natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Farmers who do not meet these standards and requirements risk incurring a penalty reducing all their direct payments, usually by 1 % to 5 %; (b) Environmental measures under rural development (CAP’s Pillar II) – such as the agri-environment-climate measure – are like the green payment in that they reward farmers for certain practices that benefit the environment and climate. 
11 b) environmentálne opatrenia v rámci rozvoja vidieka (druhý pilier SPP) – ako je napríklad agroenvironmentálno-klimatické opatrenie – pripomínajú ekologizačnú platbu v tom, že odmeňujú poľnohospodárov za určité postupy, ktoré sú prospešné pre životné prostredie a klímu.
Unlike greening, however, these measures are contractual, based on voluntary commitments by farmers. 
Na rozdiel od ekologizácie majú však tieto opatrenia zmluvný charakter na základe dobrovoľných záväzkov poľnohospodárov.
The premiums paid to farmers reflect the additional costs and income loss resulting from such commitments9. 
Prémie vyplácané poľnohospodárom odrážajú dodatočné náklady a stratu príjmov, ktoré z takýchto záväzkov vyplývajú9.
The Commission sees greening as the middle tier in a three-tier ‘pyramid’ of ‘green’ CAP instruments (see Figure 1). 
Komisia považuje ekologizáciu za strednú vrstvu v trojvrstvovej „pyramíde“ nástrojov SPP na ochranu životného prostredia (pozri obrázok 1).
The basic standards and requirements of cross-compliance, covering the broadest group of farmers and the biggest area, form the bottom tier of the pyramid, and the more ambitious environmental commitments under rural development – which are applicable to a smaller group of volunteers and a smaller area – the top. 
Základné normy a požiadavky krížového plnenia, ktoré sa vzťahujú na najširšiu skupinu poľnohospodárov a najväčšiu plochu, tvoria spodnú vrstvu pyramídy a ambicióznejšie environmentálne záväzky v rámci rozvoja vidieka, ktoré sa vzťahujú na menšiu skupinu dobrovoľníkov a menšiu plochu, tvoria vrchnú časť.
Together, these instruments are meant to have combined and complementary effects. 
Spoločne majú mať tieto nástroje kombinované a doplňujúce sa účinky.
11 Figure 1 – Pyramid of CAP environmental instruments VOLUNTARY WITH FINANCIAL SUPPORT COMPULSORY WITH FINANCIAL SUPPORT COMPULSORY WITHOUT FINANCIAL SUPPORT ENVIRONMENTAL MEASURES UNDER RURAL DEVELOPMENT GREENING CROSS-COMPLIANCE (environmental SMRs and GAECs) AREA CONCERNED Source: ECA, based on the European Commission’s Staff Working Document SWD(2016) 218 final. 
Obrázok 1 – Pyramída environmentálnych nástrojov SPP 13 DOBROVOĽNÉ S FINANČNOU PODPOROU POVINNÉ S FINANČNOU PODPOROU POVINNÉ BEZ FINANČNEJ PODPORY ENVIRONMENTÁLNE OPATRENIA NA ROZVOJ VIDIEKA EKOLOGIZÁCIA KRÍŽOVÉ PLNENIE (environmentálne SMR a GAEC) PRÍSLUŠNÁ OBLASŤ Zdroj: Európsky zdroj audítorov, na základe pracovného dokumentu útvarov Európskej komisie SWD (2016) 218 final.
The EU spends a considerable amount on the new green payment: 12 billion euro per year, representing 30 % of all CAP direct payments and almost 8 % of the whole EU budget. 
EÚ vynakladá na novú ekologizačnú platbu značnú sumu: 12 mld. EUR ročne, čo predstavuje 30 % všetkých priamych platieb SPP a takmer 8 % celkového rozpočtu EÚ.
For farmers (who received their first green payments during the 2016 financial year, for claims submitted in 2015) this translates into an average rate of around 80 euro per hectare per year, with some variation between and – in some cases – within Member States. 
