natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This section considers the extent to which the Commission has been able to monitor and report on the contribution made by the EU budget — i.e. separately from the efforts made by Member States with national funds — towards the objectives of Europe 2020. 
V tejto časti sa posudzuje miera, do akej bola Komisia schopná monitorovať a predkladať správy o príspevku z rozpočtu EÚ – t. j. oddelene od úsilia členských štátov v súvislosti s vnútroštátnymi finančnými prostriedkami – na ciele stratégie Európa 2020.
It also considers two important factors in monitoring and reporting systems: whether there is ownership of strategic results, and whether there is a strategy in place for communicating results against the Europe 2020 objectives. 
Takisto sa tu posudzujú dva dôležité faktory pri systémoch monitorovania a predkladania správ: a to, či dochádza k zodpovednosti za strategické výsledky, a či bola stanovená stratégia pre oznamovanie výsledkov v porovnaní s cieľmi stratégie Európa 2020.
Monitoring and reporting on Europe 2020 3.27. 
Monitorovanie a predkladanie správ o stratégii Európa 2020 3.27.
Measuring and assessing the contribution of the EU budget towards Europe 2020 can only be done in a meaningful way if relevant, reliable and timely information, derived from a robust performance management and reporting system, is available to the Commission (18). 
Zmysluplne merať a posudzovať príspevok z rozpočtu EÚ k stratégii Európa 2020 možno len v prípade, že má Komisia k dispozícii relevantné, spoľahlivé a včasné informácie pochádzajúce zo stabilného systému riadenia výkonnosti a predkladania správ(18). Zatiaľ sa tak nestalo.
This is not yet the case. The AARs(19) that we have examined in previous years’ annual reports did not attempt to analyse progress towards Europe 2020. 
Výročné správy o činnosti(19), ktoré sme preskúmali vo výročných správach za predchádzajúce roky, sa nepokúšali analyzovať pokrok pri plnení cieľov stratégie Európa 2020.
The extent to which the 2014 AARs address this issue is considered in part 3 of this chapter below. 
Miera, do akej sa výročné správy o činnosti za rok 2014 zaoberajú touto otázkou, sa posudzuje v časti 3 tejto kapitoly.
(18) See the 2012 annual report, paragraph 10.32. 
ODPOVEDE KOMISIE (18) Pozri výročnú správu za rok 2012, bod 10.32.
(19) The 2010 annual report, chapter 8: DGs Agriculture and Rural Development (AGRI), Regional and Urban Policy (REGIO) and Research, Innovation and Science (RTD); the 2011 annual report, chapter 10: DGs AGRI, Development and Cooperation — EuropeAid (DEVCO), REGIO; the 2012 annual report, chapter 10: DGs Competition (COMP), Maritime Affairs and Fisheries (MARE) and Mobility and Transport (MOVE); and the 2013 annual report, chapter 10: DGs Employment, Social Affairs and Inclusion (EMPL), Health and Consumers (SANCO) and the Office for Infrastructure and Logistics in Luxembourg (OIL). 
(19) Výročná správa za rok 2010, kapitola 8: GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (AGRI), GR pre regionálnu a mestskú politiku (REGIO) a GR pre výskum, inováciu a vedu (RTD); výročná správa za rok 2011, kapitola 10: GR AGRI, GR pre medzinárodnú spoluprácu a rozvoj – EuropeAid (DEVCO), GR REGIO; výročná správa za rok 2012, kapitola 10: GR pre hospodársku súťaž (COMP), GR pre námorné záležitosti a rybárstvo (MARE) a GR pre mobilitu a dopravu (MOVE); a výročná správa za rok 2013, kapitola 10: GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie (EMPL), GR pre zdravie a spotrebiteľov (SANCO) a Úrad pre infraštruktúru a logistiku v Luxemburgu (OIL).
(4) EMCO and SPC have developed the Employment Performance Monitor based on a comprehensive database on a large number of employment and social indicators linked to the Headline targets. 
