natgillin/translations-raw huggingface dataset:
37 The inconsistent transposition of EU law among Member States can result in legal and operational incoherence, and prevents legislation from reaching its full potential. 
37 Nedôsledná transpozícia práva EÚ v členských štátoch môže viesť k právnemu a operačnému nesúladu a môže zabrániť tomu, aby právne predpisy dosiahli svoj plný potenciál.
For example, Member States have differing interpretations of how dual-use export controls should be applied59, with the result that some EU-based companies may be exporting technologies and services that can be used for cyber-surveillance and human rights violations through censorship or interception. 
Napríklad členské štáty majú odlišné výklady spôsobu, ako by sa mala uplatňovať kontrola vývozu položiek s dvojakým použitím59, a výsledkom je, že niektoré spoločnosti so sídlom v EÚ môžu vyvážať technológie a služby, ktoré sa môžu použiť na kybernetický dohľad a porušovanie ľudských práv prostredníctvom cenzúry alebo odpočúvania.
The European Parliament has expressed concern about this 60. 
Európsky parlament v tejto veci vyjadril znepokojenie60.
38 In addition, protecting privacy and the freedom of expression calls for a tailored legislative response in order to strike the necessary balance between protecting fundamental values and achieving the EU’s security imperatives. 
38 Ochrana súkromia a sloboda prejavu si navyše vyžadujú špecializovanú legislatívnu odpoveď, a to s cieľom dosiahnuť potrebnú rovnováhu medzi ochranou základných hodnôt a plnením naliehavých požiadaviek EÚ na bezpečnosť.
For example, how do we ensure end-to-end encryption while finding the best way to support law enforcement? 
Napríklad, ako sa má zabezpečiť šifrovanie medzi koncovými zariadeniami a zároveň nájsť najlepší spôsob, ako podporiť presadzovanie práva?
Or how might we meet the aims of the GDPR while understanding its implications on publicly available information on registrants of domain names and holders of blocks of IP addresses? 
Prípadne, ako by sme mohli splniť ciele všeobecného nariadenia o ochrane údajov a zároveň chápať dôsledky, ktoré z neho vyplývajú pre verejne dostupné informácie o žiadateľoch o registráciu názvu domény a držiteľoch blokov IP adries?
And how this can adversely affect law enforcement investigations 61? 
A napokon, ako by to mohlo nepriaznivo ovplyvniť vyšetrovania orgánov presadzovania práva61?
While the NIS Directive’s objective is to achieve a high level of security across the EU, it explicitly focuses on achieving minimum, not maximum, harmonisation62. 
Hoci cieľom smernice NIS je dosiahnuť vysokú úroveň bezpečnosti v celej EÚ, otvorene sa zameriava na dosiahnutie minimálnej, a nie maximálnej harmonizácie62.
21 Reflection points – policy framework - What critical steps are needed to prompt a shift by policy-makers and legislators alike towards a stronger performance culture in cybersecurity, including defining overall resilience? - How can research better contribute to generating the necessary data and statistics to enable meaningful evaluation? - In what ways can the EU’s legislative processes be adapted to be more flexible and take better account of the speed of technological and threat developments? - How can the practice of developing metrics (indicators, targets) in the EU Policy Cycle be adapted, scaled-up and replicated for the cybersecurity domain as a whole? - What can national audit offices learn from each other’s approaches to auditing cybersecurity policies and measures? - Which inconsistencies in the transposition and implementation of the EU legal framework are undermining a more effective response to cybersecurity gaps and cybercrime, and how could this be best addressed by Member States and EU i ns ti tuti ons ? - How effective are EU export controls on cyber goods and services in preventing human rights abuses outside the EU? 
