natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A new Strategic Agenda, 2019-2024, European Council. 
Nový strategický program na obdobie 2019 – 2024, Európska rada. 7
Policy framework 04 The Treaties stipulate that the EU should “respect its rich cultural diversity and (...) ensure that Europe's cultural heritage is safeguarded and enhanced”6, and that the EU must support culture in the Member States7. 
Politický rámec 04 V zmluvách sa uvádza, že EÚ by mala „[rešpektovať] svoju bohatú kultúrnu [...] rozmanitosť a [zabezpečovať] zachovávanie a zveľaďovanie európskeho kultúrneho dedičstva“6, a že EÚ musí podporovať kultúru v členských štátoch7.
The Treaties also define the areas of EU policy action (cultural dissemination, cultural heritage, non-commercial cultural exchanges, artistic and literary creation, external cooperation). 
V zmluvách sa vymedzujú aj oblasti politickej činnosti EÚ (šírenie kultúry, kultúrne dedičstvo, nekomerčné kultúrne výmeny, umelecká a literárna tvorba, vonkajšia spolupráca).
They also set a general requirement for actions in other policy areas to take cultural aspects into account, a requirement known as “mainstreaming”8. 
Takisto sa v nich stanovuje všeobecná požiadavka, aby sa v činnostiach v iných oblastiach politiky zohľadňovali kultúrne aspekty.
05 The EU has no legislative competence in the area of culture. 
05 Európska únia nemá v oblasti kultúry nijaké legislatívne právomoci.
Responsibility for policy-making in this area remains with the Member States. 
Zodpovednosť za prípravu politík v tejto oblasti stále nesú členské štáty.
In 2017, Member States dedicated 1 %of their government spending to cultural services; in other words, €132 per EU citizen was spent on supporting cultural activities. 
Členské štáty vyčlenili v roku 2017 na služby v oblasti kultúry 1 % verejných výdavkov, inými slovami, na podporu kultúrnych činností sa vynaložilo 132 EUR na občana EÚ.
Of that amount, roughly 15 % was spent on cultural investments (i.e. the acquisition, construction or restoration of cultural assets, including physical work on cultural sites). 
Zhruba 15 % tejto sumy sa použilo na investície do kultúry (napr. nadobudnutie, výstavba alebo reštaurovanie kultúrnych objektov vrátane fyzických prác na kultúrnych pamiatkach).
Annex I provides more details on government spending on cultural services and cultural investments across the EU. 
V prílohe I sa uvádzajú podrobnejšie informácie o verejných výdavkoch na služby v oblasti kultúry a o investíciách do kultúry v celej EÚ.
06 The framework for EU cooperation on culture is set by the Commission in the form of the European Agenda for Culture. 
06 Rámec spolupráce EÚ v oblasti kultúry stanovuje Komisia v podobe európskej stratégie pre kultúru.
The Commission adopted the first such agenda in 20079; it adopted a new one in 201810 (the “New Agenda”). 
Komisia túto stratégiu prvýkrát prijala v roku 20079 a v roku 2018 prijala novú stratégiu10 (ďalej len „nová stratégia“).
The New Agenda has three strategic objectives. — 6 7 8 9 10 Social dimension – harnessing the power of culture and cultural diversity for social cohesion and well-being by promoting cultural participation, the mobility of artists and the protection of heritage. 
Nová stratégia má tri strategické ciele. — 6 7 8 9 10 Sociálny rozmer – využitie potenciálu kultúry a kultúrnej rozmanitosti v záujme sociálnej súdržnosti a dobrých sociálnych podmienok prostredníctvom účasti na kultúrnom živote, mobility umelcov a ochrany kultúrneho dedičstva.
Article 3(3) TEU. 
8 Článok 3 ods. 3 ZEÚ.
Article 167(1) TFEU. 
Článok 167 ods. 1 ZFEÚ.
Article 167(4) TFEU, “The Union shall take cultural aspects into account in its action under other provisions of the Treaties, in particular in order to respect and to promote the diversity of its cultures”. Communication from the Commission on “A European agenda for culture in a globalizing world", COM(2007) 242 final, 10.5.2007. 
