natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Figure 1 - Segments of a broadband network 10 Internet Source: ECA. Backbone (Core network) Middle Mile Fibre link Wireless or fibre link Fibre Satellite link link Last Mile Fibre Distributionnode Coaxial Copper Wireless Wireless transceiver link Satellite link 4. 
Ilustrácia 1 – Segmenty širokopásmovej siete 10 Internet Chrbticová (jadrová) sieť Medziuzlové spoje (middle mile) Optická linka Bezdrôtové alebo opticképripojenie Pripojenie koncových užívateľov (last mile) Distribučný uzol Vlákno Koaxiál Meď Optická linka Satelitné pripojenie Bezdrôtový Bezdrôtové vysielač pripojenie Satelitné pripojenie Zdroj: EDA.
Download speed refers to the rate data is received from a remote system, such as when browsing the internet or streaming videos; upload speed refers to the rate data is sent to a remote system, such as when video-conferencing. 
Rýchlosť sťahovania dát odkazuje na pomer dát prijatých zo vzdialeného systému, napr. pri prehliadaní obsahu internetu alebo pri prenose (streamingu) videa; rýchlosť odosielania dát odkazuje na pomer dát zaslaných do vzdialeného systému, napr. pri videokonferencii.
Other technical characteristics are becoming increasingly relevant for the provision of certain services (such as videoconference, cloud computing, connected driving and e-health). 
Ďalšie technické charakteristiky sa stávajú čoraz relevantnejšie pre poskytovanie niektorých služieb (napr. videokonferencia, cloud computing, pripojená jazda a elektronické zdravotníctvo).
The type of infrastructure used defines the upper limit of the connection speed. 
Typ použitej infraštruktúry stanovuje horný limit rýchlosti pripojenia.
There are five types of infrastructure that can deliver broadband services: optical fibre lines, coaxial cable, copper phone lines, terrestrial wireless (antenna sites/towers) and satellite (see Table 1). 
Je päť typov infraštruktúry, ktoré môžu zabezpečiť služby širokopásmového pripojenia: optická linka, koaxiálny kábel, medená telefónna linka, terestriálne bezdrôtové pripojenie (lokality/stožiare s anténami) a satelit (pozri tabuľku 1).
Due to rapid technological development, other technologies are also becoming capable of delivering fast broadband services (see Box 1). 
11 Vďaka rýchlemu technologickému rozvoju môžu aj iné technológie zabezpečiť služby rýchleho širokopásmového pripojenia (pozri rámček 1).
1 Source: ECA analysis based on Acreo Swedish ICT. 
1 Zdroj: Analýza EDA na základe Acreo Swedish ICT.
11 Wired or wireless Infrastructure Indicative download speed Indicative upload speed Wired Fibre up to 2.5 Gbps up to 1.2 Gbps Coaxial cable 300 Mbps up to 2 Gbps up to 50 Mbps Copper phone 5 Mbps up to 100 Mbps up to 10 Mbps Wireless Terrestrial wireless 60 Mbps up to 10 Mbps Satellite up to 20 Mbps up to 8 Mbps Box 1 – Technological developments - Hybrid internet solutions combine the copper phone network and the 4G mobile network to increase speed to customers, using a specific gateway (a type of modem). 
Rámček 1 – Technologický vývoj – Hybridné internetové riešenia sú kombináciou medenej telefónnej siete a 4G mobilnej siete na zvýšenie rýchlosti pre zákazníkov s využitím špeciálnej brány (typ modemu).
This solution is already in use in Belgium and the Netherlands with speeds of 30 Mbps in previously under-served areas. - The satellite industry is currently delivering the next-generation satellite broadband. 
Toto riešenie sa už využíva v Belgicku a Holandsku s rýchlosťou 30 Mbps v oblastiach, v ktorých predtým neboli dostatočné služby. – Satelitný priemysel v súčasnosti prináša ďalšiu generáciu satelitného širokopásmového pripojenia.
Two recent innovations are the high-throughput satellites and the non-geostationary orbit satellites. 
Dvomi poslednými inováciami sú vysokorýchlostné satelity (high-throughput satellites) a negeostacionárne obežné družice.
