natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The audited areas of Horizon 2020, cohesion policy, the common agricultural policy, fisheries policy and the LIFE Programme represent around 78 % of the commitments planned in the 2014-2020 multiannual financial framework and around 85 % of the climate funding planned for the period. 
Tieto kontrolované oblasti – program Horizont 2020, politika súdržnosti, spoločná poľnohospodárska politika, rybárska politika a program LIFE – predstavujú približne 78 % záväzkov naplánovaných pre viacročný finančný rámec na obdobie 2014 – 2020 a približne 85 % financií pre oblasť klímy na toto obdobie.
Audit scope and approach 16 Overview of audited budget areas and auditees Coordinating roles: Secretariat General, DGs CLIMA and Budget Horizon 2020 Cohesion Policy Common Agricultural Policy Fishery Policy LIFE Programme DG REGIO DG AGRI DG MARE DG ENV DG EMPL DG CLIMA Member States Member States Member States Germany, Poland and Romania France, Poland and Spain DG Research Source: European Court of Auditors. 
Rozsah auditu a audítorský prístup 16 Prehľad rozpočtových oblastí, v ktorých sa vykonal audit, a kontrolovaných orgánov Koordinačná úloha: Generálny sekretariát, GR CLIMA a GR pre rozpočet Horizont 2020 Politika súdržnosti Spoločná poľnohospodárska politika Rybárska politika Program LIFE GR REGIO GR AGRI GR MARE GR ENVE GR EMPL GR CLIMA Členské štáty Členské štáty Členské štáty Nemecko, Poľsko a Rumunsko Francúzsko, Poľsko a Španielsko GR pre výskum Zdroj: Európsky dvor audítorov.
19 Our audit work focused on the overall system established at Commission level and in two areas of shared management: cohesion policy and the common agricultural policy. 
19 Náš audit sa zameral na celkový systém vytvorený na úrovni Komisie a v dvoch oblastiach zdieľaného hospodárenia: politike súdržnosti a spoločnej poľnohospodárskej politike.
Together these areas account for two thirds of the EU budget and three quarters of the overall target for climate funding under the 2014-2020 multiannual financial framework. 
Na tieto oblasti spolu pripadajú dve tretiny rozpočtu EÚ a tri štvrtiny celkového cieľa týkajúceho sa financovania opatrení súvisiacich s klímou vo viacročnom finančnom rámci na obdobie 2014 – 2020.
Between October 2015 and February 2016 we conducted audits visits in Poland on cohesion and common agricultural policies, in Germany and Romania on cohesion policy, and in France and Spain on the common agricultural policy. 
Od októbra 2015 do februára 2016 sme uskutočnili audit v Poľsku týkajúci sa politiky súdržnosti a spoločnej poľnohospodárskej politiky, Nemecku a Rumunsku audit týkajúci sa politiky súdržnosti), vo Francúzsku a v Španielsku audit týkajúci sa spoločnej poľnohospodárskej politiky.
Our sample took account of the materiality of expenditure, the volume of greenhouse gases emissions, and adaptation challenges. 
V našej vzorke bol zohľadnený význam výdavkov, objem emisií skleníkových plynov a výzvy súvisiace s prispôsobovaním sa.
In each Member State, we reviewed the overall programming framework, including programmes set at national and regional level20. 
V každom členskom štáte sme preskúmali celkový finančný rámec vrátane programov stanovených na vnútroštátnej a regionálnej úrovni20.
We also carried out similar audit work for Horizon 2020, fisheries policy and the LIFE Programme at Commission level. 
Takisto sme vykonali podobný audit pre program Horizont 2020, rybársku politiku a program LIFE na úrovni Komisie.
20 In the field of cohesion policy, the regional programmes for Saxony and North Rhine Westphalia in Germany and for Silesia in Poland were chosen for further scrutiny. 
20 V oblasti politiky súdržnosti boli na ďalšiu kontrolu vybrané regionálne programy pre Sasko a Severné Porýnie-Vestfálsko (Nemecko) a pre Sliezsko (Poľsko).
In the field of rural development policy, the regional programmes for Rhône-Alpes in France and Andalusia in Spain were examined. 