Článok 167 ods. 4 ZFEÚ: „Únia zohľadní kultúrne aspekty vo svojej činnosti podľa iných ustanovení zmlúv, a to predovšetkým tak, aby sa rešpektovala a podporovala rozmanitosť jej kultúr.“ Oznámenie Komisie „Oznámenie o európskej stratégii pre kultúru v globalizovanom svete“, KOM(2007) 242 v konečnom znení, 10.5.2007.
Communication from the Commission on “A new European Agenda for Culture”, COM(2018) 267 final, 22.5.2018. 7 
Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Nová európska stratégia pre kultúru“, COM(2018) 267 final, 22.5.2018.
— Economic dimension – support jobs and growth in the cultural and creative sectors, by promoting arts and culture in education, fostering relevant skills and encouraging innovation in culture. — External dimension – strengthening international cultural relations by making the most of the potential of culture to foster sustainable development and peace. 
9 — Hospodársky rozmer – podpora vytvárania pracovných miest a rastu v kultúrnych a kreatívnych sektoroch prostredníctvom podpory umenia a kultúry vo vzdelávaní, podpory rozvoja príslušných zručností a podnecovania inovácií v oblasti kultúry. — Vonkajší rozmer – posilňovanie medzinárodných kultúrnych vzťahov prostredníctvom maximálneho využitia možností, ktoré kultúra ponúka pre podporu udržateľného rozvoja a mieru.
07 The New Agenda establishes actions to be taken by the Commission and invites Member States to address specific points. 
07 V novej stratégii sa stanovujú opatrenia, ktoré má prijať Komisia, a členské štáty sú vyzvané, aby vyriešili konkrétne body.
Member States define their priorities for EU-level cooperation on culture and working methods through Work Plans for Culture adopted by the Council of Ministers. 
Členské štáty svoje priority týkajúce sa spolupráce na úrovni EÚ v oblasti kultúry a pracovné metódy stanovujú v pracovných plánoch pre kultúru, ktoré prijíma Rada ministrov.
The latest Work Plan covers the period from 2019 to 202211. 
Najnovší pracovný plán sa vzťahuje na obdobie 2019 až 202211.
Sustainability and culture 08 The EU and its Member States are also active in multilateral forums and organisations that address culture and cultural heritage policies, such as the Council of Europe and UNESCO. 
Udržateľnosť a kultúra 08 Európska únia a jej členské štáty takisto aktívne vystupujú na mnohostranných fórach a v organizáciách, ktoré sa zaoberajú politikami v oblasti kultúry a kultúrneho dedičstva, ako je Rada Európy a UNESCO.
Most recently, EU Member States committed to pursuing the sustainable development goals developed by UNESCO12, strengthening the objective of sustainable development set out in the Treaties13. 
Najnovšie sa členské štáty EÚ zaviazali dodržiavať ciele udržateľného rozvoja, ktoré vypracovala organizácia UNESCO12, čím posilnia cieľ udržateľného rozvoja stanovený v zmluvách13.
The Council also identified sustainability in cultural heritage as a priority for the current Work Plan for Culture 2019-2022. 
Rada takisto označila udržateľnosť v oblasti kultúrneho dedičstva za prioritu pre súčasný pracovný plán pre kultúru na roky 2019 – 2022.
11 Council conclusions on the Work Plan for Culture 2019-2022 (OJ C 460, 21.12.2018, pp. 12-25). 
11 Závery Rady o pracovnom pláne pre kultúru na roky 2019 – 2022 (Ú. v. EÚ C 460, 21.12.2018, s. 12 – 25).
12 “Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”, adopted by UN on 25 September 2015. 
12 Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development, program prijatý OSN dňa 25. septembra 2015.
13 Article 3(3) of TEU. 
13 Článok 3 ods. 3 ZEÚ.
10 Culture related infrastructural investments can only be EU-funded under the European Structural and Investment Funds (ESI Funds). 
10 Investície do infraštruktúry súvisiace s kultúrou možno z prostriedkov EÚ financovať len z európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF).
Among the ESI funds, ERDF15 is the main source of EU funding for investments in cultural sites. 
Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR)15 je spomedzi fondov EŠIF hlavným zdrojom finančných prostriedkov EÚ určených na investície v oblasti kultúrnych pamiatok.