By using these types of satellites, connections over 30 Mbps may be offered in the future to a larger number of rural or remote customers. - 5G, 5th generation mobile networks are the next wireless telecommunications standards. 
Využitím týchto typov satelitov bude v budúcnosti možné ponúknuť vysokému počtu zákazníkov vo vidieckych alebo odľahlých oblastiach pripojenie s rýchlosťou nad 30 Mbps. – 5G, piata generácia mobilných sietí je ďalším štandardom bezdrôtových telekomunikačných služieb.
5G planning aims at higher capacity than current 4G, allowing a higher density of mobile broadband users, and supporting device-to-device, more reliable, and massive machine communications. 
Plánovanie 5G sa zameriava na vyššiu kapacitu, ako má súčasná 4G sieť, čo umožní vyššiu hustotu užívateľov širokopásmového pripojenia cez mobil, a na podporu komunikácie medzi zariadeniami (device-to-device), spoľahlivejšiu a masovejšiu komunikáciu zariadení.
5G has three elements: (1) enhanced mobile broadband, (2) massive Internet of Things, (3) mission critical services (such as self-driving cars). 
5G má tri zložky: 1) zlepšené mobilné širokopásmové pripojenie, 2) masívny internet vecí, 3) služby s kritickým poslaním (napr. autonómne autá).
5G requires a middle mile infrastructure based on fibre making 5G a complement to, but not a replacement for, high speed broadband networks close to the end user. 
5G si vyžaduje infraštruktúru medziuzlových spojov založenú na vlákne, čo z 5G robí doplnok, ale nie náhradu vysokorýchlostných širokopásmových sietí, ktoré sú blízko ku konečnému užívateľovi.
Each of these technologies has its own characteristics, as well as costs and benefits, with existing copper phone being the cheapest technology for a lower speed, and fibre delivering the highest speed at a higher cost. 
Každá z týchto technológií má svoje charakteristiky, ako aj náklady a prínosy, pričom existujúca medená telefónna linka je najlacnejšou technológiou pre nižšiu rýchlosť a optické vlákno poskytuje vysokú rýchlosť pri vyšších nákladoch.
Future applications related to the Internet of Things (see Box 2) will require higher speeds, scale and reliability from these networks5. 
Budúce aplikácie týkajúce sa internetu vecí (pozri rámček 2) si budú vyžadovať vyššie rýchlosti a spoľahlivosť sietí5.
In general, the roll out of technology which provides higher speeds is more expensive than technology delivering lower speeds although maintenance costs are lower. 
Vo všeobecnosti je zavedenie technológie, ktorá poskytuje vyššie rýchlosti, nákladnejšie než technológie, ktorá poskytuje nižšie rýchlosti.
12 Box 2 – The Internet of Things The Internet of Things is a network of physical devices with the ability to transfer data without the need for human-to-human or human-to-computer interaction. 
12 Rámček 2 – Internet vecí Internet vecí je sieť fyzických zariadení s možnosťou prenosu dát bez potreby interakcie medzi ľuďmi alebo medzi človekom a počítačom.
Examples are: Smart homes (e.g. controlling thermostat, lights, music), Smart cities (e.g. controlling street lights, traffic lights, parking), self-driving cars, Smart farming (combining data on soil moisture or pesticide usage with advanced imaging). 
Príklady: Inteligentné domy (napr. kontrolovanie termostatu, svetiel, hudby), inteligentné mestá (napr. kontrolovanie pouličného osvetlenia, semaforov, parkovania), autonómne autá, inteligentné poľnohospodárstvo (kombinovanie údajov o vlhkosti pôdy alebo pesticídoch s pokročilou technológiou snímok).
EU policies for broadband 6. 
Politiky EÚ v oblasti širokopásmového pripojenia 6.
Launched in 2010, Europe 2020 is the EU’s long-term strategy for smart, sustainable and inclusive growth6. 
V roku 2010 bola iniciovaná stratégia Európa 2020, ktorá je dlhodobou stratégiou EÚ pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast6.
It contains seven flagship initiatives. 
Má niekoľko hlavných iniciatív.
One of these, “A Digital Agenda for Europe”7, sets out targets for fast and ultra-fast internet to maximise the social and economic potential of Information and Communication Technologies (ICT), most notably the internet, for EU citizens and businesses. 