V oblasti politiky rozvoja vidieka boli preskúmané regionálne programy pre Rhône-Alpes (Francúzsko) a pre Andalúziu (Španielsko).
Audit scope and approach 17 20 We collected and examined audit evidence against the audit criteria by means of written questionnaires, interviews with Member State and Commission officials, and documentary and data analyses. 
Rozsah auditu a audítorský prístup 17 20 Zhromaždili sme audítorské dôkazy, ktoré sme preskúmali podľa kritérií auditu prostredníctvom písomných dotazníkov, rozhovorov so zástupcami daného členského štátu a úradníkmi Komisie, analýz dokumentov a údajov.
21 This report also addresses the suggestion that the European Parliament made in 2015 and 2016 that we audit how the agreed target of 20 % climate mainstreaming was being achieved. 
21 Táto správa sa tiež zaoberá návrhom, ktorý predložil v rokoch 2015 a 2016 Európsky parlament, aby sme preverili, ako sa dosahuje dohodnutý 20 % cieľ začleňovania problematiky klímy.
22 With spending in the 2014-2020 period still at an early stage, this report focuses on planned expenditure, and not on actual expenditure at project level. 
22 Vzhľadom na to, že ide o rané štádium výdavkového obdobia 2014 – 2020, sa táto správa zameriava na plánované výdavky a nie na skutočné výdavky na úrovni projektov.
We did not analyse non-climate-related spending, nor did we examine the potential adverse environmental effects generated by EU support21. 
Neanalyzovali sme výdavky nesúvisiace s klímou a takisto sme nepreverovali potenciálne negatívne vplyvy na životné prostredie vzniknuté v dôsledku finančnej podpory zo strany EÚ21.
Similarly, other climate-related spending outside the EU budget was also beyond the audit scope. 
Rovnako boli mimo rozsahu auditu aj ďalšie výdavky súvisiace s klímou, ktoré nepokrýva rozpočet EÚ.
Therefore, this report does not include an assessment of the general effects of EU policies on climate, the performance of the EU against its 2020 and 2030 climate and energy targets, or the optimum level of EU climate funding. 
Táto správa preto neobsahuje hodnotenie všeobecných vplyvov politík EÚ na klímu, výsledky EÚ v porovnaní s jej cieľmi stanovenými pre oblasť klímy a energetiky na roky 2020 a 2030, či optimálnu mieru financovania klimatických opatrení EÚ.
23 We also identified, where possible, examples illustrating good practices or practical case studies. 
23 Tam, kde bolo možné, sme uviedli príklady poukazujúce na osvedčené postupy alebo praktické prípadové štúdie.
21 For example, the funding provided to roads or aviation resulting in an increase of greenhouse gases emissions. 
21 Napríklad financovanie výstavby ciest alebo financovanie určené pre sektor leteckej dopravy vedie k nárastu emisií skleníkových plynov.
Observations 18 Overall progress has been made but there is a serious risk that the 20 % target will not be met 24 This section assesses the general approach adopted by the Commission to incorporate the climate action target into the EU budget, and the progress made to date. 
Pripomienky 18 Došlo k celkovému pokroku, ale hrozí závažné riziko, 24 V tejto časti sa posudzuje všeobecný prístup Komisie v snahe začleniť ciele v oblasti klímy do rozpočtu EÚ a pokrok, ktorý sa doteraz dosiahol.
We analysed whether: — there was a plan on how the overall target will be achieved; — an appropriate tracking method built on internationally established methodologies has been set up (see for example paragraphs 34 to 36); — progress had been reported based on reliable and relevant information. 
Analyzovali sme, či: – existuje plán na dosiahnutie celkového cieľa, – sa stanovila vhodná metóda sledovania založená na medzinárodne stanovených metodikách (pozri napríklad body 34 až 36), – sa o pokroku predkladali správy na základe spoľahlivých a relevantných informácií.
A collective commitment, with some funding instruments expected to contribute more than 20 % 25 We examined whether the Commission had set up a plan outlining which areas of the budget should contribute and to what extent. 