The ERDF is implemented by the Commission and Member States in share management. 
Fond EFRR riadia Komisia a členské štáty prostredníctvom spoločného riadenia.
That means that the Partnership Agreements (PAs) and the ERDF operational programmes (OPs) are prepared by the Member States and have to be approved by the Commission. 
To znamená, že partnerské dohody a operačné programy EFRR vypracúvajú členské štáty a Komisia ich musí schváliť.
11 Following the mainstreaming principle, various other EU funds are also available for culture-related projects both within and outside the EU. 
11 Na základe zásady zohľadňovania kultúrnych aspektov sú pre projekty v oblasti kultúry v EÚ aj mimo nej k dispozícii aj rôzne iné fondy EÚ.
This means that several Directorates-General are also involved in the actual implementation of a cultural strategic framework through other EU policies and funding instruments (see Annex II). 
To znamená, že generálne riaditeľstvá sa zapájajú aj do samotného vykonávania kultúrneho strategického rámca prostredníctvom iných politík a nástrojov financovania EÚ (pozri prílohu II).
9 15 Regulation No 1301/2013 of 17 December 2013 on the European Regional Development Fund and on specific provisions concerning the Investment for growth and jobs goal (OJ L 347, 20.12.2013, pp. 289–302). 
1301/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde regionálneho rozvoja a o osobitných ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti (Ú. v.
Audit scope and approach 12 Considering the increased attention given to culture at EU level, we decided to carry out an audit on the effectiveness and sustainability of EU investments in cultural sites, i.e. the acquisition, rehabilitation and construction of new cultural infrastructure and heritage sites. 
Rozsah auditu a audítorský prístup 12 Vzhľadom na zvýšenú pozornosť, ktorá sa na úrovni EÚ venuje kultúre, sme sa rozhodli uskutočniť audit účinnosti a udržateľnosti investícií EÚ v oblasti kultúrnych pamiatok, t. j. audit nadobúdania, obnovy a výstavby novej kultúrnej infraštruktúry a lokalít kultúrneho dedičstva.
To do so, we audited the main EU fund available for those investments (ERDF) and assessed the following aspects. 
V rámci tohto auditu sme skontrolovali hlavný fond EÚ, ktorý je k dispozícii na tieto investície (EFRR), a posúdili sme nasledujúce aspekty.
Part 1: Suitability of the EU cultural framework and coordination with funding arrangements for investments in cultural sites — The suitability of the strategic and legislative framework in place at EU level for EU-funded investments in cultural sites. — The coordination of Commission initiatives between financial and policy instruments, in particular with the Creative Europe and EAFRD. — The coordination of ERDF funding with other EU funds. 
Časť 1: Primeranosť kultúrneho rámca EÚ a koordinácia s mechanizmami financovania investícií do kultúrnych pamiatok — Primeranosť strategického a legislatívneho rámca existujúceho na úrovni EÚ z hľadiska investícií v oblasti kultúrnych pamiatok financovaných z prostriedkov EÚ. — Koordinácia iniciatív Komisie medzi finančnými a politickými nástrojmi, najmä s programom Kreatívna Európa a EPFRV. — Koordinácia financovania z prostriedkov fondu EFRR s inými fondmi EÚ.
Part 2: Implementation of ERDF funding — The support and guidance given by the Commission to the Member States when adopting partnership agreements (PAs) and operational programmes (OPs) to ensure that the funding of cultural sites brings effective and sustainable results. — The effectiveness and sustainability of results of ERDF projects on cultural sites. 
Časť 2: Vykonávanie financovania z prostriedkov EFRR — Podpora a pomoc Komisie členským štátom pri prijímaní partnerských dohôd a operačných programov s cieľom zabezpečiť, že financovanie kultúrnych pamiatok bude efektívne a prinesie udržateľné výsledky. — Účinnosť a udržateľnosť výsledkov projektov EFRR v oblasti kultúrnych pamiatok.
13 The audit focused on the economic, social and cultural effects of ERDF investments in cultural sites and on the financial and physical sustainability of those sites, and covered the 2007-2013 and 2014-2020 programme periods under the investment for jobs and growth goal, as well as the draft design of the post-2020 programme period. 