V jednej z nich, „Digitálnej agende pre Európu”7, sa stanovujú ciele pre rýchly a ultrarýchly internet s cieľom čo najviac zvýšiť spoločenský a hospodársky potenciál informačných a komunikačných „Stav širokopásmového pripojenia“, Broadband Commission for Sustainable Development, ITU a Unesco, september 2017.
COM(2010) 2020 “EU 2020, A strategy for smart, sustainable and inclusive growth”. 
COM/2010/2020 „EÚ 2020, Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“.
COM(2010) 245. 
5 6 7 COM(2010) 245.
The first two targets focus on supplying certain speeds, while the third relates to the demand by users. 
Prvé dva ciele sa zameriavajú na dodanie určitých rýchlostí, kým tretí cieľ sa týka dopytu zo strany zákazníkov.
These targets have become a reference for public policy throughout the EU, and have given direction to public and private investment. 
Tieto ciele sa stali referenčnými pre verejnú politiku v celej EÚ a udali smer pre verejné a súkromné investície.
The comparable target for the USA is in Box 3. 
Porovnateľný cieľ pre USA sa nachádza v rámčeku 3.
13 Box 3 – Broadband targets in the USA In the USA, the National Broadband Plan “Connecting America" was adopted in March 2010 and recommended that the country adopt and track six goals for 2020, the first of which was "At least 100 million U.S. homes should have affordable access to actual download speeds of at least 100 megabits per second and actual upload speeds of at least 50 megabits per second". 
13 Rámček 3 – Ciele v oblasti širokopásmového pripojenia v USA V USA bol národný plán širokopásmového pripojenia „Connecting America“ prijatý v marci 2010 a odporúča sa v ňom, aby krajina do roku 2020 prijala a sledovala šesť cieľov. Prvým cieľom je „aspoň 100 miliónov domácností v USA by malo mať cenovo dostupný prístup k skutočnej rýchlosti sťahovania dát najmenej 100 megabitov za sekundu a odosielania dát najmenej 50 megabitov za sekundu“.
Thus the objectives did not include 100 % of the population and the targets specified actual upload and download speeds. 
Medzi cieľmi teda nebolo 100 % populácie a v cieľoch sa špecifikovali skutočné rýchlosti sťahovania a odosielania dát.
In 2010, the Commission also set out a common framework for action at EU and Member State levels to meet these targets. 
V roku 2010 aj Komisia stanovila spoločný rámec opatrení na úrovni EÚ a členských štátov na splnenie týchto cieľov.
Requirements for Member States included the need to: (i) develop and make operational national broadband plans by 2012; (ii) take measures, including legal provisions, to facilitate broadband investment; and (iii) use fully the Structural and Rural Development Funds. 
Požiadavky na členské štáty zahŕňali: i) do roku 2012 vypracovať a uviesť do praxe vnútroštátne plány pre široké pásmo; ii) prijať opatrenia vrátane legislatívnych ustanovení na uľahčenie investícií do širokého pásma; a iii) v plnej miere využívať štrukturálne fondy a fondy na rozvoj vidieka.
In September 2016, the Commission identified in a Communication commonly known as the ‘Gigabit Society for 2025’9 three strategic objectives for 2025 that complement those set out in the Digital Agenda for 2020: - Connectivity of at least 1 gigabit10 for all main socio-economic drivers (such as schools, transport hubs and the main providers of public services); COM(2016) 587. A gigabit per second is 1000 Mbps, significantly faster than the Europe 2020 targets. 9 10 
V septembri 2016 Komisia určila vo svojom oznámení všeobecne známom ako „gigabitová spoločnosť do roku 2025“9 tri strategické ciele do roku 2025, ktoré dopĺňajú ciele stanovené v digitálnej agende do roku 2020: – pripojenie s rýchlosťou minimálne 1 gigabit10 pre všetky významné subjekty sociálno-ekonomickej interakcie (ako sú školy, dopravné uzly a hlavní poskytovatelia verejných služieb); – všetky mestské oblasti a všetky hlavné pozemné dopravné trasy s neprerušeným pokrytím 5G; – všetky európske domácnosti, či už vidiecke alebo mestské, budú mať prístup k internetovému pripojeniu s rýchlosťou zostupného spojenia minimálne 100 Mbps, s možnosťou nadstavby na gigabitovú rýchlosť.
