natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the EU, air pollution causes more than 1 000 premature deaths on average each day, which is more than 10 times the number killed by road accidents2. 
V EÚ je znečistenie ovzdušia príčinou v priemere vyše 1 000 predčasných úmrtí denne, čo je desaťkrát viac než počet ľudí, ktorí zahynú pri dopravných nehodách2.
Figure 1 shows that lost years of healthy life in some EU Member States are similar to countries often associated with poor quality air, such as China and India. 
Z obrázku 1 vyplýva, že stratené roky zdravého života v niektorých členských štátoch EÚ sa podobá situácii v krajinách, ktoré sa často spájajú s nízkou kvalitou ovzdušia, ako sú Čína a India.
In 2013, the EU Commission estimated the total health related external costs of air pollution at between €330 and €940 billion per year3. 
V roku 2013 Komisia EÚ odhadla, že celkové externé náklady znečistenia ovzdušia spojené so zdravím dosahujú 330 až 940 mld. EUR ročne3.
1 2 3 WHO, “Ambient Air Pollution: A global assessment of exposure and burden of disease”, 2016, p. 
1 2 3 WHO, „Znečistenie okolitého ovzdušia: celkové posúdenie expozície a záťaže ochorenia“, 2016, s.
15 and EEA, “Air quality in Europe — 2017 report”, 2017, p. 
15, a EEA „Kvalita ovzdušia v Európe – správa za rok 2017“, 2017, s.
European Commission press release of 16 November 2017. 
Tlačová správa Európskej komisie zo 16. novembra 2017.
SWD(2013) 532 final of 18.12.2013 ”Executive Summary of the Impact Assessment”, p. 
SWD(2013) 532 final z 18. decembra 2013 „Zhrnutie posúdenia vplyvu“, s.
8 Figure 1 – Lost years of healthy life from ambient air pollution per hundred inhabitants Source: WHO, “Public Health and Environment (PHE): ambient air pollution DALYs attributable to ambient air pollution”, 2012. 
Obrázok 1 – Stratené roky zdravého života v dôsledku znečistenia okolitého ovzdušia na sto obyvateľov 10 Bulharsko Česká republika Lotyšsko Maďarsko Čína R umu ns ko Ind ia Litva Poľsko Chorvátsko S lo ve ns ko Grécko EÚ S lo vi ns ko Malta Rakúsko Taliansko Nemecko Belgicko Ho l an ds ko Spojené kráľovstvo Estónsko F ran cúz s ko Cyprus Dánsko Lux embu rsko Po rtugalsko Španielsko Írsko USA Fínsko Švédsko 0,0 0,5 1,0 1,5 2,0 2,5 3,0 Zdroj: WHO, „Verejné zdravie a životné prostredie: rozptylové podmienky znečistenie okolitého ovzdušia, ktoré možno pripísať znečisteniu okolitého ovzdušia”, 2012.
People in cities are the most affected 2. 
Najviac postihnutí sú ľudia v mestách 2.
According to the EEA, in 2015, around one-quarter of Europeans living in urban areas were exposed to air pollutant levels exceeding some EU air quality standards and up to 96 % of EU citizens living in urban areas were exposed to levels of air pollutants considered by the WHO as damaging to health4. 
Podľa agentúry EEA bola v roku 2015 približne jedna štvrtina Európanov žijúcich v mestských oblastiach vystavená úrovniam látok znečisťujúcich ovzdušie, ktoré prekračujú niektoré normy kvality ovzdušia EÚ, a až 96 % občanov EÚ, ktorí žili v mestských oblastiach, bolo vystavených hladinám látok znečisťujúcich ovzdušie, ktoré organizácia WHO považuje za škodlivé pre zdravie4.
Air pollution tends to affect city dwellers more than inhabitants of rural areas because the density of people living in cities means that air pollutants are released on a larger scale (for example, from road transport) and because dispersion is more difficult in cities than in the countryside. 
Znečistenie ovzdušia zvyčajne postihuje väčšmi obyvateľov miest než vidieckych oblastí, pretože hustota ľudí v mestách znamená, že látky znečisťujúce 4 EEA, „Kvalita vonkajšieho ovzdušia v mestských oblastiach“, 2017.
10 What shortens people’s lives and how? 
Čo skracuje ľuďom životy a ako?
The WHO identifies Particulate Matter (PM), nitrogen dioxide (NO2), sulphur dioxide (SO2) and ground-level ozone (O3) as the air pollutants that are most harmful to human health (see Box 1)5. 
