických úprav pre Grécko 1.
With the onset of the global financial crisis, the international environment changed drastically. 
S nástupom celosvetovej finančnej krízy sa radikálne zmenilo medzinárodné prostredie.
The crisis was nonetheless followed by a global economic downturn and a debt crisis in Europe. 
Po kríze však jednako nasledoval celosvetový hospodársky pokles a dlhová kríza v Európe.
Although countries with sound fundamentals managed to get back on a growth track within a relatively short space of time, countries with macroeconomic imbalances and structural weaknesses faced great difficulties.1 2. 
Hoci sa krajiny so zdravými základmi zvládli v pomerne krátkom čase vrátiť k rastu, krajiny s makroekonomickými nerovnováhami a štrukturálnymi nedostatkami postihli veľké ťažkosti.1 2.
In the context of the global financial crisis, the accumulation of macroeconomic imbalances, large stocks of public and external debt, weak external competitiveness, an unsustainable pension system and weak institutions all made Greece particularly vulnerable to increased risk aversion in the international markets. 
V kontexte celosvetovej finančnej krízy sa Grécko v dôsledku nárastu makroekonomických nerovnováh, veľkých objemov verejného a zahraničného dlhu, slabej vonkajšej konkurencieschopnosti, neudržateľného dôchodkového systému a slabých inštitúcií stalo mimoriadne zraniteľným voči väčšej neochote riskovať na medzinárodných trhoch.
These factors, together with the disclosed misreporting of official statistics and the significant revision to the fiscal data for 2008 and 2009, negatively affected market confidence. 
Tieto faktory spoločne s odhalením nesprávneho vykazovania oficiálnych štatistických údajov a významnými zmenami fiškálnych údajov za roky 2008 a 2009 negatívne ovplyvnili dôveru trhov.
As a result, leading credit rating agencies downgraded the sovereign ratings (from A-levels end of 2008 to C-levels in 2011). 
V dôsledku toho popredné ratingové agentúry znížili rating štátu (z úrovne A na konci roku 2008 na úroveň C v roku 2011).
The market reacted strongly to this negative development, with the costs of financing for Greek debt increasing to unsustainable levels in the weeks before the country’s request for financial assistance. 
Trhy na tento negatívny vývoj zareagovali veľmi výrazne, pričom sa v týždňoch pred žiadosťou Grécka o finančnú pomoc náklady na financovanie gréckeho dlhu zvýšili na neudržateľnú úroveň.
As a result of losing market access at a reasonable price, Greece requested financial assistance from Euro area member states and the IMF2 on 23 April 2010. 
Z dôvodu straty prístupu na trh za primeranú cenu Grécko 23. apríla 2010 požiadalo členské štáty eurozóny a MMF2 o finančnú pomoc.
Despite fiscal and structural measures undertaken by Greece, the first Economic Adjustment Programme (EAP) 1 2 12 As of 2008, besides Greece four other euro area countries (Portugal, Ireland, Spain and Cyprus) and three non-euro area countries (Latvia, Hungary and Romania) requested international financial support. 
Napriek fiškálnym a štrukturálnym opatreniam, ktoré Grécko prijalo, prvý program makroekonomických úprav nestačil na to, 1 2 12 Do roku 2008 o medzinárodnú finančnú podporu okrem Grécka požiadali štyri ďalšie krajiny eurozóny (Portugalsko, Írsko, Španielsko a Cyprus) a tri krajiny, ktoré nepatria do eurozóny (Lotyšsko, Maďarsko a Rumunsko).
The International Monetary Fund (IMF) is an organisation of 189 countries and its primary purpose is to ensure the stability of the international monetary system. 
Medzinárodný menový fond (MMF) je organizácia, ktorú tvorí 189 krajín a ktorej hlavným účelom je zabezpečiť stabilitu medzinárodného menového systému.
Among other actions, the IMF provides loans to member countries experiencing actual or potential balance of payments problems, which are conditional to the implementation of policies aimed at correcting the underlying problems. 
Okrem iných opatrení poskytuje úvery členským krajinám, ktoré majú reálne alebo potenciálne problémy s platobnou bilanciou, pričom podmienkou týchto úverov je realizácia politík zameraných na nápravu príslušných problémov.
was not sufficient for the country to return to market financing, and so two further programmes were agreed, in 2012 and 2015, respectively (see Table 1). 