EU financial support to broadband infrastructures 9. 
Finančná podpora EÚ na infraštruktúru širokopásmového pripojenia 9.
The European Commission estimated in 2013 that up to 250 billion euro will be required to achieve the 2020 broadband targets11. 
Európska komisia odhadla v roku 2013, že na splnenie cieľov v oblasti širokopásmového pripojenia do roku 2020 bude potrebná suma až do výšky 250 mld. EUR11.
However, the re-use of existing infrastructure and effective implementation of the Cost Reduction Directive12 could bring down these costs13. 
Opätovným využitím existujúcej infraštruktúry a účinným vykonávaním smernice o opatreniach na zníženie nákladov12 by sa však tieto náklady mohli znížiť13.
The telecommunication sector is the major private investor in broadband infrastructures. 
Telekomunikačné odvetvie je hlavným súkromným investorom do infraštruktúry širokopásmového pripojenia.
Some segments of the market, such as rural areas, are not attractive to private investors. 
Niektoré segmenty trhu, ako sú vidiecke oblasti, nie sú atraktívne pre súkromných investorov.
Financing from the public sector, whether national, regional or municipal, is required to provide acceptable broadband connectivity in these areas. 
Financovanie verejným sektorom, či už štátnym, COM(2016) 587.
European Commission,”The socio-economic impact of bandwith”, 2013, p. 
Európska komisia, „Spoločenskoekonomický vplyv šírky pásma”, 2013, s.
Directive 2014/61/EU of the European Parliament and the Council of 15 May 2014 on measures to reduce the cost of deploying high-speed electronic communications networks (OJ L 155, 23.5.2014, p. 
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/61/EÚ z 15. mája 2014 o opatreniach na zníženie nákladov na zavedenie vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí (Ú. v.
Fibre to the Home Council Europe, News Flash, “Costs for fibre based Gigabit Society significant but achievable”, FTTH Conference, Marseille, 16.2.2017. 
Fibre to the Home Council Europe, News Flash, „Costs for fibre based Gigabit Society significant but achievable”, FTTH Conference, Marseille, 16.2.2017.
14 11 12 13 
14 9 10 11 12 13
1 Source: ECA analysis based on Commission and EIB data. 
1 Zdroj: Analýza EDA na základe údajov Komisie a EIB.
The Commission, together with the Member States, manages the Structural Funds (ERDF, EAFRD). 
Komisia spolu s členskými štátmi riadi štrukturálne fondy (EFRR, EPFRV).
The Commission also provides a guarantee in support of projects financed by the EIB. 
Komisia tiež poskytuje záruku na podporu projektov financovaných EIB.
The EIB is responsible for the management of its own loans and, the European Fund for Strategic Investments (EFSI). 
EIB je zodpovedná za riadenie svojich vlastných úverov a Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI).
The Commission manages the Connecting Europe Facility (CEF) and part of the available funding for broadband under CEF is envisaged to be invested in the Connecting Europe Broadband Fund (CEBF). 
Komisia riadi Nástroj na prepájanie Európy (NPE) a časť financovania dostupného pre širokopásmové pripojenie v rámci NPE sa plánuje investovať do Investičného fondu pre širokopásmové pripojenie (CEBF).
The CEBF will be managed by an independent Fund Manager and mandated to act according to the terms of reference agreed by the EIB, the Commission and the other funding partners. 
CEBF bude riadiť nezávislý správca fondu a bude mať mandát konať v súlade so zadávacími podmienkami dohodnutými s EIB, Komisiou a ďalšími finančnými partnermi.
The audit addressed the effectiveness of the action taken by the Commission, the Member States and the EIB to achieve the Europe 2020 broadband objectives. 
V rámci auditu sme preskúmali účinnosť opatrení, ktoré prijala Komisia, členské štáty a EIB na dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020 v oblasti širokopásmového pripojenia.
particularly relevant as the 2020 deadline is approaching and as the Commission has communicated new objectives for 2025. 
Je to obzvlášť relevantné vzhľadom na to, že termín cieľov do roku 2020 sa približuje, a keďže Komisia oznámila nové ciele do roku 2025.
