natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission draws attention to its Report on Public Finances in EMU 2011 (p. 
Komisia upozorňuje na svoju správu o verejných financiách v HMÚ za rok 2011 (s.
101), which argued that going beyond minimum requirements in the Directive 2011/85 would not have been compatible with the considerable differences across Member States' administrative and institutional structures. 
101), v ktorej sa tvrdilo, že presiahnutie rámca minimálnych požiadaviek v smernici 2011/85 by nebolo zlučiteľné so značnými rozdielmi administratívnych a inštitucionálnych štruktúr členských štátov.
The choice of minimum requirements sought to apply the lessons learnt from features that are conducive to good policymaking while allowing Member States the discretion of applying them in an appropriate way. 
Cieľom voľby minimálnych požiadaviek bolo uplatniť skúsenosti získané z prvkov, ktoré pomáhajú dobrej tvorbe politík, a zároveň ponechať členským štátom na zváženie, ako ich budú vhodným spôsobom uplatňovať.
The legislative instruments that introduced supranational NBF requirements were developed sequentially and the choice of legal vehicle – specifically, directive or regulation with a different degree of prescriptiveness – was based on content and purpose considerations relevant at the time of drafting. 
Legislatívne nástroje, ktorými sa zaviedli nadnárodné požiadavky na národné rozpočtové rámce, sa vytvárali postupne a výber právneho nástroja, konkrétne smernice alebo nariadenia s rozdielnou mierou normatívnosti, vychádzal z úvah o obsahu a účele, ktoré boli relevantné v čase vypracúvania návrhu.
The Commission considers that the heterogeneity of NBFs should be seen as a way to accommodate the fundamental aim to increase national ownership. 
Komisia sa domnieva, že rozmanitosť národných rozpočtových rámcov by sa mala vnímať ako spôsob, akým možno dosiahnuť základný cieľ, ktorým je zvýšenie vnútroštátnej spoluzodpovednosti.
21 The 2017 draft Directive has indeed a wider scope. 
Návrh smernice z roku 2017 má v skutočnosti širší rozsah pôsobnosti.
Beside a medium-term objective in terms of structural balance, the envisaged framework would include: (i) setting a medium-term growth path of net government expenditure consistent with that medium-term objective and fixed for the whole term of the legislature, (ii) laying down the obligation for annual budgets to respect the medium-term growth path of net expenditure, (iii) having a correction mechanism to deal with deviations over the medium-term. 
Okrem strednodobého cieľa, pokiaľ ide o štrukturálne saldo, by pripravovaný rámec zahŕňal: i) stanovenie strednodobého plánu rastu čistých verejných výdavkov vsúlade sdaným strednodobým cieľom, ktorý by sa počas celého legislatívneho obdobia nemenil; ii) stanovenie povinnosti zabezpečiť, aby boli ročné rozpočty v súlade so strednodobým plánom rastu čistých výdavkov; iii) existenciu korekčného mechanizmu, ktorým by sa v strednodobom horizonte riešili odchýlky.
The draft Directive also proposes an extensive involvement of IFIs in fiscal policy making and monitoring of budgetary developments. 
V návrhu smernice sa takisto navrhuje rozsiahle zapojenie nezávislých fiškálnych inštitúcií do tvorby fiškálnej politiky a monitorovania rozpočtového vývoja.
While an explicit numerical constraint is not specified for the medium-term objective, the draft Directive states that the framework of numerical rules should effectively promote compliance with the TFEU budgetary obligations, i.e. including compliance with the MTO as provided for in the SGP. 
Hoci v prípade strednodobého cieľa nie je vymedzené výslovné numerické obmedzenie, v návrhu smernice sa uvádza, že rámec numerických pravidiel by mal účinne podporovať súlad s rozpočtovými pravidlami podľa ZFEÚ, a to vrátane súladu so strednodobým cieľom stanoveným v PSR.
More generally, the absence of an explicit numerical constraint for the medium-term objective could be considered as being outweighed by the draft Directive’s approach of establishing stronger foundations of fiscal discipline through binding medium-term expenditure path and stronger role of IFIs. 