(4) EMCO a SPC vyvinuli monitor výsledkov v oblasti zamestnanosti na základe komplexnej databázy veľkého počtu ukazovateľov zamestnanosti a sociálnej oblasti spojených s hlavnými cieľmi.
The EPC has also a comprehensive monitoring system within the framework of LIME aimed at monitoring progress on Europe 2020. 
EPC tiež využíva komplexný monitorovací systém v rámci LIME zameraný na monitorovanie pokroku v súvislosti so stratégiou Európa 2020. 3.27.
Some elements of an effective monitoring and reporting system for Europe 2020 are in place. 
Pre stratégiu Európa 2020 sa zaviedli niektoré prvky systému účinného monitorovania a predkladania správ.
The statistical branch of the Commission, Eurostat, makes statistical data available on both EU-wide and national performance towards achieving the Europe 2020 headline targets. 
Štatistický úrad Komisie, Eurostat, sprístupňuje štatistické údaje o výkonnosti EÚ a jednotlivých členských štátov pri dosahovaní hlavných cieľov stratégie Európa 2020.
Its website provides regular updates on the targets, while dedicated reports present more in-depth analysis of trends and investigates the reasons behind the evolution of headline indicators. 
Na svojich webových stránkach pravidelne poskytuje informácie o týchto cieľoch, zatiaľ čo osobitné správy obsahujú podrobnejšiu analýzu trendov a skúmajú dôvody, ktoré stoja za vývojom hlavných ukazovateľov.
The Commission’s review of Europe 2020, which should have been available to the Council in March 2015, has been delayed until early 2016. 
Preskúmanie stratégie Európa 2020 zo strany Komisie, ktoré Rada mala mať k dispozícii v marci 2015, bol odložený na začiatok roka 2016.
In March 2014, the Commission issued a stocktaking communication to launch a public consultation on Europe 2020(20). 
Komisia v marci 2014 vydala hodnotiace oznámenie o začatí verejnej konzultácie o stratégii Európa 2020 (20).
However, the summary results of the consultation do not provide any feedback on the role of EU programmes for Europe 2020 (21). of the European Union C 373/95 THE COMMISSION’S REPLIES 3.28. 
Súhrnné výsledky konzultácie však neposkytujú žiadnu spätnú väzbu o úlohe programov EÚ pre stratégiu Európa 2020 (21). ODPOVEDE KOMISIE 3.28.
Country Reports developed by the Commission in the context of the European semester look in detail at the socioeconomic situation and outlook in each Member State, and what are the most important actions necessary for improving socioeconomic progress. 
Správy o jednotlivých krajinách, ktoré Komisia vypracovala v kontexte európskeho semestra, sa podrobne zameriavajú na sociálno-ekonomickú situáciu a vyhliadky v každom členskom štáte a na najdôležitejšie opatrenia, ktoré je potrebné prijať na účely zlepšenia sociálno-ekonomického pokroku.
This analysis forms the basis for subsequent Country Specific Recommendations, proposed by the Commission and adopted by the European Council. 
Táto analýza tvorí základ pre následné odporúčania pre jednotlivé krajiny, ktoré navrhla Komisia a schválila Európska rada.
Ensuring that the resulting Country Specific Recommendations are reflected in the 2014-2020 Partnership Agreements and Operational Programmes has been a major focus of the negotiations, so as to further strengthen the consistency of the specific objectives at operational programme level and the high level Europe 2020 objectives. 
Zabezpečenie toho, že výsledné odporúčania pre jednotlivé krajiny sú zohľadnené v partnerských dohodách na roky 2014 – 2020 a operačných programoch, predstavovalo hlavné zameranie rokovaní, aby sa tak ďalej posilnil súlad medzi konkrétnymi cieľmi na úrovni operačného programu a cieľmi stratégie Európa 2020 na vysokej úrovni.
(20) COM(2014) 130 final/2 of 19 March 2014, Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, ‘Taking stock of the Europe 2020 strategy for smart, sustainable and inclusive growth’. 
(20) COM(2014) 130 final/2 z 19. marca 2014, Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Zhodnotenie vykonávania stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu.