To do this, we examined: - whether the Member States are likely to achieve the Europe 2020 broadband objectives and whether the Commission monitored these achievements; - whether the Member States had developed appropriate strategies to achieve these objectives; and - whether the Member States had effectively implemented their strategies – including the measures and financing sources chosen (including the EIB) and the regulatory, competitive and technological environments established. 
Na tento účel sme preskúmali: – či členské štáty pravdepodobne dosiahnu ciele stratégie Európa 2020 v oblasti širokopásmového pripojenia a či Komisia monitoruje ich plnenie; – či členské štáty vypracovali primerané stratégie na dosiahnutie týchto cieľov; a – či členské štáty účinne vykonávali svoje stratégie – vrátane opatrení a vybraných zdrojov financovania (vrátane EIB) a zavedeného regulačného, konkurenčného a technologického prostredia.
We also examined the Commission’s support in relation to these three topics. 
Taktiež sme preskúmali podporu Komisie v týchto troch oblastiach.
This audit covered all the funding sources listed in Table 2: ERDF, EAFRD, CEF, EFSI, EIB loans and CEBF. 
Audit sa týkal všetkých zdrojov financovania uvedených v tabuľke 2: EFRR, EPFRV, NPE, EFSI, úvery EIB a CEBF.
It focused on five Member States: Ireland, Germany, Hungary, Poland and Italy. 
Zameral sa na päť členských štátov: Írsko, Nemecko, Maďarsko, Poľsko a Taliansko.
These Member States represent around 40 % of the EU population, and were selected to provide reasonable balance in terms of geographical spread and aspects of broadband coverage, such as rurality and subscription cost. 
Tieto členské štáty predstavujú približne 40 % obyvateľstva EÚ a boli vybrané s cieľom poskytnúť primeranú rovnováhu z hľadiska geografického rozšírenia a aspektov pokrytia širokopásmovým pripojením, ako je vidiecky charakter a náklady na predplatenú službu.
The audit covered the 2007-2013 and the 2014-2020 programme periods. 
Audit sa vzťahoval na programové obdobia 2007 – 2013 a 2014 – 2020.
At EU level, the audit covered all the Commission Directorates-General with significant roles in broadband14, as well as the EIB with regard to the EFSI and the CEBF. 
Na úrovni EÚ sa audit týkal všetkých generálnych riaditeľstiev Komisie, ktoré zohrávajú významnú úlohu v oblasti širokopásmového pripojenia14, ako aj EIB, pokiaľ ide o EFSI a CEBF.
The audit team visited various relevant stakeholders and NGOs in Brussels and the Member States: telecommunication associations, consumer associations and enterprise associations. 
Audítorský tím navštívil rôzne relevantné zainteresované strany a MVO v Bruseli a členských štátoch: telekomunikačné združenia, združenia zákazníkov a obchodné združenia.
Visits in the Member States examined included ministries responsible for setting up and implementing the broadband strategy, bodies responsible for managing the programmes funded through the ESI funds, Broadband Competence Offices, and National Regulatory Authorities. 
V preskúmaných členských štátoch boli navštívené ministerstvá zodpovedné za stanovenie a vykonávanie stratégie v oblasti širokopásmového pripojenia, orgány zodpovedné za riadenie programov financovaných z EŠIF, úrady pre širokopásmové pripojenie a vnútroštátne regulačné orgány.
We also benefited from the input of telecommunication experts on the observations, conclusions and recommendations of this report. 
Taktiež sme využili názory telekomunikačných odborníkov na pripomienky, závery a odporúčania uvedené v tejto správe.
OBSERVATIONS Although broadband coverage is improving across the EU, some Europe 2020 targets are unlikely to be achieved 16. 
PRIPOMIENKY Hoci sa širokopásmové pokrytie v celej EÚ zlepšuje, niektoré ciele stratégie Európa 2020 sa pravdepodobne nedosiahnu 16.
We reviewed the progress achieved by the Member States since 2010 against the three Digital Agenda targets (see paragraphs 6 and 7). 
Preskúmali sme, ako členské štáty napredujú od roku 2010 v plnení cieľov stanovených v digitálnej agende (pozri body 6 a 7).
We also took account of whether Members States were likely to achieve the 2025 targets, and assessed the Commission’s monitoring and its support to the Member States. 