Všeobecnejšie by sa dalo povedať, že neexistencia výslovného numerického obmedzenia strednodobého cieľa je vyvážená prístupom návrhu smernice spočívajúcim vo vytvorení pevnejších základov fiškálnej disciplíny prostredníctvom záväzného strednodobého plánu výdavkov a posilnenej úlohy nezávislých fiškálnych inštitúcií.
22 The Commission acknowledges that the draft Directive departs from the ad litteram reading of the Fiscal Compact, as it proposes different – better, in the Commission’s view – instruments to reach the same objectives. 
Komisia uznáva, že návrh smernice sa odchyľuje od doslovného znenia fiškálnej dohody, keďže sa v ňom navrhuje odlišný a podľa názoru Komisie lepší nástroj na dosiahnutie rovnakých cieľov.
However, the Commission does not agree with the quoted opinion of the ECB that the provisions of the draft Directive may lead to weakening of the rules of the Fiscal Compact. 
Komisia však nesúhlasí s citovaným stanoviskom ECB, že ustanovenia návrhu smernice môžu viesť k oslabeniu pravidiel fiškálnej dohody.
As to the timing of the proposal, the Commission would like to recall the timeframe set out by Art. 16 TSCG for the Contracting Parties to take steps to incorporate the substance of the Treaty into EU law, which is “within five years at most following the entry into force”. 
Pokiaľ ide o načasovanie návrhu, Komisia by chcela pripomenúť časový rámec stanovený v článku 16 Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii, v ktorom majú zmluvné strany uskutočniť kroky na začlenenie podstaty zmluvy do práva EÚ, a to „najneskôr do piatich rokov od nadobudnutia platnosti“.
By putting forward the proposal in December 2017, which was well before the review of the Six and Two-pack legislation, the Commission sought to allow the Contracting Parties to fulfil their commitment to integrate the Fiscal Compact into EU law (which is also in line with the longstanding Commission position). 
Predložením návrhu v decembri 2017, teda vo veľkom predstihu pred preskúmaním balíka šiestich legislatívnych aktov a balíka dvoch legislatívnych aktov, sa Komisia usilovala umožniť zmluvným stranám splnenie ich záväzku začleniť fiškálnu dohodu do práva EÚ (čo je takisto v súlade s dlhodobým postojom Komisie).
27 As the common principles were adopted after the Commission’s proposal for Regulation 473/2013, adding new and substantive provisions on national correction mechanisms (of which there was no mention in the original draft Regulation) would have amounted to a significant alteration of the Commission proposal. 
Keďže boli spoločné zásady prijaté až po návrhu nariadenia Komisie č. 473/2013, doplnenie nových a podstatných ustanovení o vnútroštátnych korekčných mechanizmoch (ktoré sa v pôvodnom návrhu nariadenia vôbec nespomínali) by predstavovalo významnú zmenu návrhu Komisie.
The Commission believes that such alteration would have had negative repercussions on the adoption of the Regulation. 
Komisia sa domnieva, že takáto zmena by mala negatívne následky na prijatie nariadenia.
To address the issue, the Commission proposed to bring key features of the correction mechanisms into the fold of EU law at the first regulatory opportunity after the issuance of the common principles, namely via the 2017 draft Directive. 
S cieľom riešiť túto otázku Komisia navrhla začleniť kľúčové prvky korekčných mechanizmov do rámca práva EÚ pri prvej regulačnej príležitosti po vydaní spoločných zásad, a to návrhom smernice z roku 2017.
28 The 2017 draft Directive sets out key features of correction mechanisms based on the elements envisaged by the common principles – see Articles 3(2)(b), 3(3), 3(4)(c), 5 and 6. 
V návrhu smernice z roku 2017 sa stanovujú kľúčové prvky korekčných mechanizmov založené na prvkoch, ktoré sa plánovali v spoločných zásadách – pozri článok 3 ods. 2 písm. b), článok 3 ods. 3, článok 3 ods. 4 písm. c) a články 5 a 6.
In some respects, the draft Directive actually goes somewhat beyond those elements, e.g. by (i) indicating that the correction mechanism should in particular compensate for deviations from the medium-term government expenditure path, or (ii) establishing the IFIs’ obligation to call upon the budgetary authorities to activate the correction mechanism. 