Kolektívny záväzok, pričom z niektorých finančných nástrojov sa očakáva príspevok viac než 20 % 25 Preskúmali sme, či Komisia vytvorila plán načrtávajúci, ktoré oblasti rozpočtu by mali prispieť a v akej miere.
Such individual targets ought to have been laid down for specific budget areas based on a sound assessment of potential and investment needs in the area to ensure that investment is supported where most needed. 
Takéto individuálne ciele mali byť stanovené pre konkrétne oblasti rozpočtu na základe riadneho posúdenia potenciálu a investičných potrieb v danej oblasti, aby sa tak zaistilo, že investície sa podporujú tam, kde sú najviac potrebné.
At the same time, the actual potential of policies to deliver a contribution by implementing climate-related measures would need to be taken into account, for example, their principal aims and set up. 
Zároveň bolo potrebné zohľadniť skutočný potenciál politík s prínosom na základe vykonávania opatrení týkajúcich sa klímy, napríklad ich hlavné ciele a nastavenie.
26 The target of ‘at least 20 %’ of EU expenditure was a political choice (see paragraph 8). 
26 Cieľ „najmenej 20 %“ výdavkov EÚ bol politickým rozhodnutím (pozri bod 8).
The Commission justified climate mainstreaming, including the level of the target, by citing its aim of responding to the challenge posed by climate change and the substantial investment needs for climate action, in particular those associated with implementing the 2020 climate and energy targets. 
Komisia sa v odôvodnení začleňovania klímy, vrátane úrovne cieľa, odvolala na svoj úmysel reagovať na výzvu, ktorú predstavuje zmena klímy a potrebu zásadných investícií na opatrenia v oblasti klímy, predovšetkým na tie, ktoré súvisia s implementáciou cieľov pre oblasť klímy a energetiky 2020.
However, we could not find clear evidence quantifying these investment needs. 
Nevidíme však jasný dôkaz odôvodňujúci tieto investičné potreby. že sa nesplní 20 % cieľ
Observations 19 27 The Commission has estimated that 6 to 7 % of the EU budget for 2007-2013 was spent on climate action (see paragraph 8). 
Pripomienky 19 27 Podľa odhadov Komisie sa v období 2007 – 2013 vynaložilo 6 – 7 % rozpočtu EÚ na opatrenia v oblasti klímy (pozri bod 8).
Since no procedure for monitoring climate action spending had been in place in the 2007-2013 period, we were unable to determine whether and to what extent the 20 % would call for an additional effort for 2014-2020. 
Vzhľadom na to, že v období 2007 – 2013 neexistoval postup na monitorovanie výdavkov v oblasti klímy, nemohli sme určiť, či a v akej miere si 20 % cieľ bude vyžadovať ďalšie úsilie v rokoch 2014 – 2020.
28 The 20 % target applies to the whole of the EU budget over the whole of the 2014-2020 period; it is therefore not an annual target. 
28 Cieľ 20 % sa týka rozpočtu EÚ ako celku počas celého obdobia 2014 – 2020, nejde teda o ročný cieľ.
Table 1 shows the main budget areas which are contributing to achieving the 20 % target. 
V tabuľke 1 sú uvedené hlavné rozpočtové oblasti, ktoré prispievajú k dosiahnutiu 20 % cieľa.
Audited budget areas in 2014-2020 multiannual financial framework and the Commission’s associated climate funding forecasts Audited budget area Planned expenditure 2014-2020 (billion euro) Planned target of climate funding 2014-2020 (%) Planned climate funding 2014-2020 (billion euro) Heading 1 a - Research (Horizon 2020) 74.9 ≥ 35.0 16.6 Heading 1 b - Cohesion Fund 63.3 28.4 18.0 Heading 1 b - European Social Fund 91.4 1.2 1.1 Heading 1 b - European Regional Development Fund 200.3 18.5 37.0 Heading 2 - European Agricultural Guarantee Fund (agricultural direct payments) 288.0 16.3 47.0 Heading 2 - European Agricultural Fund for Rural Development 99.5 57.5 57.2 Heading 2 - European Maritime and Fisheries Fund 6.4 15.6 1.0 Heading 2 - LIFE 3.5 49.3 1.6 EU BUDGET 1 062.6 ≥ 20.0 212.5 Share of budget areas audited in EU budget 77.9 % 84.5 % Source: European Court of Auditors’ estimates based on Commission programme statements, programming documents, Commission data, regulations and 2014-2020 multiannual financial framework. 