(21) COM(2015) 100 final of 2 March 2015. 
(21) COM(2015) 100 final z 2. marca 2015.
As the Commission noted last year in its fourth evaluation report, for the 2007-2013 programming period ‘it is not possible to single out what has been the exact contribution of each of the financial programmes in achieving Europe 2020 targets’(22). 
Ako už Komisia minulý rok uviedla vo svojej štvrtej hodnotiacej správe, za programové obdobie 2007 – 2013 „nie je možné určiť, aký bol konkrétny prínos jednotlivých finančných programov k plneniu cieľov stratégie Európa 2020“ (22).
The Commission published its fifth evaluation report — on the financial year 2014 — in June 2015 (23). 
Komisia uverejnila svoju piatu hodnotiacu správu týkajúcu sa rozpočtového roka 2014 v júni 2015 (23).
The fifth evaluation report includes more information on Europe 2020 than its predecessor. 
Piata hodnotiaca správa obsahuje viac informácií o stratégii Európa 2020 ako predchádzajúca správa.
The report also includes several references regarding the individual programmes’ contribution to the achievement of Europe 2020. 
Táto správa zahŕňa aj viaceré referencie týkajúce sa prínosu jednotlivých programov k dosiahnutiu stratégie Európa 2020.
These references, however, are limited. 
Tieto referencie sú však v správe obmedzené.
The 2007-2013 MFF does not support comprehensive reporting on the EU budget contribution to Europe 2020, as it was designed prior to the adoption of the Europe 2020 strategy. 
Vo VFR na obdobie 2007 – 2013 sa nepodporuje komplexné predkladanie správ o príspevku z rozpočtu EÚ na ciele stratégie Európa 2020, keďže bol navrhnutý pred schválením stratégie Európa 2020.
The evaluation report thus still provides an incomplete picture of the EU budget contribution to Europe 2020 (see also paragraph 3.9). 
Hodnotiaca správa teda stále neposkytuje úplný obraz o príspevku z rozpočtu EÚ pre stratégiu Európa 2020 (pozri tiež bod 3.9).
Based on the framework for the 2014-2020 programming period, the Commission expects that, from the financial year 2017, the evaluation report will be able to provide better and more complete information on performance, including progress against Europe 2020 (24). 
Na základe rámca pre programové obdobie 2014 – 2020 Komisia očakáva, že od rozpočtového roku 2017 bude hodnotiaca správa poskytovať lepšie a úplnejšie informácie o výkonnosti vrátane pokroku v dosahovaní stratégie Európa 2020 (24).
However, in part 2 of this chapter we highlight some issues which will make it difficult for the Commission to report on the contribution of the ESI funds to Europe 2020 for this programming period. of the European Union 10.11.2015 THE COMMISSION’S REPLIES 3.30. 
V časti 2 tejto kapitoly však zdôrazňujeme niektoré otázky, ktoré Komisii skomplikujú predkladanie správ o prínose EŠIF pre stratégiu Európa 2020 za toto programové obdobie. ODPOVEDE KOMISIE 3.30.
In its fourth evaluation report, the Commission pointed out that ‘Europe 2020 is a common endeavour of Member States and the Commission and many external factors influence the achievement of Europe 2020 objectives’. 
Vo svojej štvrtej hodnotiacej správe Komisia uviedla, že „stratégia Európa 2020 je spoločným úsilím členských štátov a Komisie a plnenie cieľov stratégie Európa 2020 je ovplyvňované veľkým počtom vonkajších faktorov“.
The Court noted in paragraph 10.24 of its 2013 Annual report, that the fourth evaluation report represented an improvement in so far as it tried to establish a link between the main financial programmes presented by MFF heading and the available performance information relevant to the Europe 2020 strategy. 
Dvor audítorov uvádza v bode 10.24 svojej výročnej správy za rok 2013, že štvrtá hodnotiaca správa predstavovala zlepšenie, pretože sa snaží vytvoriť prepojenie medzi hlavnými finančnými programami uvedenými podľa okruhov VFR a dostupnými informáciami o výkonnosti relevantnými pre stratégiu Európa 2020.