Svetová zdravotnícka organizácia označila suspendované častice (PM), oxid dusičitý (NO2), oxid siričitý (SO2) a prízemný ozón (O3) za látky znečisťujúce ovzdušie, ktoré najviac poškodzujú ľudské zdravie (pozri rámček 1)5.
The EEA reported that, in 2014, fine particles (PM2.5) caused about 400 000 premature deaths of EU citizens; NO2 caused 75 000 and O3 caused 13 6006. 
Agentúra EHP uviedla, že v roku 2014 boli jemné častice (PM2,5) príčinou približne 400 000 predčasných úmrtí občanov EÚ; NO2 spôsobilo 75 000 úmrtí a O3 zodpovedá za 13 600 úmrtí6.
The EEA warns that air pollution affects people on a daily basis, and that while pollution peaks are its most visible effect, long-term exposure to lower doses poses a greater threat to human health7. 
Agentúra varuje, že znečistenie ovzdušia postihuje ľudí každý deň a hoci špičky znečistenia predstavujú najviditeľnejší účinok, dlhodobá expozícia nižším dávkam je pre ľudské zdravie väčšou hrozbou7.
Box 1 – Main air pollutants Particulate matter (PM) comprises solid and liquid particles suspended in the air. 
Rámček 1 – Hlavné látky znečisťujúce ovzdušie Suspendované častice (PM) tvoria tuhé a kvapalné častice suspendované v ovzduší.
These include a wide range of substances, from sea salt and pollens to human carcinogens like Benzo[a]pyrene and Black Carbon. 
Patrí medzi ne široký okruh látok od morskej soli a peľu po ľudské karcinogény, ako je benzo[a]pyrén a čierny uhlík.
The EEA explains that the impacts for each pollutant may not be added. 
Agentúra EEA vysvetľuje, že vplyv jednotlivých znečisťujúcich látok sa nemusí sčítavať.
See EEA, “Air quality in Europe — 2017 report”, 2017, p. 
Pozri EEA, „Kvalita ovzdušia v Európe – správa za rok 2017“,, 2017, s.
EEA, “Air quality in Europe — 2017 report”, 2017, p. 
EEA, „Kvalita ovzdušia v Európe – správa za rok 2017“, 2017, s.
55 and Table 10.1., and EEA, “Cleaner air benefits human health and climate change”, 2017. 
55 a tabuľka 10.1, a EEA, „Pozitívny vplyv čistejšieho ovzdušia na ľudské zdravie a zmenu klímy“, 2017.
In those parts of Europe where household heating still often uses solid fuel, air pollutant emissions (in particular PM) tend to increase when winters are more severe. 
V častiach Európy, kde domácnosti na kúrenie stále používajú tuhé palivo, sa počas silnejších zím zvykne zvýšiť objem emisií látok znečisťujúcich ovzdušie (najmä suspendovaných častíc).
Nitrogen dioxide (NO2) is a toxic gas of reddish-brown colour. 
Oxid dusičitý (NO2) je jedovatý plyn červenohnedej farby.
It is one of the nitrogen oxides (NOX). 
Ide o jeden z oxidov dusíka (NOX).
Sulphur dioxide (SO2) is a toxic colourless gas with a sharp odour. 
Oxid siričitý (SO2) je jedovatý bezfarebný plyn s ostrým zápachom.
It is one of the sulphur oxides (SOX). 
Je to jeden z oxidov síry (SOX).
Ground-level ozone (O3), or tropospheric ozone9, is a colourless gas that is formed in a layer close to the ground by the chemical reaction of pollutants (such as Volatile Organic Compounds (VOCs) and NOX) in the presence of sunlight. 
Prízemný ozón (O3) alebo troposférický ozón9 je bezfarebný plyn, ktorý vzniká vo vrstve tesne nad zemou v dôsledku chemickej reakcie znečisťujúcich látok (ako sú napríklad prchavé organické zlúčeniny a NOX) za prítomnosti slnečného žiarenia.
According to the WHO, heart disease and stroke cause 80 % of premature deaths due to air pollution. 
Podľa WHO 80 % predčasných úmrtí v dôsledku znečistenia ovzdušia predstavujú infarkty a porážky.
Lung diseases including cancer, and other diseases follow10. 
Nasledujú pľúcne ochorenia vrátane rakoviny a iné ochorenia10.