Pre poľnohospodárov (ktorí dostali svoje prvé ekologizačné platby v rozpočtovom roku 2016 za žiadosti predložené v roku 2015) sa to premieta do priemernej sadzby vo výške približne 80 EUR za hektár ročne s určitými odchýlkami medzi členskými štátmi a v niektorých prípadoch aj v rámci členských štátov.
When greening was introduced, the European Parliament and the Council (the budgetary authorities) shifted these funds from the other direct payments. 
Po zavedení ekologizácie Európsky parlament a Rada (rozpočtové orgány) presunuli tieto finančné prostriedky z iných priamych platieb.
Therefore, as Figure 2 ADDED ENVIRONMENTAL BENEFITS 
Preto, ako je znázornené na obrázku 2, celkový rozpočet na priame platby SPP zostal od roku 2013 do roku 2017 pomerne stabilný.
Figure 2 – The introduction of greening does not change the overall budget for CAP direct payments 12 billioneuro 45 40 35 30 25 20 15 10 5 0 greening other direct payments to farmers 12.2 11.7 40.9 41.4 40.9 28.0 27.2 FY 2013 FY 2014 FY 2015 FY 2016 FY 2017 Source: European Commission’s data (eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). 
Obrázok 2 – Zavedenie ekologizácie nemení celkový rozpočet na priame platby SPP 14 mld. EUR 45 40 35 30 25 20 15 10 5 0 ekologizácia iné priame platby pre poľnohospodárov 12,2 11,7 40,9 41,4 40,9 28,0 27,2 RR 2013 RR 2014 RR 2015 RR 2016 RR 2017 Zdroj: Údaje Európskej komisie (eur-lex.europa.eu/budget/www/index-sk.htm).
Greening is under shared management, with the Commission retaining the overall responsibility for the execution of the EU budget but delegating implementation tasks to Member States. 
Ekologizácia sa vykonáva v rámci zdieľaného hospodárenia, pričom Komisia si ponecháva celkovú zodpovednosť za plnenie rozpočtu EÚ a úlohy súvisiace s plnením deleguje na členské štáty.
These delegated tasks include setting up and operating systems to collect claims from farmers, to carry out administrative and on-the-spot checks, and to calculate and pay out correct aid amounts. 
Medzi tieto delegované úlohy patrí zriaďovanie a prevádzkovanie systémov na zhromažďovanie žiadostí poľnohospodárov, vykonávanie administratívnych kontrol a kontrol na mieste a výpočet a vyplácanie správnych súm pomoci.
For greening, Member States additionally need to set certain key parameters, for example: designating ESPG and selecting EFA types. 
Na potreby ekologizácie musia členské štáty navyše stanoviť určité kľúčové parametre, napríklad pokiaľ ide o označenie ESPG a výber typov OEZ.
AUDIT SCOPE AND APPROACH 10. 
ROZSAH AUDITU A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP 10.
Our audit covered the design of greening and its first two years of implementation (claim years 2015 and 2016), as well as the coherence between this scheme and the other CAP environmental instruments of the CAP, i.e. cross-compliance and the environmental measures under rural development. 
Náš audit sa týkal návrhu ekologizácie a prvých dvoch rokov jej vykonávania (roky podávania žiadostí 2015 a 2016), ako aj súdržnosti medzi týmto režimom a ostatnými environmentálnymi nástrojmi SPP, t. j. krížovým plnením a environmentálnymi opatreniami v rámci rozvoja vidieka.
Our main objective was to assess whether greening was capable of enhancing the CAP’s environmental and climate performance, in accordance with the objective set in the relevant EU legislation. 
Naším hlavným cieľom bolo posúdiť, či ekologizácia dokázala zvýšiť environmentálnu a klimatickú výkonnosť SPP v súlade s cieľom stanoveným v príslušných právnych predpisoch EÚ.
In order to reply to this main audit question, we examined: (a) intervention logic, existence of clear and sufficiently ambitious targets for greening and the justification for the policy’s budget allocation; (b) benefits that greening can be expected to produce for the environment and climate; (c) complexity which greening adds to the CAP. 