13 Audit bol zameraný na hospodársky, sociálny a kultúrny vplyv investícií z EFRR v oblasti kultúrnych pamiatok a na finančnú a fyzickú udržateľnosť týchto pamiatok a vzťahoval sa na programové obdobia 2007 – 2013 a 2014 – 2020 v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti, ako aj na návrh riešenia na programové obdobie po roku 2020.
14 At EU level, we examined the work of the Directorate-General responsible for culture (DG EAC) and the Directorate-General responsible for the ERDF (DG REGIO). 
14 Na úrovni EÚ sme preskúmali činnosť generálneho riaditeľstva zodpovedného za kultúru (GR pre vzdelávanie, mládež, šport a kultúru) a generálneho riaditeľstva zodpovedného za EFRR (GR pre regionálnu a mestskú politiku).
At Member State level: o we visited three Member States (Italy, Poland and Portugal) and performed desk reviews, with a more reduced scope, for four additional Member States (Croatia, France, Germany and Romania). 
Na úrovni členských štátov: o navštívili sme tri členské štáty (Taliansko, Poľsko a Portugalsko) a v ďalších štyroch členských štátoch (Chorvátsko, Francúzsko, Nemecko a Rumunsko) sme vykonali administratívne kontroly menšieho rozsahu.
We chose these Member States because they are amongst the major recipients of ERDF support to investments in cultural sites; o we assessed 14 OPs (see Annex III for the list of OPs covered by the audit); 10 
Tieto členské štáty sme vybrali, pretože patria medzi hlavných príjemcov podpory investícií v oblasti kultúrnych pamiatok z EFRR, 11
o we audited 27 projects, 15 of them on the spot and 12 by desk review (see Table 1 and Annex IV). 
12 o posúdili sme 14 operačných programov (zoznam operačných programov, ktorými sa zaoberá tento audit, sa nachádza v prílohe III), o skontrolovali sme 27 projektov, pričom v 15 prípadoch šlo o kontroly na mieste a v 12 o administratívnu kontrolu (pozri tabuľku 1 a prílohu IV).
The projects were selected based on a wide range of criteria: amounts spent or committed, type of site (heritage sites or new cultural infrastructures), existence or not of labels and participation in EU initiatives. 
Projekty sme vyberali na základe širokého okruhu kritérií: výška vynaložených alebo vyčlenených prostriedkov, typ lokality (lokality kultúrneho dedičstva alebo nové kultúrne infraštruktúry), existencia alebo neexistencia označení a účasť na iniciatívach EÚ.
We also carried out a survey to the beneficiaries of all these projects. 
Uskutočnili sme aj prieskum medzi prijímateľmi podpory v rámci všetkých týchto projektov.
All beneficiaries replied. 
Všetci prijímatelia odpovedali.
We also audited 21 selection procedures (see Annex V). 
Skontrolovali sme aj 21 výberových konaní (pozri prílohu V).
Table 1 – Number and types of projects covered by the audit 11 2007-2013 2014-2020 Total Heritage sites New cultural infrastructure Heritage sites Number of projects 10 11 6 27 Of which visited on the spot in: - Italy 3 0 2 5 - Poland 1 2 2 5 - Portugal 1 2 2 5 Of which reviewed for: - Germany 1 2 N/A 3 - France 0 3 N/A 3 - Croatia 1 2 N/A 3 - Romania 3 0 N/A 3 Source: ECA. 
Tabuľka 1 – Počet a druhy projektov zaradených do auditu 2007 – 2013 2014 – 2020 Spolu Lokality kultúrneho dedičstva Nová kultúrna infraštruktúra Lokality kultúrneho dedičstva Počet projektov 10 11 6 27 Z toho skontrolované na mieste: - Taliansko 3 0 2 5 - Poľsko 1 2 2 5 - Portugalsko 1 2 2 5 Z toho preskúmané: - Nemecko 1 2 neuvádza sa 3 - Francúzsko 0 3 neuvádza sa 3 - Chorvátsko 1 2 neuvádza sa 3 - Rumunsko 3 0 neuvádza sa 3 Zdroj: Európsky dvor audítorov.