In the fifth evaluation report the Commission refers to the limited size of the EU budget compared with total public spending in the EU and the variety of external factors involved in reaching Europe 2020 objectives. 
V piatej hodnotiacej správe Komisia odkazuje na obmedzenú veľkosť rozpočtu EÚ v porovnaní s celkovými verejnými výdavkami v EÚ a rôzne vonkajšie faktory, ktoré sa podieľajú na dosahovaní cieľov stratégie Európa 2020.
However, this is a challenging task, in particular isolating the effect of the EU budget from that of national budgets and external factors (see also the Commission reply to paragraph 3.1). 
Je to však náročná úloha, najmä pokiaľ ide o oddelenie vplyvu rozpočtu EÚ od vplyvu štátnych rozpočtov a vonkajších faktorov (pozri aj odpoveď Komisie na bod 3.1).
The reporting arrangements for the 2007-2013 programmes were determined before the Europe 2020 objectives were set out. 
Mechanizmy podávania správ pre programy na obdobie rokov 2007 – 2013 boli určené skôr ako ciele stratégie Európa 2020.
At this point in time, it is therefore not reasonable to expect the evaluation report to provide a complete picture of the EU budget contribution to Europe 2020. 
V tejto chvíli preto nie je rozumné očakávať, že sa v hodnotiacej správe poskytne úplný obraz o príspevku rozpočtu EÚ k stratégii Európa 2020.
(22) COM(2014) 383 final of 26 June 2014 ‘Report from the Commission to the European Parliament and the Council on the evaluation of the Union's finances based on the results achieved’. 
(22) COM(2014) 383 final z 26. júna 2014 s názvom „Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o hodnotení financií Únie na základe dosiahnutých výsledkov“.
(23) Report from the Commission to the European Parliament and the Council on the evaluation of the Union’s finances based on results achieved COM(2015) 313 final of 26 June 2015. 
(23) Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o hodnotení financií Únie na základe dosiahnutých výsledkov COM (2015) 313 final z 26. júna 2015.
The Treaty (Articles 318 and 319 of TFEU) requires that the Commission produce such a report, and that the report is part of the evidence on which the Parliament gives discharge each year to the Commission in respect of the budget. 
Na základe Zmluvy (články 318 a 319 ZFEÚ) je Komisia povinná vypracovať správu, ktorá je súčasťou dôkazov, na základe ktorých Parlament každoročne udeľuje Komisii absolutórium na plnenie rozpočtu.
(24) See the 2013 annual report, paragraph 10.25 and reply by the Commission. 
(24) Pozri výročnú správu za rok 2013, bod 10.25 a odpoveď Komisie.
For the Europe 2020 strategy to be successful, it needs to be fully owned by those to whom its objectives apply — the Member States and the EU. 
Aby bola stratégia Európa 2020 úspešná, je potrebná plná zodpovednosť na strane subjektov, ktorých sa ciele stratégie týkajú, teda členských štátov a EÚ.
The reviews of the Lisbon strategy pointed to the absence of clear commitments by its stakeholders as constraining the effectiveness of the strategy. 
V preskúmaní lisabonskej stratégie sa poukázalo na to, že absencia jasných záväzkov zainteresovaných strán obmedzuje účinnosť tejto stratégie.
The report of the High-Level Group concluded that the ‘lack of commitment at both the national and European level has meant that [...] benefits have not been captured, exposing inconsistencies and incoherence’ (25). 
V správe skupiny na vysokej úrovni sa dospelo k záveru, že „nedostatok odhodlania na vnútroštátnej aj európskej úrovni znamenal, že [...] neboli zaznamenané prínosy a boli zistené nezrovnalosti a nesúlad“ (25).
The evaluation of the Lisbon strategy reached a similar conclusion, that ‘implementation has suffered from variable ownership’ (26). 