Kontrolované rozpočtové oblasti viacročného finančného rámca na obdobie 2014 – 2020 a súvisiace prognózy Komisie pre financovanie v oblasti klímy Kontrolovaná rozpočtová oblasť Plánované výdavky 2014 – 2020 (mld. EUR) Plánovaný cieľ pre financovanie v oblasti klímy 2014 – 2020 (%) Plánované financovanie v oblasti klímy 2014 – 2020 (mld. EUR) Okruh 1 a – Výskum (Horizont 2020) 74,9 ≥ 35,0 16,6 Okruh 1 b – Kohézny fond 63,3 28,4 18,0 Okruh 1 b – Európsky sociálny fond 91,4 1,2 1,1 Okruh 1 b – Európsky fond regionálneho rozvoja 200,3 18,5 37,0 Okruh 2 Európsky poľnohospodársky záručný fond (poľnohospodárske priame platby) 288,0 16,3 47,0 Okruh 2 Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka 99,5 57,5 57,2 Okruh 2 Európsky námorný a rybársky fond 6,4 15,6 1,0 Okruh 2 LIFE 3,5 49,3 1,6 ROZPOČET EÚ 1 062,6 ≥ 20,0 212,5 Podiel rozpočtových oblastí, v ktorých sa vykonal audit 77,9 % 84,5 % Zdroj: Odhady Európskeho dvora audítorov na základe programových vyhlásení Komisie, programových dokumentov, údajov Komisie, nariadení a viacročného finančného rámca na obdobie 2014 – 2020.
Observations 20 29 We found that the co-legislators, i.e. the European Parliament and the Council, had set targets in several main budget areas by introducing them in the legislation governing the respective funding instruments (see Figure 4). 
Pripomienky 20 29 Zistili sme, že v niektorých hlavných rozpočtových oblastiach stanovili spoluzákonodarcovia, t. j. Európsky parlament a Rada, ciele tak, že ich začlenili do právnych predpisov riadiacich príslušné finančné nástroje (pozri obrázok 4).
These are either presented in the preamble of the legal texts, or as legally binding targets underpin the planned targets shown in Table 1, in the latter case they represent a mandatory minimum threshold. 
Tieto nástroje sú predstavené buď v preambule právnych textov, alebo ako právne záväzné ciele podporujú plánované ciele uvedené v tabuľke 1, pričom v tomto prípade predstavujú záväznú minimálnu úroveň.
Targets in regulations that support climate mainstreaming Horizon 2020 European Agricultural Fund for Rural Development LIFE European Regional Development Fund At least 35 % for climate action Recital 10 of Regulation (EU) No 1291/2013 establishing the Framework Programme At least 30 % for action on climate and environment Article 59.6 of Regulation (EU) No 1305/2013 on support for rural development by the EAFRD2 25 % for climate action Article 4.2 of Regulation (EU) No 1293/2013 on the establishment of a Programme for the Environment and Climate Action3 From at least 12 % to at least 20 % for supporting the shift towards a low-carbon economy in all sectors Article 4 of Regulation (EU) No 1301/2013 on the ERDF4 for Research and Innovation 2014-20201 1 Regulation (EU) No 1291/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 establishing Horizon 2020 — the Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020) and repealing Decision No 1982/2006/EC (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
Ciele stanovené v nariadeniach, ktoré podporujú začleňovanie oblasti klímy Horizont 2020 Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka LIFE Európsky fond regionálneho rozvoja Aspoň 35 % na opatrenia v oblasti klímy Odôvodnenie č. 10 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013, ktorým sa zriaďuje program Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a inováciu (2014 – 2020)1 Aspoň 30 % na opatrenia v oblasti klímy a životného prostredia Článok 59 ods. 6 nariadenia (EÚ) č.
2 Regulation (EU) No 1305/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and repealing Council Regulation (EC) No 1698/2005 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
2 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 zo 17. decembra 2013 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a o zrušení nariadenia Rady (ES) č.