23 24 Podnety na zamyslenie – Politický rámec - Aké kľúčové kroky sú potrebné na vyvolanie toho, aby tvorcovia politík, ako aj zákonodarcovia prešli k silnejšej kultúre výkonnosti v oblasti kybernetickej bezpečnosti, a na vymedzenie celkovej odolnosti? - Akým spôsobom môže výskum lepšie prispieť k získaniu potrebných údajov a štatistických informácií, ktoré umožnia zmysluplné hodnotenie? - Ako by sa mohli upraviť legislatívne procesy EÚ, aby boli pružnejšie a viac zohľadňovali rýchlosť vývoja v oblasti technológií a hrozieb? - Ako by sa mohli upraviť, rozšíriť a zopakovať postupy vytvorenia nástrojov merania (ukazovatele, ciele) v cykle politík EÚ pre oblasť kybernetickej bezpečnosti ako celku? - Čo sa môžu dozvedieť vnútroštátne kontrolné úrady z prístupov ostatných kontrolných úradov k auditom politík a opatrení v oblasti kybernetickej bezpečnosti? - Ktoré nezrovnalosti pri transpozícií a vykonávaní právneho rámca EÚ oslabujú účinnejšiu reakciu na medzery v kybernetickej bezpečnosti a na počítačovú kriminalitu a ako by členské štáty a inštitúcie EÚ mohli čo najlepšie vyriešiť tieto nezrovnalosti? - Aké účinné sú kontroly vývozu kybernetického tovaru a služieb z EÚ pri predchádzaní porušovaniu ľudských práv za hranicami EÚ?
Funding and spending 40 The EU has its sights set on becoming the world’s safest online environment. 
Financovanie a výdavky 40 Európska únia sa zamerala na to, aby sa z nej stalo najbezpečnejšie online prostredie na svete.
Achieving this ambition requires significant efforts from all stakeholders, including a sound and well-managed financial footing. 
Dosiahnutie tejto ambície si vyžaduje značné úsilie všetkých zainteresovaných strán vrátane zdravého a dobre riadeného finančného základu.
Challenge 3: aligning investment levels with goals Scaling up investment 41 Total global cybersecurity spending as a percentage of GDP is estimated to be about 0.1 %. 
Problém 3: zosúladenie úrovne investícií s cieľmi Zvyšovanie investícií 41 Celkové výdavky na globálnu kybernetickú bezpečnosť ako percentuálny podiel HDP sa odhadujú približne na 0,1 %.
In the United States 63, this rises to about 0.35 % (including the private sector). 
V Spojených štátoch amerických63 táto hodnota dosahuje približne 0,35 % (a zahŕňa aj súkromný sektor).
As a percentage of GDP, US federal government spending is around 0.1 %, or around $21 billion budgeted for 201964. 
Výdavky federálnej vlády USA ako percentuálny podiel HDP sú približne 0,1 % alebo 21 mld. USD vyčlenených v rozpočte na rok 201964.
42 Spending in the EU has been low by comparison, fragmented and often not backed by concerted government-led programmes. 
42 Naproti tomu boli výdavky v EÚ nízke, roztrieštené a často boli bez podpory koordinovaných vládnych programov.
Figures are hard to come by, but EU public spending on cybersecurity is estimated to range between one and two billion euros per year65. 
Číselné údaje sa ťažko získavajú, ale verejné výdavky EÚ na kybernetickú bezpečnosť sa odhadom pohybujú v rozpätí od 1 do 2 mld. EUR ročne65.
Some Member States’ spending as a percentage of GDP is one-tenth of US levels, or even lower66. 
Výdavky niektorých členských štátov ako percentuálny podiel HDP sa rovnajú jednej desatine úrovne v USA alebo sú ešte nižšie66.
The EU and its Member States need to know how much they are investing collectively to know which gaps to close. 
Európska únia a členské štáty musia vedieť, koľko prostriedkov spoločne investujú, aby zistili, ktoré nedostatky treba odstrániť.
43 It is difficult to form a comprehensive picture in the absence of clear data owing to cybersecurity’s cross-cutting nature and because cybersecurity and general IT spending are often indistinguishable67. 
43 Bez jasných údajov je ťažké vytvoriť ucelený prehľad z dôvodu prierezového charakteru kybernetickej bezpečnosti a preto, lebo výdavky na kybernetickú bezpečnosť a na všeobecné informačné technológie sú často nerozoznateľné67.
Our survey has confirmed that it is difficult to obtain reliable statistics on spending in both the public and private sectors. 
Naším prieskumom sa potvrdilo, že je náročné získať spoľahlivé štatistické údaje o výdavkoch vo verejnom aj v súkromnom sektore.
Three-quarters of the national audit offices reported having no centralised overview of cyber-related government spending, and not one Member State obliged public entities to report cybersecurity expenditure separately in their financial plans. 