Figure 2 summarises the main health impacts of the four air pollutants mentioned above. 
Obrázok 2 obsahuje súhrn hlavných vplyvov uvedených štyroch látok znečisťujúcich ovzdušie na zdravie.
11 9 10 This ozone does not contribute to the ozone layer in the upper atmosphere (stratospheric ozone). 
Tento ozón neprispieva k ozónovej vrstve v hornej vrstve atmosféry (stratosférický ozón).
EEA, “Air quality in Europe — 2013 report”, 2013, p. 
EEA, „Kvalita ovzdušia v Európe – správa za rok 2013“, 2013, s.
See also IARC, “Outdoor air pollution a leading environmental cause of cancer deaths”, 2013. 
Pozri aj IARC, „Outdoor air pollution a leading environmental cause of cancer deaths“ (Vonkajšie znečistenie ovzdušia hlavnou environmentálnou príčinou úmrtí spôsobených rakovinou), 2013.
The International Agency for Research on Cancer (IARC) is an intergovernmental agency of the WHO. 
Medzinárodná agentúra pre výskum rakoviny (IARC) je medzivládna agentúra organizácie WHO.
Box 2 explains what factors affect the levels of air pollution and Figure 3 shows the percentages of the air pollutants emissions from each source in the EU. 
V rámčeku 2 sa vysvetľuje, ktoré faktory ovplyvňujú úroveň znečistenia ovzdušia a na obrázku 3 sú znázornené percentuálne podiely emisií látok znečisťujúcich ovzdušie z jednotlivých zdrojov v EÚ.
12 Box 2 – Air quality does not only depend on pollution emissions It also depends on: • proximity to the source and altitude at which pollutants are released; • meteorological conditions, including wind and heat; • chemical transformations (reactions to sunlight, pollutant interactions); • geographical conditions (topography). 
Rámček 2 – Kvalita ovzdušia nezávisí iba od emisií znečisťujúcich látok Závisí aj od: • vzdialenosti od zdroja a nadmorskej výšky, v ktorej boli znečisťujúce látky vypustené, • meteorologických podmienok vrátane vetra a horúčavy, • chemických premien (reakcia na slnečné žiarenie, reakcie medzi znečisťujúcimi látkami), • geografických podmienok (topografia).
Air pollution emissions result mostly from human action (e.g. from transport, power stations or factories). 
Emisie látok znečisťujúcich ovzdušie vznikajú vo väčšine prípadov v dôsledku ľudskej činnosti (napr. z dopravy, elektrární alebo tovární).
They can also result from forest fires, volcanic eruptions and wind erosion. 
Môžu byť aj výsledkom lesných požiarov, sopečných erupcií a veternej erózie.
Figure 3 – Sources of air pollutants in the EU11 Source for the data: EEA, “Air quality in Europe — 2017 report”, 2017, p. 
Obrázok 3 – Zdroje látok znečisťujúcich ovzdušie v EÚ11 Zdroj údajov: EEA, „Kvalita ovzdušia v Európe – správa za rok 2017“, 2017, s.
The EU tackles air pollution by setting (a) concentration limit values of pollutants for the air that people breathe, and (b) standards on pollutants’ emission sources. 7. 
EÚ bojuje proti znečisteniu ovzdušia tým, že stanovuje a) hodnoty koncentračných limitov znečisťujúcich látok v ovzduší, ktoré ľudia dýchajú, a b) normy pre zdroje emisií znečisťujúcich látok. 7.
In 1980, Directive 80/779/EC first established EU limits for SO2 concentrations. 
V roku 1980 sa v smernici 80/779/EHS po prvýkrát stanovili limity EÚ pre koncentrácie SO2.
Other Directives have followed, covering more air pollutants and updating their limit values12. 
Nasledovali ďalšie smernice, ktoré sa týkali ďalších látok znečisťujúcich ovzdušie a aktualizovali ich limitné hodnoty12.
The 2008 Ambient Air Quality Directive (AAQ Directive)13 sets air quality standards (including limit values) for the concentrations of air pollutants with the biggest health impacts (see paragraph 18). 
stanovujú normy kvality (vrátane limitných hodnôt) pre koncentráciu látok znečisťujúcich ovzdušie, ktoré majú najväčší vplyv na zdravie (pozri bod 18).
It focuses on improving citizens’ health through better quality of the air that people breathe. 
Smernica sa zameriava na zlepšenie zdravia občanov prostredníctvom lepšej kvality ovzdušia, ktoré ľudia dýchajú.