15 Lastly, we interviewed officials of international organisations (UNESCO’s World Heritage Centre, Cultural Routes of the CoE, ICOMOS) and the NGO Europa Nostra, as well as 11 national experts in the three visited Member States to get a better overview of the needs and challenges faced by cultural sites, and to identify good practices. 
15 A napokon sme uskutočnili rozhovory s úradníkmi medzinárodných organizácií (Centrum svetového dedičstva UNESCO, Kultúrne trasy Rady Európy, rada ICOMOS) a mimovládnej organizácie Europa Nostra, ako aj s jedenástimi národnými odborníkmi v troch navštívených členských štátoch, s cieľom získať lepší prehľad o potrebách a problémoch, ktoré majú v súvislosti s kultúrnymi pamiatkami, a určiť osvedčené postupy.
16 We hope that the audit will provide insight into the relevance and effectiveness of the EU’s interventions on cultural sites. 
16 Dúfame, že audit pomôže pochopiť význam a účinnosť intervencií EÚ v oblasti kultúrnych pamiatok.
More generally, we intend for it to contribute to the ongoing debate on the place of culture in the EU. 
Chceli by sme, aby audit zo všeobecnejšieho hľadiska prispel k prebiehajúcej diskusii o mieste kultúry v EÚ.
Observations The existing framework for EU investments in cultural sites lacks focus and coordination is limited The strategic framework for EU action in culture is complex and only partially reflected in EU funding 17 An appropriate framework for EU investments in cultural sites is key to maximising the effects of investments on achieving the objectives defined in the framework. 
Pripomienky Súčasnému rámcu investícií EÚ v oblasti kultúrnych pamiatok chýba zameranie a koordinácia je obmedzená Strategický rámec pre opatrenia EÚ v oblasti kultúry je zložitý a vo financovaní z prostriedkov EÚ sa odzrkadľuje iba čiastočne 17 Vhodný rámec týkajúci sa investícií EÚ v oblasti kultúrnych pamiatok má zásadný význam pre maximalizáciu účinkov investícií na dosahovanie cieľov vymedzených v tomto rámci.
A prerequisite is a clear strategic framework for EU action in the area of culture, with strong coordination between the regulatory (i.e. EU funds legislation) and non-regulatory frameworks (i.e. strategies). 
Nevyhnutným predpokladom je potrebný prehľadný strategický rámec pre opatrenia EÚ v oblasti kultúry a dôsledná koordinácia medzi regulačným (t. j. právne predpisy týkajúce sa fondov EÚ) a neregulačným rámcom (t. j. stratégie).
Objectives should be clearly set based on identified needs and correspondingly measures should be designed. 
Ciele by sa mali jasne stanoviť na základe zistených potrieb a primerane by sa mali navrhnúť opatrenia.
Objectives should be realistic and addressed by appropriate policy instruments and funding. 
Ciele majú byť realistické a dosahovať by sa mali prostredníctvom vhodných politických nástrojov a financovania.
The requirements on stakeholders should be set in line with their competences. 
Požiadavky na zainteresované strany by sa mali stanoviť v súlade s ich právomocami.
Monitoring the framework is essential for assessing progress in achieving objectives. 
Monitorovanie rámca je zásadné pre vyhodnotenie pokroku pri dosahovaní cieľov.
Multiple EU strategic frameworks coexist which impact on EU action in culture 18 The EU’s strategic direction has been formulated in ten-year plans (the Lisbon and the Europe 2020 strategies). 
Súbežne existuje viacero strategických rámcov EÚ, čo má vplyv na opatrenia EÚ v oblasti kultúry 18 Strategické riadenie EÚ sa formuluje v podobe desaťročných plánov (lisabonská stratégia a stratégia Európa 2020).
These plans do not address culture and are also not synchronised with the Commission’s five-year terms of office, or with the EU’s seven-year cycle of funding periods. 
Tieto plány sa nevenujú kultúre a nie sú ani synchronizované s päťročným funkčným obdobím Komisie či so sedemročným cyklom období financovania EÚ.
19 Regarding cultural policy making at EU level, the EU has a framework in place that includes several layers of responsibility (see paragraphs 04 to 07). 