V úsilí odpovedať na túto hlavnú audítorskú otázku sme skúmali: a) intervenčnú logiku, existenciu jasných a dostatočne ambicióznych cieľov ekologizácie a odôvodnenie prideľovania rozpočtových prostriedkov v rámci tejto politiky; b) prínosy pre životné prostredie a klímu, ktoré možno od ekologizácie očakávať; c) zložitosť, ktorú ekologizácia pridáva SPP.
Our work encompassed: (a) analysis of information from numerous sources, including legislation, Commission’s guidelines and working documents, exchanges of correspondence and information between the Commission and Member States, data on greening implementation as well as critical literature review; (b) visits to the relevant Commission directorates-general (DG AGRI, DG CLIMA, DG ENV and the JRC) and EU-level stakeholders (COPA-COGECA and BirdLife); (c) interviews (through questionnaires and visits or video conferences) with the authorities of five Member States: Greece, Spain (Castile and León), France (Aquitaine and Nord-Pas-de-Calais), the Netherlands and Poland; (d) focused desk review on the risk of double funding covering ten further Member States: Belgium (Wallonia), the Czech Republic, Germany (Brandenburg), Ireland, Italy (Campania), Lithuania, Austria, Slovenia, Finland and the UK (Wales); 13 
Naša práca zahŕňala: a) analýzu informácií z viacerých zdrojov vrátane právnych predpisov, usmernení a pracovných dokumentov Komisie, výmeny korešpondencie a informácií medzi Komisiou a členskými štátmi, údajov o vykonávaní ekologizácie, ako aj kritického preskúmania literatúry; b) návštevy príslušných generálnych riaditeľstiev Komisie (GR AGRI, GR CLIMA, GR ENV a JRC) a zainteresovaných strán na úrovni EÚ (COPA-COGECA a BirdLife); c) rozhovory (prostredníctvom dotazníkov a návštev alebo videokonferencií) s orgánmi piatich členských štátov: Grécka, Španielska (Kastília a León), Francúzska (Akvitánsko a Nord-Pas-de-Calais), Holandska a Poľska; d) cielené administratívne preskúmanie rizika dvojitého financovania, ktoré zahŕňalo desať ďalších členských štátov: Belgicko (Valónsko), Českú republiku, Nemecko (Brandenbursko), Írsko, Taliansko (Kampánia), Litvu, Rakúsko, Slovinsko, Fínsko a Spojené kráľovstvo (Wales); 15
(e) analysis of our own audit results from the 2016 statement of assurance, in particular regarding changes in farming practices attributable to greening. 14 
e) analýzu našich vlastných výsledkov auditu z vyhlásenia o vierohodnosti z roku 2016, najmä pokiaľ ide o zmeny v poľnohospodárskych postupoch, ktoré možno pripísať ekologizácii. 16
OBSERVATIONS Greening lacks a fully developed intervention logic with clearly defined, ambitious targets and its budget is not directly linked to the policy’s delivery of environmental and climate-related objectives The green payment serves two distinct objectives: enhancing the CAP’s environmental and climate performance and supporting farmers' income 13. 
PRIPOMIENKY V rámci ekologizácie chýba plne vyvinutá intervenčná logika s jasne vymedzenými ambicióznymi cieľovými hodnotami a jej rozpočet nie je priamo prepojený s plnením environmentálnych a klimatických cieľov politiky Ekologizačná platba má dva odlišné ciele: zvýšenie environmentálnej a klimatickej výkonnosti SPP a podporu príjmu poľnohospodárov 13.
The introduction of greening was an attempt to apply the principle that farmers should be rewarded for the environmental public goods they provide. 
Zavedenie ekologizácie bolo pokusom o uplatnenie zásady, že poľnohospodári by mali byť odmeňovaní za environmentálne verejné statky, ktoré poskytujú.
This new approach is reflected in the objective defined for greening in the relevant EU legislation and mentioned in paragraph 2: to enhance the CAP’s environmental and climate performance. 