Tri štvrtiny vnútroštátnych kontrolných úradov oznámili, že nemajú nijaký centralizovaný prehľad o verejných výdavkoch na oblasť kybernetickej bezpečnosti, a ani jeden členský štát neuložil verejným subjektom povinnosť osobitne vykazovať výdavky na kybernetickú bezpečnosť v ich finančných plánoch.
44 Scaling up public and private investment in Europe’s cybersecurity firms is a particular challenge. 
44 Osobitným problémom je zvýšenie verejno-súkromných investícií do európskych podnikov zaoberajúcich sa kybernetickou bezpečnosťou.
Public capital is often available for the initial phases, but less so for the growth and expansion stages 68. 
Verejný kapitál je často k dispozícii pre počiatočné fázy, no už zriedkavejšie v štádiách rastu a rozširovania68.
Numerous EU funding initiatives exist but are not being taken advantage of, largely due to red tape69. 
Existuje veľa finančných iniciatív EÚ, nevyužívajú sa však, a to prevažne z dôvodu 25
Overall, EU cybersecurity firms underperform against their international peers: fewer in number, the average amount of funding they raise is significantly lower70. 
Z celkového hľadiska podniky z EÚ pôsobiace v oblasti kybernetickej bezpečnosti nedosahujú rovnakú výkonnosť v porovnaní s ich medzinárodnými partnermi: je ich menej, priemerná výška finančných prostriedkov, ktoré zhromaždia, je oveľa nižšia70.
Ensuring effective targeting and funding of start-ups is therefore crucial to achieving the EU’s digital policy objectives. 22 
Zabezpečenie účinného zamerania sa na startupy a ich financovania je preto kľúčové na dosiahnutie cieľov digitálnej politiky EÚ.
For example, despite the strength of the EU’s research and innovation sector, results are not sufficiently patented, commercialised or scaled up to help strengthen resilience, competitiveness and digital autonomy71. 
Napríklad napriek sile sektora výskumu a inovácií EÚ sa výsledky dostatočne nechránia patentmi, nevyužívajú komerčne ani nerozširujú v záujme posilnenia odolnosti, konkurencieschopnosti a digitálnej autonómie71.
This is especially the case when compared with the EU’s global competitors. 
Platí to predovšetkým pri porovnaní so svetovými konkurentmi EÚ.
The paucity of properly harnessed results stems from a range of factors 72, including: o the lack of a consistent transnational strategy to scale up the approach to fit the EU’s wider digital needs for competiveness and increased autonomy; o the length of the value chain cycle, which means tools soon become obsolete; o the lack of sustainability as projects typically end with the dissolution of the project team and a discontinuation of support, including updates and patching solutions. 
Nedostatok riadne využívaných výsledkov vyplýva z množstva faktorov72 vrátane: o chýbajúcej konzistentnej nadnárodnej stratégie na rozšírenie prístupu tak, aby vyhovoval širšej digitálnej potrebe EÚ v oblasti konkurencieschopnosti a väčšej autonómie, o dĺžky cyklu hodnotového reťazca, čo znamená, že nástroje čoskoro zastarajú, o nedostatočnej udržateľnosti, keďže projekty sa obvykle končia rozpustením projektového tímu a zastavením podpory vrátane aktualizácií a opráv.
46 The Commission’s proposal to establish a network of cybersecurity competence centres and a research competence centre is an attempt to overcome fragmentation in the cybersecurity research field and to spur investment at scale73. 
46 Návrh Komisie na zriadenie siete kompetenčných centier kybernetickej bezpečnosti a centra výskumných kompetencií je pokusom na prekonanie roztrieštenosti v oblasti výskumu pre kybernetickú bezpečnosť a na podnietenie väčších investícií73.
In total, there are some 665 centres of expertise across the EU. 
Spolu je v EÚ približne 665 centier odborných znalostí.
Challenge 4: a clear overview of EU budget spending 47 A centralised overview of spending is important for transparency and improved coordination. 
Problém 4: jasný prehľad rozpočtových výdavkov EÚ 47 Centralizovaný prehľad výdavkov je dôležitý pre transparentnosť a lepšiu koordináciu.