13 aby sa krajina vrátila k trhovému financovaniu, a preto boli schválené ďalšie dva programy, a to v roku 2012 a 2015 (pozri tabuľku 1).
The first adjustment programme was signed in May 2010 (see Figure 1 and Annex I). 
Prvý program makroekonomických úprav bol podpísaný v máji 2010 (pozri graf 1 a prílohu I).
It was designed to run until June 2013 with funding of 110 billion euros (from the IMF and Euro area member states) intended to cover the economy’s financing needs and support the banking system (see Table 1). 
Podľa návrhu mal fungovať do júna 2013, pričom finančné prostriedky vo výške 110 mld. EUR (od MMF a členských štátov eurozóny) sa mali použiť na krytie potrieb hospodárstva týkajúcich sa financovania a na podporu bankového systému (pozri tabuľku 1).
The first programme ended prematurely in March 2012, as the unsustainable debt level and the deeper-than-expected contraction in economic activity revealed a need for further funding. 
Prvý program sa skončil predčasne v marci 2012, keďže neudržateľná výška dlhu a väčší pokles hospodárskych činností, ako sa očakávalo, odhalili potrebu ďalšieho financovania.
By that time, 73.6 billion euros been disbursed. 
V tom čase sa už vyplatilo 73,6 mld. EUR.
The second financial assistance package was agreed with the Euro area member states and the IMF in March 2012 with total funding of 172.6 billion euros. 
Druhý balík finančnej pomoci bol členskými štátmi eurozóny a MMF schválený v marci 2012 a celková výška financovania bola 172,6 mld. EUR.
The Euro area countries finally contributed 141.8 billion euros in the form of loans from the European Financial Stability Facility (EFSF) that had been created for this purpose. 
Krajiny eurozóny nakoniec prispeli sumou 141,8 mld. EUR vo forme úverov z Európskeho nástroja finančnej stability (ENFS), ktorý bol vytvorený na tento účel. Kľúčovým prvkom druhého programu bolo zapojenie súkromného sektora, v rámci ktorého súkromní investori prispeli sumou približne 107 mld. EUR odpísaním časti hodnoty ich pohľadávok.
6. Following the expiry of the second programme in December 2014 and its two extensions3, and in view of the ongoing negotiations on the third package of financial assistance, Greece was granted a bridge loan from the European Financial Stabilisation Mechanism in July 2015. 
6. Po skončení druhého programu v decembri 2014 a jeho dvoch predĺženiach3 a so zreteľom na prebiehajúce rokovania o treťom balíku finančnej pomoci Grécko v júli 2015 dostalo z Európskeho finančného stabilizačného mechanizmu preklenovací úver.
Given the uncertainty of the situation, in June 2015 restrictions in in the free movement of capital were introduced to safeguard financial stability (see Annex II). 
Vzhľadom na neistú situáciu boli v júni 2015 na zachovanie finančnej stability zavedené obmedzenia voľného pohybu kapitálu (pozri prílohu II).
In August 2015, the Greek authorities and the Euro area partners agreed on the third programme proper, which took the form of a government loan from the European Stability Mechanism (ESM). 
V auguste 2015 grécke orgány a partneri z eurozóny dohodli samotný tretí program, ktorý mal podobu štátneho úveru z Európskeho mechanizmu pre stabilitu (EMS).
The programme is scheduled to run until 2018. 
Program má podľa plánu prebiehať do roku 2018.
On 20 July 2017, the IMF Executive Board, at the request of Greece, approved in principle a precautionary Stand-by Arrangement of 1.6 billion euros, subject to further assurances. 
Dňa 20. júla 2017 Výkonná rada MMF na žiadosť Grécka schválila v zásade preventívny pohotovostný úver vo výške 1,6 mld. EUR, ktorý podliehal ďalším zárukám.
By September 2017 the IMF has not made any disbursements. 
Do septembra 2017 MMF nevyplatil nič.
14 3 Respectively until end of February and end of June 2015. 
14 3 Prvé predĺženie do konca februára a druhé do konca júna 2015.