Tento nový prístup sa odráža v cieli vymedzenom pre ekologizáciu v príslušných právnych predpisoch EÚ a uvádza sa v bode 2: zlepšiť environmentálnu a klimatickú výkonnosť SPP.
Greening also serves another purpose – it supports farmers’ income. 
Ekologizácia slúži aj na iný účel – podporuje príjmy poľnohospodárov.
Although this function of greening is not explicitly mentioned in the legislation, it implicitly follows from the classification of greening as a direct payment. 
Hoci táto funkcia ekologizácie sa v právnych predpisoch vyslovene neuvádza, implicitne vyplýva z klasifikácie ekologizácie ako priamej platby.
The specific contribution of greening to achieving EU soil, climate and biodiversity targets is not clearly defined 15. 
Konkrétny prínos ekologizácie k dosahovaniu cieľov EÚ týkajúcich sa pôdy, klímy a biodiverzity nie je jasne vymedzený 15.
The main environmental and climate-related issues addressed by greening – soil quality, carbon sequestration and biodiversity – are covered by broader EU strategies (see Box 1). 
Na hlavné otázky týkajúce sa životného prostredia a klímy, ktorými sa ekologizácia zaoberá, ako sú kvalita pôdy, sekvestrácia uhlíka a biodiverzita, sa vzťahujú širšie stratégie EÚ (pozri rámček 1).
15 Box 1 – EU strategic documents regarding soil, climate and biodiversity The EU Thematic Strategy for Soil Protection was adopted in 200610. 
17 Rámček 1 – Strategické dokumenty EÚ týkajúce sa pôdy, klímy a biodiverzity Tematická stratégia EÚ na ochranu pôdy bola prijatá v roku 200610.
The strategy identified soil degradation as a serious problem in Europe, and gave examples of the various forms it could take, such as land exposure to water and wind erosion and low organic matter content in soil. 
V tejto stratégii bola degradácia pôdy označená za vážny problém, ktorému Európa čelí, pričom v nej zároveň boli uvedené príklady rôznych foriem, ktoré môže nadobúdať, ako je napríklad vystavenie pôdy vodnej a veternej erózii a nízky obsah organických látok v pôde.
The objective of the strategy was to prevent further soil degradation and preserve its functions, as well as to restore degraded soils. 
Cieľom stratégie bolo zabrániť ďalšej degradácii pôdy a zachovať jej funkcie, ako aj obnoviť znehodnotenú pôdu.
10 COM(2006) 231 final of 22.9.2006. 
10 KOM(2006) 231 v konečnom znení, 22.9.2006.
It is unclear how greening is expected to contribute to the broader EU targets defined in these strategic documents: (a) The Commission has not developed a complete intervention logic for greening. 
Nie je jasné, ako má ekologizácia prispieť k širším cieľom EÚ vymedzeným v týchto strategických dokumentoch: a) Komisia nevypracovala úplnú intervenčnú logiku pre ekologizáciu.
Nor did it set specific, measurable targets for the policy17. 
Nestanovila ani konkrétne, merateľné ciele politiky17.
In other words, there are no plans specifying what improvements the EU wants to achieve with greening in terms of biodiversity, soil quality and net carbon emissions from agricultural soils. Setting such specific targets is inherently difficult due to the multitude of factors at play, some of 11 12 13 14 15 16 17 COM(2008) 30 final of 23.1.2008 “20 20 by 2020 - Europe's climate change opportunity”. 
Inými slovami, neexistujú plány, v ktorých by sa spresňovalo, aké zlepšenia chce EÚ pomocou ekologizácie dosiahnuť z hľadiska 11 12 13 14 15 16 17 KOM(2008) 30 v konečnom znení, 23.1.2008, 20 20 do roku 2020: Zmena klímy – príležitosť pre Európu.
COM(2014) 15 final of 22.01.2014 “A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030 (2030 Climate and Energy Framework)”. 
COM(2014) 15 final, 22.1.2014, Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie rokov 2020 až 2030 (rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030).
COM(2011) 112 final of 8.3.2011 “A roadmap for moving to a competitive low-carbon economy in 2050”. 