Taktiež sme zohľadnili, či členské štáty pravdepodobne dosiahnu ciele do roku 2025 a posúdili sme monitorovanie zo strany Komisie a jej podporu poskytovanú členským štátom.
All Member States achieved the basic broadband coverage target by 2016 Target 1: by 2013, to bring basic broadband to all Europeans 17. 
Všetky členské štáty dosiahli cieľ základného širokopásmového pokrytia do roku 2016 Cieľ 1: zaistiť základné širokopásmové pripojenie všetkých Európanov do roku 2013 17.
At the end of 2013, all Member States except the three Baltic States (Estonia, Latvia and Lithuania) had achieved the target for basic broadband coverage. 
Koncom roka 2013 všetky členské štáty s výnimkou pobaltských štátov (Estónsko, Lotyšsko a Litva) dosiahli cieľ základného širokopásmového pokrytia.
By the end of June 2016, virtually all citizens in the EU had access to basic broadband networks and 98 % of the households had access to fixed broadband connections. 
Do konca júna 2016 mali takmer všetci občania EÚ prístup k sieti základného širokopásmového pripojenia a 98 % domácností malo prístup k pevnému širokopásmovému pripojeniu.
Two of the five examined Member States may achieve the 30 Mbps coverage target by 2020 but rural areas remain problematic in most Member States Target 2: by 2020, to ensure coverage of all Europeans with fast broadband (> 30 Mbps) 18. 
Dva z piatich preskúmaných členských štátov možno dosiahnu cieľ pokrytia s rýchlosťou 30 Mbps do roku 2020, ale vidiecke oblasti zostávajú problémom vo väčšine členských štátov Cieľ 2: zabezpečiť, aby do roku 2020 mali všetci Európania prístup k rýchlemu širokopásmovému pripojeniu (> 30 Mbps); 18.
For this target, we found significant improvement in most Member States. 
V súvislosti s týmto cieľom sme zistili výrazné zlepšenie vo väčšine členských štátov.
Across the EU, the proportion of households with access to fast broadband increased from 48 % in 2011 to 80 % in June 2017. 
V celej EÚ sa podiel domácností s prístupom k rýchlemu širokopásmovému pripojeniu zvýšil zo 48 % v roku 2011 na 80 % v júni 2017.
At that date, Malta had already achieved the target. 
K tomuto dátumu Malta už dosiahla tento cieľ.
However, there remain important differences between Member States: Greece and France had achieved about 50 % coverage, and a further seven Member States remained below 80 % (see Figure 2). 
Medzi jednotlivými členskými štátmi však zostávajú výrazné rozdiely: Grécko a Francúzsko dosiahli približne 50 % pokrytie a ďalších sedem členských štátov zostalo pod 80 % (pozri ilustráciu 2).
17 2 
Ilustrácia 2 – Pokrytie pripojením s rýchlosťou 30 Mbps vo všetkých členských štátoch v roku 2011 a 2017 Pozn.: za Cyprus a Chorvátsko neboli dostupné nijaké údaje z roku 2011.
In the five audited Member States, the trend was also for increased coverage between 2011 and 2017 (see Figure 3). 
V piatich kontrolovaných členských štátoch bol tiež trend narastajúceho pokrytia v rokoch 2011 až 2017 (pozri ilustráciu 3).
Through a combination of private and public investments, Hungary, Ireland and Italy have significantly increased their fast broadband coverage since 2011. 
Kombináciou súkromných a verejných investícií Maďarsko, Írsko a Taliansko výrazne zvýšili svoje pokrytie rýchlym širokopásmovým pripojením od roku 2011.
In addition, these three Member States have plans to increase further this coverage in rural and sub-urban areas. 
Okrem toho, tieto tri členské štáty plánujú zvýšiť toto pokrytie vo vidieckych a prímestských oblastiach.
However, in the cases of Ireland and Italy, based on past progress and current plans, it is unlikely that the 30 Mbps will be available to all citizens by 2020. 
V prípade Írska a Talianska však na základe pokroku v minulosti a súčasných plánov nie je pravdepodobné, aby dosiahli dostupnosť pripojenia s rýchlosťou 30 Mbps pre všetkých občanov do roku 2020.