Without this, it is difficult for policymakers to see how spending aligns with needs for meeting priority goals. 48 No dedicated budget funds the cybersecurity strategy. 
Bez neho je pre tvorcov politík ťažké pochopiť, ako sú výdavky v súlade s potrebami, aby mohli splniť prioritné ciele.
At the EU level, cybersecurity spending instead comes from the EU’s general budget and Member States’ co-funding. 
Prostriedky na výdavky na kybernetickú bezpečnosť na úrovni EÚ namiesto toho pochádzajú zo všeobecného rozpočtu EÚ a zo spolufinancovania členských štátov.
Our analysis reveals a complex set-up of at least ten different instruments under the EU general budget, but no clear picture of what money goes where (see Annex II). 
27 najmenej desiatich rôznych nástrojov v rámci všeobecného rozpočtu EÚ, neukázala však jasný prehľad o tom, kam smerujú konkrétne finančné sumy (pozri prílohu II).
49 Establishing a clear spending overview of a topic that cuts across many policy areas is thus a sizeable challenge. 
49 Vypracovanie jasného prehľadu o výdavkoch v rámci témy, ktorá sa prelína mnohými oblasťami politiky, je preto značne náročné.
Spending programmes are managed by different parts of the Commission, each with its own goals, rules and timetables. 
Výdavkové programy spravujú rôzne časti Komisie, pričom každý má vlastné ciele, pravidlá a harmonogram.
The picture is complicated further when factoring in Member States’ co-financing, like under the Internal Security Fund (Police)74. 
Prehľad sa ešte viac komplikuje, keď sa započíta spolufinancovanie členskými štátmi, ako napríklad v rámci Fondu pre vnútornú bezpečnosť – polícia74.
Identifiable cybersecurity spending 50 In the 2014 – 2018 period, the Commission spent at least €1.4 billion implementing the Strategy75, allocating the largest share to Horizon 202076 (‘H2020’). 
Identifikovateľné výdavky na kybernetickú bezpečnosť 50 V rokoch 2014 – 2018 Komisia vynaložila minimálne 1,4 mld. EUR na vykonávanie stratégie75, pričom najväčšia časť tejto sumy sa pridelila na program Horizont 202076.
H2020’s funding is mainly channelled through the Secure Societies Challenge programme and in Leadership in enabling and industrial technologies projects77. 
Finančné prostriedky programu Horizont 2020 sa poskytujú najmä prostredníctvom programu Bezpečná spoločnosť a v projektoch Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií77.
We identified 279 contracted cybersecurity-related projects up to September 2018, with total EU-financing of €786 million78. 
Zistili sme 279 zmlúv na projekty v oblasti kybernetickej bezpečnosti uzatvorených do septembra 2018 s celkovou hodnotou financovania z EÚ vo výške 786 mil. EUR78.
Figure 5 shows the typology of these projects based on this analysis. 
Na ilustrácii 5 je znázornený prehľad typov týchto projektov vychádzajúci z tejto analýzy.
Figure 5 – H2020 contracted cybersecurity research projects (€ millions) 24 Source: ECA. 
Ilustrácia 5 – Zmluvne uzatvorené výskumné projekty v oblasti kybernetickej bezpečnosti v rámci projektu Horizont 2020 (v mil. EUR) 28 Zdroj: Európsky dvor audítorov.
51 A contractual public-private partnership (cPPP) was set up in 2016 to spur on the European cybersecurity industry. 
51 V roku 2016 bolo vytvorené zmluvné verejno-súkromné partnerstvo (cPPP) na povzbudenie európskeho odvetvia kybernetickej bezpečnosti.
The aim was to channel €450 million from the H2020 programme into the cPPP and attract an additional €1.8 billion from the private sector by 2020. 
Cieľom bolo nasmerovať 450 mil. EUR z programu Horizont 2020 do zmluvného verejno-súkromného partnerstva a do roku 2020 prilákať ďalších 1,8 mld. EUR zo súkromného sektora.
In the 18-month period to 31 December 2017, €67.5 million was channelled from H2020 into the cPPP and the private sector invested €1billion79. 