COM(2011) 112 final, 8.3.2011, Plán prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050.
COM(2011) 244 final of 3.5.2011. 
KOM(2011) 244 v konečnom znení, 3.5.2011.
COM(2015) 478 final and SWD(2015) 187 final of 2.10.2015. 
COM(2015) 478 final a SWD(2015) 187 final, 2.10.2015.
COM(2006) 216 final of 22.5.2006. 
KOM(2006) 216 v konečnom znení, 22.5.2006.
In contrast to rural development expenditure, for which such targets do exist. 
Na rozdiel od výdavkov na rozvoj vidieka, v prípade ktorých takéto ciele existujú.
which are external (i.e. beyond the control of policy makers) and some of which are poorly understood; (b) The prerequisite for setting such targets is having a method to measure the phenomena concerned and knowledge of their current status. 
Stanovenie takýchto konkrétnych cieľov je vo svojej podstate ťažké vzhľadom na množstvo faktorov, ktoré sú v hre a z ktorých niektoré sú vonkajšie (t. j. mimo kontroly politických činiteľov) a niektorým zase dobre nerozumieme; b) predpokladom na stanovenie takýchto cieľov je mať k dispozícii metódu na meranie príslušných javov a znalosti ich súčasného stavu.
However, there is only fragmentary knowledge of the baseline situation – i.e. of the quality of agricultural soil, the carbon stock under permanent grassland and the situation as regards biodiversity on farms at the moment when greening was introduced. 
Naše poznatky o východiskovej situácii – t. j. o kvalite poľnohospodárskej pôdy, zásobách uhlíka pod trvalým trávnym porastom a situácii, pokiaľ ide o biodiverzitu v poľnohospodárskych podnikoch v čase zavedenia ekologizácie – sú však len útržkovité.
Box 2 provides an illustration of these problems. 
Príklady týchto problémov sa uvádzajú v rámčeku 2.
Box 2 – Biodiversity and soil: lack of clarity on where we are and where we want to be Biodiversity There is a growing realisation that biodiversity on farms is under threat, but little data is available to monitor the situation. 
19 Rámček 2 – Biodiverzita a pôda: nejasnosť v tom, kde sme a kam sa chceme dostať Biodiverzita Čoraz viac si uvedomujeme, že biodiverzita v poľnohospodárskych podnikoch je ohrozená, ale máme k dispozícii len málo údajov na monitorovanie situácie.
Most of the information available on farmland fauna concerns birds, which – due to their position near the top of the food chain – are quickly affected by changes in ecosystems and so can act as a barometer of the health of the environment18. 
Väčšina dostupných informácií o faune žijúcej na poľnohospodárskej pôde sa týka vtákov, ktoré sú vzhľadom na svoje umiestnenie blízko vrcholu potravinového reťazca rýchlo zasiahnuté zmenami v ekosystémoch, a tak môžu slúžiť ako barometer zdravia životného prostredia18.
The Farmland Bird Index (FBI), relying on data supplied by the public, tracks the population trends of a number of bird species using farmland for breeding or nesting. 
Pomocou indexu vtáctva žijúceho na poľnohospodárskej pôde (Farmland Bird Index – FBI), ktorý vychádza z údajov poskytovaných verejnosťou, sa sledujú trendy týkajúce sa populácií mnohých druhov vtákov využívajúcich poľnohospodársku pôdu na rozmnožovanie alebo hniezdenie.
From 1990 to 2014, the FBI declined by 31.5 % (from 100 to 68.5)19. 
Od roku 1990 do roku 2014 klesol index FBI o 31,5 % (zo 100 na 68,5)19.
The FBI has been adopted as one of the impact indicators for the CAP. 
Index FBI bol prijatý ako jeden z ukazovateľov vplyvu v rámci SPP.
However, the Commission has not set a target FBI score (or any other target regarding the biodiversity status of farmland fauna) to be achieved with the policy. 
Komisia však nestanovila, aké cieľové skóre FBI (alebo iný cieľ týkajúci sa stavu biodiverzity, pokiaľ ide o faunu žijúcu na poľnohospodárskej pôde) by sa prostredníctvom tejto politiky malo dosiahnuť.