The AAQ Directive requires that Member States define air quality zones within their territory. 
Podľa smernice o kvalite okolitého ovzdušia musia členské štáty vymedziť na svojom území zóny kvality ovzdušia.
Member States carry out preliminary air quality assessments in each zone and set networks of fixed measuring stations in polluted areas. 
Členské štáty vykonávajú predbežné hodnotenia kvality ovzdušia v každej zóne a vytvoria siete staníc na stále merania v znečistených oblastiach.
The Directive contains criteria both for the location and for the minimum number of sampling points (see paragraph 32)14. 
Smernica obsahuje kritériá na rozmiestnenie miest na odber a ich minimálny počet (pozri bod 32)14.
Member States collect data from their networks and report this to the Commission and the EEA each year (see Box 3). 
Členské štáty zbierajú údaje zo svojich sietí a každý rok ich nahlasujú Komisii a agentúre EEA (pozri rámček 3).
Where concentrations exceed the standards, Member States must produce Air Quality Plans (AQPs) that tackle the problem as soon as possible. 
Ak koncentrácie prekročia tieto normy, členské štáty musia čo najskôr vypracovať plány kvality ovzdušia, v ktorých sa zaoberajú riešením tohto problému.
The Commission assesses these plans and takes legal action where it considers that Member States fail to comply with the Directive. 
Komisia tieto plány posúdi, a ak sa bude domnievať, že členské štáty smernicu nedodržiavajú, podnikne právne kroky.
The Directive imposes public information obligations on the Member States, including alert and information thresholds. 
V smernici sa členským štátom stanovujú povinnosti na informovanie verejnosti vrátane výstražných a informačných prahov.
14 Box 3 – Commission and EEA’s roles The Commission is responsible for assessing compliance and for overseeing the implementation of the Directive. 
15 Rámček 3 – Úloha Komisie a agentúry EEA Komisia zodpovedá za posudzovanie dodržiavania smernice a za dohľad nad jej vykonávaním.
The EEA is an agency of the European Union that aims to provide sound, independent information on the environment. 
Európska environmentálna agentúra je agentúra Európskej únie, ktorej cieľom je poskytovať spoľahlivé a nezávislé informácie o životnom prostredí.
The EEA’s role is to provide timely, targeted, relevant and reliable information to policymaking agents and the public aiming to support sustainable development. 
Jej úlohou je poskytovať včasné, cielené, relevantné a spoľahlivé informácie tvorcom politík a verejnosti so zameraním na podporu udržateľného rozvoja.
In addition to setting concentration limits, the EU has legislated to reduce air pollutant emissions from several sectors16. 
Okrem stanovenia koncentračných limitov EÚ prijala právne predpisy s cieľom znížiť emisie látok znečisťujúcich ovzdušie s viacerých sektorov16.
The EEA points out that in recent decades European Directives (see Annex I) and Regulations (such as those leading to fuel switching or abatement of inefficient equipment) have contributed to reductions in air pollutant emissions. 
Agentúra EEA poukazuje na to, že v posledných desaťročiach prispeli európske smernice (pozri prílohu I) a nariadenia (napríklad nariadenia vedúce k prechodu na iný druh paliva alebo obmedzeniu neefektívneho vybavenia) k zníženiu emisií látok znečisťujúcich ovzdušie.
Between 1990 and 2015, SOX emissions in the EU decreased by 89 % and NOX emissions by 56 %. Since 2000, PM2.5 emissions have decreased by 26 %17 as shown in Figure 4. 
Vobdobí1990–2015savEÚznížiliemisieSOX o89%aemisieNOX o56%.Odroku2000 došlo k zníženiu emisií PM2,5 o 26 %17, ako je znázornené na obrázku 4.
Figure 4 – Air pollutant emission trends since 1990 (since 2000 for PM2.5) 100 % 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 NOx PM2.5 SOx 16 17 EEA, “Emissions of the main air pollutants in Europe”, 2017. 
Obrázok 4 – Trendy emisií látok znečisťujúcich ovzdušie od roku 1990 (od roku 2000 v prípade emisií PM2,5) 100 % 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 NOx PM2,5 SOx Zdroj: EEA. 12.
The EU source legislation does not focus on reducing emissions in places where people suffer most from air pollution or where concentrations are highest (see Figure 5). 