Za 18 mesiacov do 31. decembra 2017 bolo do zmluvného verejno-súkromného partnerstva prevedených 67,5 mil. EUR z programu Horizont 2020 a súkromný sektor investoval 1 mld. EUR79.
52 The fight against cybercrime is also supported by the Internal Security Fund – Police (ISF-P). 
52 Boj proti počítačovej kriminalite podporuje aj časť Fondu pre vnútornú bezpečnosť týkajúca sa polície (ISF-P).
The ISF-P supports studies, expert meetings, and communication activities; these amounted to nearly €62 million between 2014 and 2017. 
Časť Fondu pre vnútornú bezpečnosť týkajúca sa polície podporuje štúdie, stretnutia expertov a komunikačné aktivity a táto podpora v rokoch 2014 – 2017 dosiahla takmer 62 mil. EUR.
Member States can furthermore receive grants for equipment, training, research and data collection under shared management. 
Členské štáty navyše môžu prijímať granty na vybavenie, odbornú prípravu, výskum a zber údajov v rámci zdieľaného riadenia.
Nineteen Member States have taken up these grants for €42 million. 
Granty v hodnote 42 mil. EUR prijalo devätnásť členských štátov.
53 Funds supporting judicial cooperation and the functioning of mutual legal assistance treaties, with a specific focus on the exchange of electronic data and financial information, amounted to €9 million under the Justice Programme managed by DG JUST. 
53 Výška finančných prostriedkov na podporu justičnej spolupráce a na fungovanie zmlúv o vzájomnej právnej pomoci s osobitným zameraním na výmenu elektronických údajov a finančných informácií dosiahla v rámci programu Spravodlivosť, spravovaného GR pre spravodlivosť a spotrebiteľov (GR JUST), 9 mil. EUR.
54 The NIS Directive explicitly states that the CSIRTs must have adequate resources to effectively carry out their tasks 80. 
54 V smernici NIS sa jasne uvádza, že jednotky CSIRT musia mať primerané zdroje na účinné plnenie svojich úloh80.
Between 2016 and 2018, €13 million was available annually from the Connecting Europe Facility, to which Member States could apply to help implement the Directive’s requirements. 
V rokoch 2016 – 2018 bolo ročne k dispozícii 13 mil. EUR z Nástroja na prepájanie Európy, na ktorý sa členské štáty mohli obrátiť so žiadosťou o pomoc pri vykonávaní požiadaviek smernice.
There has been no study determining the actual financial needs for the CSIRTs network and Cooperation Group to have an impact. 
Neexistuje nijaká štúdia, v ktorej by sa určili skutočné finančné potreby, aby sieť jednotiek CSIRT a skupina pre spoluprácu mohli byť účinné.
55 Several of the agencies’ operational costs have been specifically aimed at cybersecurity or cybercrime activities. 
55 Prevádzkové náklady niekoľkých agentúr sú osobitne určené na kybernetickú bezpečnosť alebo činnosti spojené s počítačovou kriminalitou.
It is difficult, however, to extract any exact figures from the available public information. 
Z dostupných verejných informácií je však ťažké získať akékoľvek konkrétne čísla.
56 The Budapest Convention (see paragraph 11) has formed the backbone for EU external cyber spending. 
56 Budapeštiansky dohovor (pozri bod 11) tvorí hlavnú oporu vonkajších výdavkov EÚ na kybernetickú bezpečnosť.
The EU spent around €50 million strengthening cybersecurity beyond its borders in the 2014-2018 period. 
Európska únia v rokoch 2014 – 2018 vynaložila približne 50 mil. EUR na posilnenie kybernetickej bezpečnosti za svojimi hranicami.
Nearly half of this was through the Instrument contributing to Stability and Peace, with one main project – the €13,5 million GLACY+ – aiming to strengthen capacities worldwide to develop and implement cybercrime legislation and to increase international cooperation81. 
Takmer polovica tejto sumy sa financovala z nástroja na podporu stability a mieru s jedným hlavným projektom (projekt GLACY+ v hodnote 13,5 mil. EUR), ktorého cieľom je posilnenie celosvetových kapacít na tvorbu a vykonávanie právnych predpisov v oblasti boja proti počítačovej kriminalite a na zvýšenie medzinárodnej spolupráce81.