3 Regulation (EU) No 1293/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 on the establishment of a Programme for the Environment and Climate Action (LIFE) and repealing Regulation (EC) No 614/2007 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
3 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1293/2013 z 11. decembra 2013 o zriadení programu pre životné prostredie a ochranu klímy (LIFE) a o zrušení nariadenia (ES) č.
4 Regulation (EU) No 1301/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on the European Regional Development Fund and on specific provisions concerning the Investment for growth and jobs goal and repealing Regulation (EC) No 1080/2006 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
4 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1301/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde regionálneho rozvoja a o osobitných ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č.
Source: European Court of Auditors, based on the respective regulations. 
Zdroj: Európsky dvor audítorov na základe príslušných nariadení.
Observations 21 30 We found that the resources generated in enforcing the targets introduced in the legislation were intended to make a significant contribution to the achievement of the climate action goal. 
Pripomienky 21 30 Zistili sme, že zdroje vytvorené pri dosahovaní cieľov začlenených do právnych predpisov mali predstavovať významný príspevok pre splnenie cieľa v oblasti klímy.
We estimated this expected contribution to be 38 % of the amount needed to meet the overall target of spending at least 20 % of the EU budget on climate action in the 2014-2020 period. 
Podľa našich odhadov bude tento príspevok 38 % z množstva potrebného na splnenie celkového cieľa, ktorým je vynaložiť v období 2014 – 2020 najmenej 20 % výdavkov rozpočtu EÚ na opatrenia v oblasti klímy.
31 The absence of specific targets in other substantial parts of the EU budget makes it more difficult for the Commission to meet the 20 % target. 
31 Vzhľadom na skutočnosť, že neexistujú konkrétne ciele v ďalších podstatných častiach rozpočtu EÚ, je pre Komisiu zložitejšie splniť 20 % cieľ.
For example, in the budget area of Competitiveness for Growth and Jobs, there are three financially significant programmes22 which, unlike the Horizon 2020 programme in this budget area, have no set targets for climate funding. 
Napríklad v rozpočtovej oblasti Konkurencieschopnosť pre rast a pracovné miesta existujú tri finančne dôležité programy22, ktoré na rozdiel od programu Horizont 2020 v tejto rozpočtovej oblasti nemajú stanovené žiadne ciele pre financovanie v oblasti klímy.
32 However, no overall plan outlining which funding instruments could contribute and to what extent was ever devised (see paragraph 26 and Table 1). 
32 Nikdy však nebol vypracovaný celkový plán načrtávajúci, aké finančné nástroje by mohli k tomu prispieť a v akej miere (pozri bod 26 a tabuľku 1).
33 Since 2014, the biggest contributors on climate action have been the common agricultural policy and cohesion policy (see Figure 5). 
33 Na opatrenia v oblasti klímy sa od roku 2014 vyčlenilo najviac prostriedkov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a politiky súdržnosti (pozri obrázok 5).
Agricultural and rural development funds, namely the EAGF and EAFRD, are playing a key role in the efforts to achieve the target. 
Poľnohospodársky fond a fond pre rozvoj vidieka, t. j.
The Commission estimated that 51.9 % of the climate funding planned under the 2014-2020 multiannual financial framework would come from agricultural funds, which is more than their 37.7 % share of the EU budget. 
Komisia odhadovala, že 51,9 % z celkového objemu prostriedkov na oblasť klímy plánovaného na obdobie viacročného finančného rámca 2014 – 2020 príde z poľnohospodárskych fondov, čo je viac než ich 37,7 % podiel v rámci rozpočtu EÚ.
22 The European Earth Observation Programme (known as Copernicus), the Connecting Europe Facility, and the Programme for the Competitiveness of Enterprises and Small and Medium-sized Enterprises. 
22 Európsky program pozorovania Zeme (známy ako COPERNICUS), Nástroj na prepájanie Európy a Program pre konkurencieschopnosť podnikov a malé a stredné podniky.
The Commission expects these three programmes to provide 43 % of the climate funding in this budget area. 
Komisia predpokladá, že tieto tri programy zaistia 43 % prostriedkov na financovanie opatrení v oblasti klímy v tejto rozpočtovej oblasti.