V niektorých ohľadoch návrh smernice určitým spôsobom presahuje rámec týchto prvkov, napr. i) sa ním naznačuje, že korekčný mechanizmus by mal najmä kompenzovať odchýlky od strednodobého plánu verejných výdavkov; alebo ii) sa ním stanovuje povinnosť nezávislých fiškálnych inštitúcií vyzvať rozpočtové orgány na aktiváciu korekčného mechanizmu.
29 The Commission acknowledges that the draft Directive does not include a definition of the term “significant observed deviation”. 
Komisia uznáva, že v návrhu smernice sa nenachádza vymedzenie pojmu „značné zistené odchýlky“.
While the default understanding is that the term used in the draft Directive could be or could follow closely the concept as currently defined in the Stability and Growth Pact regulations, it could also possibly deviate from that concept. 
Hoci sa automaticky predpokladalo, že pojem použitý v návrhu smernice by mohol zodpovedať pojmu, ktorá je v súčasnosti vymedzený v ustanoveniach Paktu stability a rastu, alebo by naň mohol tesne nadviazať, mohol by sa od neho aj odchýliť.
In the Commission’s view, the wording of the provision about the nature and size of deviation is appropriate for a Directive. 
SK SK Komisia sa domnieva, že znenie ustanovenia o druhu a veľkosti odchýlky je na účely smernice primerané.
30 Common reply to paragraph 30 and Table 1: The Commission follows closely existing and ongoing analysis on MTBFs and is itself conducting research in this area. 
Spoločná odpoveď na bod 30 a tabuľku 1: Komisia pozorne sleduje existujúcu a prebiehajúcu analýzu strednodobých rozpočtových rámcov a aj sama realizuje výskum v tejto oblasti.
In this context, standards and best practices are given due consideration whenever legislative proposals are initiated. 
V tomto kontexte sa štandardy a najlepšie postupy náležite zohľadňujú vždy, keď sa iniciujú legislatívne návrhy.
Directive 2011/85, while being prepared in a very short time, was based on prior analytical work of the Commission, which also incorporated notions from the relevant economic literature. 
Hoci sa smernica 2011/85 pripravovala vo veľmi krátkom čase, vychádzala z predchádzajúcej analytickej činnosti Komisie, v rámci ktorej došlo aj k začleneniu pojmov z príslušnej ekonomickej literatúry.
It is also important to note that, while the literature includes a large variety of concepts and features related to medium-term fiscal planning, a universally accepted set of international best practices does not exist. 
Takisto je dôležité poznamenať, že hoci sa vliteratúre nachádza veľké množstvo pojmov aprvkov spojených so strednodobým fiškálnym plánovaním, všeobecne akceptovaný súbor medzinárodných najlepších postupov neexistuje.
While acknowledging the importance of the elements presented as ‘differences’ in Table 1, the Commission is of the view that not all of them should necessarily qualify as legally binding EU standard for MTBFs. 
Hoci Komisia uznáva dôležitosť prvkov, ktoré sú v tabuľke 1 uvedené ako „rozdiely“, zastáva názor, že nie všetky z nich by sa mali nevyhnutne považovať za právne záväzné štandardy EÚ v oblasti strednodobých rozpočtových rámcov.
When preparing legislative proposals, the Commission has to carefully consider many aspects, including notably the right balance between the desirability of the envisaged requirements and the feasibility of translating them into EU law requirements applicable to all the Member States or the euro area Member States only. 
Pri príprave legislatívnych návrhov musí Komisia pozorne zvážiť mnohé aspekty, predovšetkým vrátane primeranej rovnováhy medzi vhodnosťou stanovených požiadaviek a uskutočniteľnosťou ich premietnutia do požiadaviek podľa práva EÚ uplatniteľných na všetky členské štáty alebo iba na členské štáty eurozóny.
The Commission also stresses the need to make the distinction between the MTBFs in the Commission approach (defined in Article 2(e) of the Directive) and the various concepts used by the IMF, the World Bank and the OECD. 