Elsewhere the focus of spending by other EU financial instruments was largely on the Western Balkans 82, as well the European neighbourhood, for example the Cybercrime@EaP project with the Eastern Partnership countries aims to improve international co-operation on cybercrime and e-evidence. 
V iných prípadoch bol ťažiskom výdavkov ďalších finančných nástrojov EÚ prevažne región západného Balkánu82, ako aj krajiny európskeho susedstva, napríklad projekt Cybercrime@EaP s krajinami Východného partnerstva je zameraný na zlepšenie medzinárodnej spolupráce v oblasti počítačovej kriminality a elektronických dôkazov.
Other cybersecurity spending 57 It is not always possible to identify specific cybersecurity spending within EU prog ra mme s : o H2020 funding has also been channelled through the Electronic Components and Systems for European Leadership (ECSEL) joint undertaking for cyber-physical systems. 
Iné výdavky na kybernetickú bezpečnosť 57 Nie vždy je v programoch EÚ možné určiť konkrétne výdavky na kybernetickú be zpe č nos ť : o Finančné prostriedky programu Horizont 2020 sa poskytujú aj prostredníctvom spoločného podniku na vykonávanie spoločnej technologickej iniciatívy Elektronické komponenty a systémy pre vedúce postavenie Európy (ECSEL) pre kyberneticko-fyzikálne systémy.
However, we were unable to determine what specifically related to cybersecurity from among the 27 projects totalling €437 million between 2015 and 2016. 25 
Nemohli sme však určiť, ktoré výdavky spomedzi 27 projektov v rokoch 2015 – 2016 v celkovej hodnote 437 mil. EUR konkrétne súviseli s kybernetickou bezpečnosťou. 29
o Up to €400 million is available for spending on cybersecurity and trust services under the European Structural and Investment Funds. 
o V rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov je na výdavky na kybernetickú bezpečnosť a dôveryhodné služby k dispozícii až 400 mil. EUR.
This covers security and data protection investments to enhance interoperability and interconnection of digital infrastructure, electronic identification, and privacy and trust services. 
Táto suma je určená na investície do bezpečnosti a ochrany údajov na posilnenie interoperability a vzájomné prepojenie digitálnej infraštruktúry, elektronickej identifikácie a služieb na ochranu súkromia a dôveryhodných služieb.
58 In its 2018 operational plan, the European Investment Bank announced its intention to increase the financing of dual-use technology, cybersecurity and civilian security to up to €6 billion over a three-year period83. 
58 Vo svojom operačnom pláne na rok 2018 Európska investičná banka oznámila svoj zámer zvýšiť financovanie technológií dvojakého použitia, kybernetickej bezpečnosti a civilnej bezpečnosti až do výšky 6 mld. EUR počas troch rokov83.
Looking ahead 59 The €2 billion cybersecurity component of the proposed new Digital Europe Programme84 (DEP) for 2021-2027 is designed to strengthen the EU cybersecurity industry and overall societal protection, including by aiding implementation of the NIS Directive. 
Pohľad do budúcnosti 59 Suma 2 mld. EUR zložky navrhovaného nového programu Digitálna Európa84 na obdobie 2021 – 2027 týkajúcej sa kybernetickej bezpečnosti je určená na posilnenie odvetvia kybernetickej bezpečnosti a celkovej ochrany spoločnosti, a to aj prostredníctvom pomoci pri vykonávaní smernice NIS.
The proposed network of cybersecurity competence centres and a research competence centre, which aims to lead to a more streamlined approach, is expected to form the main implementation mechanism for EU spending under the DEP. 
Navrhovaná sieť kompetenčných centier kybernetickej bezpečnosti a centrum výskumných kompetencií, ktorého cieľom je vznik efektívnejšieho prístupu, majú vytvoriť hlavný implementačný mechanizmus pre výdavky EÚ v rámci programu Digitálna Európa.
60 Defence spending from the EU budget has recently increased through the European Defence Industrial Development programme, with €500 million to be allocated in 2019 and 202085. 
60 Výdavky na obranu z rozpočtu EÚ sa prednedávnom prostredníctvom Programu rozvoja európskeho obranného priemyslu zvýšili, pričom sa na roky 2019 a 2020 vyčlenia prostriedky vo výške 500 mil. EUR85.