V hodnotení lisabonskej stratégie sa dospelo k podobnému záveru, že „realizácia utrpela z dôvodu meniacej sa zodpovednosti“ (26).
For Europe 2020, the Commission has made efforts to develop a stronger sense of ownership of, and commitment to, the aims of the strategy on the part of stakeholders. 
Komisia v prípade stratégie Európa 2020 vynaložila úsilie o rozvinutie silnejšieho zmyslu pre zodpovednosť a odhodlanie u zainteresovaných strán v súvislosti s cieľmi stratégie.
The communication which accompanied the launch of the strategy includes a dedicated section setting out who should do what, addressing the roles of the European Council, the Council of Ministers, the Commission, the European Parliament, national, regional and local authorities, and stakeholders and civic society (27). 
Oznámenie, ktoré sprevádzalo zavedenie tejto stratégie, obsahuje osobitnú časť, v ktorej sa stanovuje, kto by mal čo robiť, stanovujú sa úlohy Európskej rady, Rady ministrov, Komisie, Európskeho parlamentu, vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov, zainteresovaných strán a občianskej spoločnosti (27).
For the 2014-2020 MFF, much of the information on the EU budget contribution to Europe 2020 will — as in the past — have to come from Member States (in line with the principles of shared management). 
Pre VFR na obdobie 2014 – 2020 budú musieť mnohé informácie o príspevku z rozpočtu EÚ na stratégiu Európa 2020 – tak ako v minulosti – pochádzať od členských štátov (v súlade so zásadami zdieľaného hospodárenia).
Thus commitment at all levels (national and EU) will be required to ensure that good-quality information is available and used for monitoring and reporting. 
Na zabezpečenie dostupnosti kvalitných informácií a ich využívania na monitorovanie a predkladanie správ bude potrebné odhodlanie na všetkých úrovniach (na vnútroštátnej úrovni a úrovni EÚ).
To implement such a performance management and reporting system effectively takes time. 
Účinné vykonávanie takéhoto systému riadenia výkonnosti a predkladania správ si vyžaduje čas.
Some elements of such a system are analysed in part 2 of this chapter. 
Niektoré prvky takéhoto systému sú analyzované v časti 2 tejto kapitoly.
Once such a system is in place, it should allow the Commission to take responsibility for the sound financial management of the EU budget as well as its contribution to policy achievements in the declarations of assurance by directors-general in the AARs (28). of the European Union THE COMMISSION’S REPLIES C 373/97 3.34. 
Zavedenie takéhoto systému by Komisii malo umožniť prevziať zodpovednosť za riadne finančné hospodárenie s rozpočtom EÚ, ako aj za jeho prínos k politickým úspechom vo vyhláseniach generálnych riaditeľov o vierohodnosti vo výročných správach o činnosti (28). ODPOVEDE KOMISIE 3.34.
As already outlined in the Commission reply to recommendation 3 in chapter 10 of the ECA’s 2013 Annual Report, a distinction needs to be made between the direct responsibility of the Directors-General, on the one hand, for the management of the financial programmes and the implementation of the budget and, on the other hand, the policy achievements such as the impact of the financial programmes. 
Ako už bolo uvedené v odpovedi Komisie na odporúčanie 3 v kapitole 10 výročnej správy Európskeho dvora audítorov za rok 2013, je potrebné rozlišovať medzi priamou zodpovednosťou generálnych riaditeľov za riadenie finančných programov a plnenie rozpočtu na jednej strane a politickými výsledkami, ako je vplyv finančných programov, na strane druhej.
The latter is also the responsibility of the co-legislators who contribute to the design of the programmes and adopt them, as well as of the Member States that often play a major role in the implementation of the programmes. 
Tie sú zároveň zodpovednosťou spoluzákonodarcov, ktorí prispievajú k vytváraniu programov a prijímajú ich, ako aj členských štátov, ktoré často zohrávajú významnú úlohu pri vykonávaní programov.
Furthermore, many other factors in the economy and society, far beyond the control of the Directors-General, influence the overall performance of the programmes. 