Komisia takisto zdôrazňuje potrebu rozlišovať medzi prístupom Komisie k strednodobým rozpočtovým rámcom [vymedzeným v článku 2 písm. e) smernice] a rôznymi pojmami, ktoré používa MMF, Svetová banka a OECD.
Directive 2011/85 focused on a particular concept of instrument for medium-term fiscal planning (i.e. MTBF) and on related basic principles and components that were deemed crucial to attaining the objective of promoting compliance with the EU fiscal framework. 
Smernica 2011/85 sa zameriavala na konkrétnu koncepciu nástroja strednodobého fiškálneho plánovania (t. j. strednodobý rozpočtový rámec) a na súvisiace základné zásady a zložky, ktoré sa považovali za kľúčové na splnenie cieľa, ktorým bola podpora súladu s fiškálnym rámcom EÚ.
This explains the absence of some of the standards/best practice retained by the above-mentioned international organisations (e.g. carryovers, commitments and buffers). 
Tým sa vysvetľuje neexistencia niektorých štandardov, resp. najlepších postupov uvedených medzinárodných organizácií (napr. prenesené rozpočtové prostriedky, záväzky a rezervy). 31.
31 The Commission recognizes that medium-term planning and annual budget preparation should be done in consistency with each other. 
Komisia si uvedomuje, že strednodobé plánovanie a príprava ročných rozpočtov by sa mali vykonávať vo vzájomnom súlade.
Directive 2011/85 militates explicitly for such consistency, notably in Art. 10. 
V smernici 2011/85, a to najmä v článku 10, sa takýto súlad výslovne presadzuje.
32 While acknowledging that the principle of ensuring expenditure control in MTBFs is important, the Commission considers that most of the cited control mechanisms would have been too specific/prescriptive to include in the Directive as common requirements for all Member States. 
Hoci Komisia uznáva, že zásada zaistenia kontroly výdavkov v strednodobých rozpočtových rámcoch je dôležitá, zastáva názor, že väčšina uvedených kontrolných mechanizmov by bola príliš konkrétna, resp. normatívna na to, aby mohli byť zahrnuté do smernice ako spoločné požiadavky pre všetky členské štáty.
33 Directive 2011/85 does not foresee an accountability mechanism for ex-post or ex-ante deviations from the multi-year plans. 
V smernici 2011/85 sa nestanovuje mechanizmus zodpovednosti za odchýlky od viacročných plánov ex post alebo ex ante.
However, the Fiscal Compact establishes correction mechanisms which are meant to address those departures from medium-term fiscal plans that would qualify as observed significant deviations from the MTO or the adjustment path towards it. 
Vo fiškálnej dohode sa však stanovujú korekčné mechanizmy, ktoré sú určené na riešenie tých odchýlok od strednodobých fiškálnych plánov, ktoré by sa považovali za značné zistené odchýlky od strednodobého cieľa alebo postupu úprav vedúceho k tomuto cieľu.
Related opinions by the national IFIs would also activate the ‘comply-or-explain’ principle and generate a reputational cost for the budgetary authorities. 
Súvisiacimi stanoviskami vnútroštátnych nezávislých fiškálnych inštitúcií by sa takisto aktivovala zásada „dodržiavať alebo vysvetliť“ a bola by poškodená dobrá povesť rozpočtových orgánov.
34 The 2017 draft Directive aimed specifically at strengthening the medium-term orientation of fiscal policy in the Member States by putting forward several key requirements for reinforcing MTBFs (see Commission reply to paragraph 21). 
Cieľom návrhu smernice z roku 2017 bolo najmä posilnenie strednodobého zamerania fiškálnej politiky včlenských štátoch prostredníctvom predloženia viacerých kľúčových požiadaviek na posilnenie strednodobých rozpočtových rámcov (pozri odpoveď Komisie na bod 21).
The Commission stresses the high potential of those provisions to strengthen the MTBFs, despite the fact that they do not match directly the “differences” identified in Table 1. 
Komisia zdôrazňuje vysoký potenciál týchto ustanovení posilniť strednodobé rozpočtové rámce, a to aj napriek skutočnosti, že priamo nezodpovedajú „rozdielom“ uvedeným v tabuľke 1.