A pilot project (LISA20) was undertaken in 2014 to determine the biodiversity baseline for farmland flora, based on field data gathered in 39 regions spread across the EU, each with 25 sample plots. 
Na obrázku 3 sa uvádza prehľad významných zmien medzi koncepciou, ktorá sa pôvodne rozoberala v posúdení 20 21 22 23 20 V roku 2014 sa uskutočnil pilotný projekt (LISA20) na určenie referenčnej úrovne biodiverzity pre flóru vyskytujúcu sa na poľnohospodárskej pôde, a to na základe údajov z terénu zozbieraných v 39 regiónoch v rámci celej EÚ, pričom z každého sa zobralo 25 vzoriek.
The results of the study showed that most arable landscapes had a low nature value. 
Z výsledkov štúdie vyplynulo, že väčšina ornej pôdy mala nízku prírodnú hodnotu.
The study was to be repeated in 2016 (which could have provided a first indication of the impact of greening), but was 18 19 20 17 OECD Compendium of Agri-environmental Indicators, OECD Publishing, 2013. 
Štúdia sa mala zopakovať v roku 2016 (čo mohlo poskytnúť prvý náznak vplyvu ekologizácie), ale bola odložená.
delayed. The Commission has not set any targets for greening (or for the CAP as a whole) regarding the biodiversity status of farmland flora. 
Komisia nestanovila pre ekologizáciu (alebo pre SPP ako celok) žiadne ciele, pokiaľ ide o stav biodiverzity flóry vyskytujúcej sa na poľnohospodárskej pôde.
Soil Knowledge regarding the organic carbon content in soil and other aspects of soil quality is fragmentary, based partly on sample data (e.g. LUCAS21) and partly on modelling (e.g. CAPRESE22). In its 2012 report on the state of soil in Europe23, the European Commission’s Joint Research Centre (JRC) observed that soil-mapping in the Member States is insufficient for current needs and that differences between various national datasets make cross-border analyses difficult. 
Pôda Poznatky o obsahu organického uhlíka v pôde a iných aspektoch kvality pôdy sú roztrieštené, čiastočne založené na údajoch zo vzoriek (napr. LUCAS21) a čiastočne na modelovaní (napr. CAPRESE22) Spoločné výskumné centrum Európskej komisie (JRC) vo svojej správe o stave pôdy v Európe z roku 201223 uviedlo, že mapovanie pôdy v členských štátoch je na súčasné potreby nedostatočné a že rozdiely medzi súbormi údajov jednotlivých štátov sťažujú cezhraničné analýzy.
The Commission has not set any quantified targets for greening (or for the CAP as a whole) related to soil quality. 
Komisia nestanovila žiadne kvantifikované ciele pre ekologizáciu (alebo pre SPP ako celok) týkajúce sa kvality pôdy.
Figure 3 gives an overview of the significant changes between the concept originally discussed in the 2011 Impact Assessment24 (an extensive study analysing alternative policy options for the 2014-2020 CAP reform), the Commission’s legislative proposal and the legislation ultimately adopted. 18 21 22 23 http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/LUCAS_-_Land_use_and_land_cover_survey 24 SEC(2011) 1153 final/2 of 20.10.2011. 
Projekt riadili Dr. Rainer Oppermann, Richard Bleil, Anja Eirich a Julian Lüdemann z Inštitútu pre agroekológiu a biodiverzitu (IFAB) v Mannheime. http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/LUCAS_-_Land_use_and_land_cover_survey Arwyn Jones et al (JRC); CAPRESE-SOIL: CArbon PREservation and SEquestration in agricultural soils, Options and implications for agricultural production, záverečná správa, 2013.
The State of Soil in Europe, A contribution of the JRC to the EEA’s Environmental State and Outlook Report – SOER 2010; 2012. 
The State of Soil in Europe, A contribution of the JRC to the EEA’s Environmental State and Outlook Report – SOER 2010; 2012.