Celkovú výkonnosť programov ovplyvňuje aj mnoho ďalších hospodárskych a spoločenských faktorov, nad ktorými nemajú generálni riaditelia vôbec žiadnu kontrolu.
(25) ‘Facing the challenge — The Lisbon Strategy for Growth and Employment’, p. 
(25) „Prijať výzvy – lisabonská stratégia rastu a zamestnanosti“, s.
(26) SEC(2010) 114 final of 2 February 2010, p. 
(26) SEC(2010) 114 final z 2. februára 2010, s.
(27) COM(2010) 2020 final of 3 March 2010, Section 5.2. 
(27) COM(2010) 2020 final z 3. marca 2010, časť 5.2.
(28) Currently performance issues are excluded in the annual declarations of assurance of the DGs. 
(28) V súčasnosti sú v ročných vyhláseniach generálnych riaditeľov o vierohodnosti vylúčené otázky týkajúce sa výkonnosti.
See the 2013 annual report, paragraph 10.65 and recommendation 3, together with the Commission’s reply. 
Pozri výročnú správu za rok 2013, bod 10.65, a odporúčanie 3 spolu s odpoveďou Komisie.
EN C 373/98 Official Journal of the European Union 10.11.2015 THE COURT’S OBSERVATIONS PART 2 — HOW EUROPE 2020 OBJECTIVES ARE REFLECTED IN MEMBER STATES’ PARTNERSHIP AGREEMENTS AND PROGRAMMES 3.35. 
SK C 373/98 Úradný vestník Európskej únie 10.11.2015 PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV ČASŤ 2 – AKO SA CIELE STRATÉGIE EURÓPA 2020 PREMIETAJÚ V PARTNERSKÝCH DOHODÁCH A PROGRAMOCH ČLENSKÝCH ŠTÁTOV 3.35.
Good use of the ESI funds is important to EU’s efforts to meet the Europe 2020 objectives (paragraph 3.11). 
Správne využívanie EŠIF je dôležitým prvkom úsilia EÚ o dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020 (bod 3.11).
Partnership agreements between the Commission and each Member State lie at the heart of the ESI funds framework. 
Partnerské dohody medzi Komisiou a jednotlivými členskými štátmi sú jadrom rámca EŠIF.
They outline each country’s development needs and; for each of the ESI funds, set out a summary of the main results expected for each selected thematic objective(29). It is based on partnership agreements that Member States establish programmes for each fund (or for several funds), setting out the priorities for the country or region concerned. 
Opisujú rozvojové potreby jednotlivých krajín a pre každý EŠIF uvádzajú zhrnutie hlavných výsledkov očakávaných pre každý vybraný tematický cieľ(29). partnerských dohôd vyplýva, že členské štáty vytvoria programy pre každý fond (alebo pre niekoľko fondov) a stanovia priority pre príslušnú krajinu alebo región.
Achieving the Europe 2020 strategy requires partnership agreements and programmes to focus on performance rather than just absorbing the available financial resources. 
Splnenie stratégie Európa 2020 si vyžaduje, aby sa partnerské dohody a programy zameriavali skôr na výkonnosť než len na čerpanie dostupných finančných prostriedkov.
The Commission needs to monitor and report regularly on the extent to which the ESI funds contribute to Europe 2020. 
Komisia musí monitorovať a pravidelne predkladať správy o tom, ako akej miery prispievajú EŠIF k stratégii Európa 2020.
In particular, the Commission will have to prepare strategic reports (by 2017 and 2019) on the contribution of the ESI funds to the achievement of the Europe 2020 strategy (30). 
Komisia bude musieť vypracovať najmä strategické správy (do roku 2017 a 2019) o príspevku EŠIF k plneniu cieľov stratégie Európa 2020 (30).
This section therefore examines whether: THE COMMISSION’S REPLIES 3.35. 
V tejto časti sa preto skúma: ODPOVEDE KOMISIE 3.35.
The Commission refers to its reply to paragraph 3.1. 
Komisia odkazuje na svoju odpoveď na bod 3.1.