Právne predpisy EÚ týkajúce sa zdrojov nie sú zamerané na znižovanie emisií v miestach, kde ľudia znečistením Príslušné právne predpisy Únie týkajúce sa riadenia zdrojov znečisťovania ovzdušia sa nachádzajú na webovej stránke GR pre životné prostredie.
For example, if car engines emit less, due to stricter EU emission standards, air pollution can still increase if car use increases. 
Napríklad, aj keď automobilové motory vypúšťajú menej emisií v dôsledku prísnejších emisných noriem EÚ, stále môže dôjsť k zhoršeniu znečistenia ovzdušia, ak sa zvýši používanie automobilov.
Therefore, specific action in populated areas is necessary to reduce concentrations of air pollutants as human exposure, particularly to PM and NO2, remains high. 
Na zníženie koncentrácií látok znečisťujúcich ovzdušie sú teda v obývaných oblastiach potrebné konkrétne opatrenia, keďže expozícia ľudí, najmä suspendovaným časticiam a NO2, ostáva vysoká.
Figure 5 – PM10 and NO2 concentrations in 2015 Source: EEA data and maps. 
Obrázok 5 – Koncentrácie častíc PM10 a NO2 v roku 2015 Zdroj: Údaje a mapy agentúry EEA.
Following earlier strategies, in December 2013, the European Commission published the This is due to complex factors such as the chemistry of the different pollutants in the atmosphere, or the long-distance transport of air pollutants in the atmosphere. 
Po predchádzajúcich stratégiách Európska komisia v decembri 2013 zverejnila program Čisté ovzdušie pre Európu.
This aims to tackle the widespread non-compliance with the EU’s air quality standards and ensure full compliance with existing legislation by 2020. 
Cieľom programu je do roku 2020 zastaviť rozsiahle porušovanie noriem kvality ovzdušia EÚ a zabezpečiť úplné dodržiavanie platných právnych predpisov.
It also sets a pathway for the EU to meet by 2030 the long-term goal of reducing premature mortality due to PM and O3 by 52 % relative to year 2005. 
Stanovuje sa v ňom aj postup, akým má EÚ splniť dlhodobý cieľ do roku 2030 znížiť predčasnú úmrtnosť spôsobenú suspendovanými časticami a O3 o 52 % v porovnaní s jej úrovňou v roku 2005.
The Commission recognised that significant compliance gaps for some pollutants remain, and launched a fitness check in 2017 to examine the performance of the Ambient Air Quality Directive. AUDIT SCOPE AND APPROACH 14. 
18 kontrolu vhodnosti s cieľom prešetriť plnenie smernice o kvalite okolitého ovzdušia. ROZSAH AUDITU A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP 14.
This report assesses whether EU actions to protect human health from air pollution have been effective. 
V tejto správe sa posudzuje, či boli opatrenia EÚ na ochranu ľudského zdravia pred znečisťovaním ovzdušia účinné.
We examined whether (i) the AAQ Directive was well designed to tackle the health impact of air pollution; (ii) Member States’ effectively implemented the Directive; (iii) the Commission monitored and enforced implementation of the Directive; (iv) air quality was adequately reflected in other EU policies and adequately supported by EU funds; and (v) the public has been well informed on air quality matters. 
Preskúmali sme, či i) bola smernica o kvalite okolitého ovzdušia vhodne navrhnutá tak, aby sa ňou riešil vplyv znečistenia ovzdušia na zdravie; ii) či členské štáty smernicu účinne vykonali; iii) či Komisia monitorovala a presadzovala vykonanie smernice; iv) či sa kvalita ovzdušia primerane zohľadnila v iných politikách EÚ a či sa primerane podporila finančnými prostriedkami EÚ; a v) či bola verejnosť dostatočne informovaná o otázkach kvality.
We focused on the provisions of the AAQ Directive related to human health and on the air pollutants with the greatest health impact: PM, NO2, SO2 and O3 (see paragraph 3)19. 
Zamerali sme sa na ustanovenia smernice o kvalite okolitého ovzdušia týkajúce sa ľudského zdravia a látok znečisťujúcich ovzdušie, ktoré majú najväčší vplyv na zdravie: suspendované častice, NO2, SO2 a O3 (pozri bod 3)19.
We concentrated on urban areas, as this is where air pollution most affects health (see paragraph 2). 
Sústredili sme sa na mestské oblasti, v ktorých znečistenie ovzdušia najviac postihuje zdravie (pozri bod 2).