Figure 1 – The chronology of the Greek crisis 15 Source: ECA. 
2015 Program makroekonomických úprav Politické udalosti Zdroj: EDA. Dlhodobé úrokové sadzby gréckych dlhopisov (%)
Programme objectives 7. 
Ciele programov 7.
The main intervention logic of the Greek Adjustment Programmes has been to address the economic imbalances in Greece and thereby to prevent contagion between the Greek economic crisis and the rest of the euro area. 
Hlavným odôvodnením intervencií programov makroekonomických úprav pre Grécko je riešenie hospodárskych nerovnováh v Grécku, čím sa má zabrániť nákaze medzi gréckou hospodárskou krízou a zvyškom eurozóny.
To this end, the programmes aimed to establish a sound and sustainable economic and financial situation in Greece and to restore its capacity to finance itself fully on the financial markets. 
Cieľom programov preto bolo vytvorenie zdravej a udržateľnej hospodárskej a finančnej situácie v Grécku a obnovenie jeho schopnosti v plnom rozsahu získavať financovanie na finančných trhoch.
To achieve this objective, the Greek programmes4 focused on three key challenges which Greece committed to address through a comprehensive set of reform measures: (A) Restoring financial market confidence and fiscal sustainability: the programmes envisaged robust fiscal measures (including reductions in expenditure on pensions, the health system and public administration), as well as reforms of tax policy and tax administration. 
Na dosiahnutie tohto cieľa boli grécke programy4 zamerané na tri kľúčové problémy, ktoré sa Grécko zaviazalo riešiť prostredníctvom uceleného súboru reformných opatrení: A) Obnovenie dôvery finančných trhov a fiškálnej udržateľnosti: v programoch sa počítalo s ráznymi fiškálnymi opatreniami (vrátane zníženia výdavkov na dôchodky, na systém zdravotnej starostlivosti a verejnú správu), ako aj s reformami daňovej politiky a finančnej správy.
The fiscal reforms were intended to bolster confidence, regain market access and put the debt-to-GDP ratio on a sustainable path. 
Účelom fiškálnych reforiem bolo posilniť dôveru, znovu získať prístup na trh a vrátiť pomer dlhu k HDP na udržateľnú cestu.
(B) Safeguarding financial-sector stability: the programmes provided financial support to Greek banks via the Hellenic Financial Stability Fund (HFSF) aimed to address their urgent capital needs. 
B) Ochrana stability finančného sektora: programy zabezpečili finančnú podporu gréckym bankám prostredníctvom Helénskeho fondu finančnej stability (HFSF) zameraného na riešenie ich naliehavých kapitálových potrieb.
The areas covered by the reforms also included the sector’s restructuring and consolidation, management of Non-Performing Loans (NPLs), governance, supervision and liquidity. 
Medzi oblasti, na ktoré sa reformy vzťahovali, patrí aj reštrukturalizácia a konsolidácia sektora, správa nesplácaných úverov, riadenie, dohľad a likvidita.
(C) Promoting economic growth and restoring competitiveness: by means of structural reforms, the programmes aimed to improve cost-competitiveness and the overall business environment. 
C) Podpora hospodárskeho rastu a obnovenie konkurencieschopnosti: prostredníctvom štrukturálnych reforiem, programov zameraných na zvýšenie nákladovej konkurencieschopnosti a zlepšenie celkového podnikateľského prostredia.
The areas covered by the reforms included labour and product markets, public administration, the legal system and education. 
Medzi oblasti, na ktoré sa reformy vzťahovali, patrí trh práce a trh s výrobkami, verejná správa, právny systém a vzdelávanie.
4 16 All three programmes shared the same objectives. 
4 16 Všetky tri programy mali rovnaké ciele.
Under the third programme, the modernisation of public administration was addressed under a dedicated objective, in recognition of the importance of the reforms in this respect, but the first and second programmes also addressed public administration reform under the objective “Growth and competitiveness”. 
V treťom programe sa modernizácia verejnej správy riešila v rámci osobitného cieľa, čím sa uznal význam týchto reforiem, v prvom a druhom programe sa však reforma verejnej správy riešila aj v rámci cieľa v oblasti rastu a konkurencieschopnosti.