As regards expenditure growth, Member States are also required by the SGP to respect the EU expenditure benchmark, which links the growth of expenditure with the evolution of the potential output. 
SK SK Pokiaľ ide o rast výdavkov, v PSR sa od členských štátov vyžaduje, aby dodržiavali referenčnú hodnotu EÚ pre výdavky, ktorou sa rast výdavkov prepája s vývojom potenciálneho produktu.
35 The Commission was a pioneer in putting forward principles underpinning the establishment of national IFIs, via the June 2012 Communication regarding common principles on national fiscal correction mechanisms. 
V oznámení z júna 2012 o spoločných zásadách pre vnútroštátne fiškálne korekčné mechanizmy Komisia ako prvá predložila zásady, ktoré sú základom vytvorenia vnútroštátnych nezávislých fiškálnych inštitúcií.
Those principles were subsequently endorsed by the co-legislators as they were fully taken up in Regulation 473/2013. 
Tieto zásady následne schválili spoluzákonodarcovia, keďže boli v celom rozsahu prevzaté do nariadenia č. 473/2013.
The specifications in the common principles provide key features for setting up or designating independent and competent bodies to operate in the fiscal policy area. 
Špecifikáciami v spoločných zásadách sa stanovujú prvky kľúčové na vytvorenie alebo označenie nezávislých a príslušných orgánov pôsobiacich v oblasti fiškálnej politiky.
36 The Commission considers that the principles and desirable features for national IFIs issued by the OECD and IMF are in fact largely consistent with the EU level requirements, while being slightly more granular and operational. 
Komisia sa domnieva, že zásady a žiaduce prvky vnútroštátnych nezávislých fiškálnych inštitúcií, ktoré vydali OECD a MMF, sú v skutočnosti do značnej miery v súlade s požiadavkami na úrovni EÚ, ale sú o niečo podrobnejšie a funkčnejšie.
The differences are explained by the fact that such principles/features are meant to be used as a guidance and not as legally binding requirement. 
Rozdiely sa vysvetľujú najmä tým, že takéto zásady, resp. prvky sa majú použiť ako usmernenie, nie ako právne záväzná požiadavka.
Moreover, not every ideal IFI feature is necessarily suitable for incorporation into EU law as requirement for all Member States, especially on subsidiarity grounds. 
Každý ideálny prvok nezávislej fiškálnej inštitúcie navyše nie je nevyhnutne vhodný na začlenenie do práva EÚ ako požiadavka pre všetky členské štáty, a to najmä z dôvodu subsidiarity.
Having one-size-fits-all IFIs (e.g. by imposing specific requirements on the number and term length of the board members or ways to finance the IFI activities) was therefore not in the Commission’s intention and would have not reflected the will of the Member States at the time. 
Vytvorenie univerzálnych nezávislých fiškálnych inštitúcií (napr. uložením osobitných požiadaviek na počet a dĺžku funkčného obdobia členov rady alebo na spôsob financovania činností nezávislých finančných inštitúcií) preto nebolo zámerom Komisie a neodzrkadľovalo by vtedajšiu vôľu členských štátov.
It should also be stressed that Member States were in favour of retaining a significant degree of freedom in designing their IFIs under the umbrella of common principles. 
Takisto je potrebné zdôrazniť, že členské štáty podporili zachovanie značného stupňa slobody pri navrhovaní svojich nezávislých fiškálnych inštitúcií zastrešenom spoločnými zásadami.
This should also be seen against the fact that existence of IFIs in some Member States predated the supranational legislation, and some IFIs with varied set-up were operating successfully in diverse national settings. 
To by sa malo vnímať aj v kontexte skutočnosti, že v niektorých členských štátoch nezávislé fiškálne inštitúcie existovali pred prijatím nadnárodných právnych predpisov a niektoré nezávislé finančné inštitúcie s rôznym usporiadaním úspešne pôsobili v rozličných vnútroštátnych prostrediach.
39 The Commission underlines that the scope of improvements related to IFIs in the draft 2017 Directive is broader than suggested in this paragraph. 