Observations 22 Climate funding in 2014-2016 by EU budget area Other funds in natural resources (EMFF + LIFE): 1 % Horizon 2020: 8 % Cohesion policy (ERDF + CF): 27 % Source: Commission’s programmes statements of draft budgets of 2014, 2015 and 2016. 
Pripomienky 22 Financovanie opatrení v oblasti klímy v období 2014 – 2020 podľa rozpočtových oblastí EÚ Iné fondy týkajúce sa prírodných zdrojov (ENRF + LIFE): 1 % Horizont 2020: 8 % Politika súdržnosti (EFRR + KF): 27 % Iné oblasti: 9 % Spoločná poľnohospodárska politika (EPZF + EPFRV): 55 % Zdroj: Programové vyhlásenia Komisie týkajúce sa návrhov rozpočtu na roky 2014, 2015 a 2016.
The Commission’s tracking method builds on international methodologies yet has weaknesses 34 Other areas: 9 % (EAGF + EAFRD): 55 % Common agricultural policy Some measures contribute to climate change mitigation and adaptation more than others. 
Metóda sledovania, ktorú používa Komisia, sa zakladá na medzinárodných metodikách, má však nedostatky 34 Niektoré opatrenia prispievajú k zmierňovaniu zmeny klímy a prispôsobovaniu sa jej vo väčšej miere než iné.
A system therefore had to be devised to identify what action could be counted towards the 20 % target. 
Je preto potrebné vytvoriť systém, ktorý by pomohol identifikovať, aké opatrenia by mohli prispieť k dosiahnutiu 20 % cieľa.
The Commission built on an internationally established methodology, namely the OECD’s ‘Rio markers’, which assign categories to expenditure according to the rules mentioned in Table 2. 
Komisia vychádza z medzinárodne stanovenej metodiky OECD známej ako „ukazovatele z Ria“, ktoré priraďujú kategórie výdavkom v súlade s pravidlami uvedenými v tabuľke 2.
The EU’s tracking methodology is a system for gauging the contribution from different funding instruments and policy areas to climate action by establishing three categories of expenditure. 
Metodika sledovania EÚ je systém posudzovania príspevku jednotlivých finančných nástrojov a politických oblastí k opatreniam v oblasti klímy na základe stanovenia troch kategórií výdavkov.
In order to transform these ‘Rio markers’ into financial data, the EU climate coefficients of 0 %, 40 %, and 100 % were applied to the EU expenditure, following rules specific to the various spending areas. 
Na pretransformovanie týchto „ukazovateľov z Ria“ do finančných údajov boli výdavkom EÚ priradené klimatické koeficienty 0 %, 40 % a 100 % v súlade s príslušnými špecifickými pravidlami pre jednotlivé výdavkové oblasti.
Observations 23 OECD categories and EU climate coefficients OECD EU Applicable category Categories of activity EU climate coefficients Example: Criteria used in European Structural and Investment Funds 2 Expenditure for activities for which climate is the principal (primary) objective. 
Pripomienky 23 Kategórie OECD a klimatické koeficienty EÚ OECD EÚ Uplatniteľná kategória Kategórie činnosti Klimatické koeficienty EÚ Príklad: Kritéria použité v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov 2 Výdavky na činnosti, pre ktoré je klíma hlavným (primárnym) cieľom.
100 % The support makes a significant contribution towards climate change objectives. 
100 % Podpora prispieva významne k plneniu cieľov v oblasti zmeny klímy.
1 Expenditure for activities for which climate is a significant, but not the principal, objective. 
1 Výdavky na činnosti, pre ktoré je klíma významným, avšak nie hlavným cieľom.
40 % The support makes a moderate contribution to climate change. 
40 % Podpora prispieva mierne k plneniu cieľov v oblasti zmeny klímy.
0 Expenditure not targeted at climate objectives. 0% The support does not contribute towards those objectives or the contribution is insignificant. 
0 Výdavky, ktoré nie sú zamerané na ciele v oblasti klímy 0% Podpora neprispieva k dosiahnutiu daných cieľov alebo je jej príspevok nepodstatný.