19 Pokiaľ ide o tvorbu kultúrnej politiky na úrovni EÚ, Únia má rámec s niekoľkými vrstvami zodpovednosti (pozri body 04 až 07).
At its highest level, the Treaties and the EU’s international commitments (e.g. 2005 UNESCO Convention on diversity and cultural expressions) define the framework. 
Na najvyššej úrovni rámec vymedzujú zmluvy a medzinárodné záväzky EÚ (napr. Dohovor UNESCO o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov z roku 2005).
It is developed in greater detail in the Commission’s Agendas and the Council’s four-year Work Plans for Culture; together, these form the EU’s core cultural framework. 
Podrobnejšie sa rozvíja v programoch Komisie a v štvorročných pracovných plánoch pre kultúru pripravovaných Radou. Spoločne tvoria hlavný kultúrny rámec EÚ.
Several documents of strategic relevance complement the framework (see Annex VI). 
Tento rámec dopĺňa niekoľko dokumentov strategického významu (pozri prílohu VI).
In a previous publication, we already reported that the coexistence of multiple strategic frameworks, with overlapping periods and objectives, is complex and can be confusing (see Picture 1)16. 
V predchádzajúcej publikácii sme už uviedli, že súbežná existencia viacerých strategických rámcov s prekrývajúcimi sa obdobiami a cieľmi je zložitá a môže byť mätúca (pozri ilustráciu 1)16.
16 Paragraphs 16 to 18 of ECA Briefing Paper on Delivering performance in Cohesion, June 2019. 12 
16 Body 16 až 18 informačného dokumentu EDA o zameraní na výkonnosť v politike súdržnosti, jún 2019. 13
20 The complexity is exacerbated by the coexistence of different players (Commission, Council and Member States) that simultaneously develop and implement cultural action without systematically referring to the Commission’s Agendas. 
20 Zložitosť ešte zhoršuje koexistencia rôznych zainteresovaných strán (Komisia, Rada a členské štáty), ktoré súbežne vypracúvajú a realizujú kultúrne opatrenia bez toho, aby sa systematicky odvolávali na programy Komisie.
Within the Commission, cultural aspects are taken into account (“mainstreamed”) in various different policies, with different responsible departments. 
V rámci Komisie sa kultúrne aspekty zohľadňujú v rozličných politikách (tzv. mainstreaming), za ktoré zodpovedajú rôzne útvary Komisie.
The monitoring of the objectives in the Commission’s Agenda for Culture is insufficiently developed 21 The main common strategic objectives guiding EU action in the area of culture are set out in the Commission’s Agendas (see paragraph 06). 
Monitorovanie cieľov stratégie Komisie pre kultúru nie je dostatočne rozpracované 21 Hlavné spoločné strategické ciele, ktoré usmerňujú opatrenia EÚ v oblasti kultúry, sa stanovujú v programoch a stratégiách Komisie (pozri bod 06).
Those are not translated into clear operational objectives. 
Tieto ciele neboli transformované na jasné operačné ciele.
Although there are extensive examples of EU measures under each objective, it is unclear what the EU seeks to achieve through these measures. 
Hoci existuje značné množstvo príkladov opatrení EÚ v rámci každého cieľa, nie je jasné, čo sa EÚ prostredníctvom týchto opatrení snaží dosiahnuť.
The New Agenda does not have any provisions concerning the monitoring of achievement of the objectives set, or any indicators to measure progress. 
Nová stratégia neobsahuje žiadne ustanovenia o monitorovaní dosahovania stanovených cieľov ani žiadne ukazovatele na hodnotenie pokroku.
According to the Commission this is because the Commission and the Member States do not have jointly defined objectives, indicators or targets for cultural policy making. 
Dôvodom podľa Komisie je to, že Komisia a členské štáty spolu nevymedzili ciele, ukazovatele ani zámery pre tvorbu kultúrnych politík.
The Commission also does not make use of the indicators available at programme level, i.e. the indicators defined by the different EU programmes, to assess the success of the implementation of the New Agenda. 
Komisia na posúdenie úspešnosti vykonávania novej stratégie nevyužíva ani ukazovatele dostupné na úrovni programov, t. j. ukazovatele vymedzené v jednotlivých programoch EÚ.