Komisia zdôrazňuje, že rozsah zlepšení súvisiacich s nezávislými fiškálnymi inštitúciami je v návrhu smernice z roku 2017 širší, ako sa uvádza v tomto bode.
Apart from additional competences for IFIs in relation to setting and monitoring key fiscal parameters and the incorporation of the ‘comply-or-explain’ principle into EU law, the proposal brings important qualifications for the independence safeguards as well as the possibility to extend all those IFI requirements to non-euro area Member States. 
Okrem dodatočných právomocí pre nezávislé fiškálne inštitúcie vo vzťahu k stanovovaniu a monitorovaniu kľúčových fiškálnych parametrov a začlenenia zásady „dodržiavať alebo vysvetliť“ do práva EÚ sa v návrhu stanovujú aj dôležité predpoklady záruk nezávislosti, ako aj možnosť rozšíriť všetky požiadavky týkajúce sa nezávislých fiškálnych inštitúcií aj na členské štáty, ktoré nepatria do eurozóny.
More concretely, the independence requirements were strengthened as follows: a reinforcing adjective was included for describing resources (“stable”) and there were specifications for the right of access to information (“extensive and timely”); these qualifications aim to cater for concerns expressed by IFIs, including via the cited statements of the Network of EU IFIs. 
Konkrétnejšie sa požiadavky nezávislosti posilnili takto: pri opise zdrojov sa použilo posilňujúce prídavné meno („stabilné“) a pri práve na prístup k informáciám sa uviedli špecifikácie („rozsiahly a včasný“). Cieľom týchto predpokladov je riešiť obavy, ktoré vyjadrili nezávislé fiškálne inštitúcie, a to aj v citovaných vyhláseniach siete nezávislých fiškálnych inštitúcií EÚ.
42 The EU legislation concerning the multilateral budgetary surveillance lays down the specific responsibilities of the Commission as regards monitoring the Member States’ compliance with the EU fiscal rules. 
42. V právnych predpisoch EÚ, ktoré sa týkajú viacstranného rozpočtového dohľadu, sa stanovujú konkrétne povinnosti Komisie vo vzťahu k monitorovaniu súladu členských štátov s fiškálnymi pravidlami EÚ.
While the Commission can take into account all available elements which are deemed useful, including as appropriate the information provided by the national IFIs, the legal framework in force does not foresee a formal involvement of IFIs in the EU budgetary surveillance. 
Zatiaľ čo Komisia môže zohľadniť všetky dostupné prvky, ktoré sa považujú za užitočné, vrátane informácií poskytnutých vnútroštátnymi nezávislými fiškálnymi inštitúciami, ak je to vhodné, v platnom právnom rámci sa nestanovuje formálne zapojenie nezávislých fiškálnych inštitúcií do rozpočtového dohľadu EÚ.
46 While the TSCG, just as the SGP, indeed requires being at the MTO or on the adjustment path towards it, it additionally specifies a lower limit of the structural deficit of 0.5% of the GDP (or 1% under certain circumstances). 
Hoci sa v Zmluve o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii, rovnako ako aj v PSR, naozaj vyžaduje dodržiavanie strednodobého cieľa alebo postupu úprav vedúceho k tomuto cieľu, stanovuje sa v nej aj nižšia hranica štrukturálneho deficitu na úrovni 0,5 % HDP (alebo za istých okolností na úrovni 1 %).
47 The Commission notes that even where IFIs monitor compliance with EU fiscal rules they may not necessarily all publish their assessments of compliance. 
Komisia poznamenáva, že aj keď nezávislé fiškálne inštitúcie monitorujú súlad s fiškálnymi pravidlami EÚ, všetky nevyhnutne nemusia svoje hodnotenia súladu uverejniť.
49 Common reply to paragraphs 49-51: According to the Treaties, it is the Commission’s duty to formally assess compliance with EU fiscal rules in the framework of multilateral budgetary surveillance. 
Spoločná odpoveď na body 49 – 51: Podľa zmlúv je povinnosťou Komisie formálne hodnotiť súlad s fiškálnymi pravidlami EÚ v rámci viacstranného rozpočtového dohľadu.