We examined how six urban centres in the EU dealt with the problem and used funding from the EU’s Cohesion policy and LIFE programmes (see Box 4)20. 
Preskúmali sme spôsob, akým sa šesť mestských centier v EÚ riešilo tento problém a akým využili finančné prostriedky pochádzajúce z politiky súdržnosti EÚ a programov LIFE (pozri rámček 4)20.
16 19 20 The AAQ Directive focuses only in ambient air quality; therefore indoor air quality is not part of our audit scope. 
19 20 Smernica o kvalite okolitého ovzdušia je zameraná iba na kvalitu okolitého ovzdušia, preto do rozsahu auditu nepatrí kvalita vzduchu v interiéri.
The Directive also includes provisions and emission limits to protect vegetation, as well as regulating lead, benzene and carbon monoxide concentrations. 
Smernica takisto obsahuje ustanovenia a emisné limity na ochranu vegetácie a ustanovenia upravujúce koncentráciu olova, benzénu a oxidu uhoľnatého.
These were not included in our audit, as their overall effect on levels of premature deaths is low. 
Tieto ustanovenia nie sú súčasťou tohto auditu, keďže ich celkový vplyv na úrovne predčasných úmrtí je nízky.
The audit scope also excluded natural sources of air pollution. 
Z rozsahu auditu boli vylúčené aj prírodné zdroje znečistenia ovzdušia.
The audit did not cover projects funded by EU research programmes, and rural development measures, due to their lack of impact on urban areas. 
Audit sa nevzťahoval na projekty financované prostredníctvom výskumných programov EÚ a na opatrenia na rozvoj vidieka, pretože nemajú vplyv na mestské oblasti.
We covered the period from the adoption of the AAQ Directive in 2008 to March 2018. 
Zaoberali sme sa obdobím od prijatia smernice o kvalite okolitého ovzdušia v roku 2008 do marca 2018.
We examined the policy design and Commission’s monitoring of implementation of the AAQ Directive through reviewing documents, interviewing staff and checking databases at the Commission and the EEA. 
Preskúmali sme tvorbu politík a monitorovanie vykonávania smernice o kvalite okolitého ovzdušia Komisiou prostredníctvom kontroly dokumentov, rozhovorov so zamestnancami a preskúmania databáz v Komisii a agentúre EEA.
To examine Member States’ implementation of the Directive and EU-funded air quality projects, we carried out on-the-spot visits, examined project documentation and interviewed local stakeholders (national and local authorities, project beneficiaries, and other civil society stakeholders) in the six selected cities and in the capitals of the respective Member States. 
V záujme preskúmania toho, ako členské štáty vykonávajú smernicu, a projektov kvality ovzdušia financovaných z EÚ sme uskutočnili kontroly na mieste, preskúmali sme projektovú dokumentáciu a vypočuli miestne zainteresované strany (vnútroštátne a miestne orgány, prijímateľov projektov a iné zainteresované strany občianskej spoločnosti) v šiestich vybratých mestách a v hlavných mestách príslušných členských štátov.
For the audit work in Poland, we cooperated with the Supreme Audit Office (NIK)21. 
V záujme auditu v Poľsku sme spolupracovali s najvyšším kontrolným úradom21.
We took into account expert advice on the design, implementation and monitoring of the AAQ Directive. 
Zohľadnili sme stanovisko experta o návrhu, vykonávaní a monitorovaní smernice o kvalite okolitého ovzdušia.
The objective of the cooperation was to share knowledge, expertise and ideas when preparing the audit programmes. 
Prispeli sme Cieľom spolupráce bola výmena poznatkov, odborných znalostí a myšlienok pri príprave programov auditu.
It included the exchange of views and audit-related documents. 
Jej súčasťou bola výmena názorov a dokumentov spojených s auditom.
A team composed of auditors representing both institutions participated in the ECA audit mission to Poland. 
Tím tvorený audítormi zastupujúcimi obidve inštitúcie sa zúčastnil na audite v Poľsku.
17 Box 4 – Selection of six case studies In our selection, we aimed for a broad geographical distribution of high pollution hotspots. 
19 Rámček 4 – Výber šiestich prípadových štúdií V našom výbere sme sa snažili o širokú geografickú distribúciu problémových oblastí s vysokým znečistením.
We also considered the amounts of EU air quality funding received by these Member States. 
Zvážili sme aj výšku financovania opatrení EÚ v oblasti kvality ovzdušia, ktoré tieto členské štáty dostávajú.