natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A general government deficit target was set for the period as a whole, with, to this end, a fiscal effort averaged over the period (see Annex VI, yellow cells). 
Všeobecný cieľ deficitu verejných financií bol stanovený na obdobie ako celok, pričom na tento účel bolo fiškálne úsilie za toto obdobie spriemerované (pozri prílohu VI, žlté kolónky).
The drawback was that this allowed Member States to postpone most corrective action until the last year of the period. 
Nevýhodou je, že to členským štátom umožnilo odložiť väčšinu nápravných opatrení až do posledného roka daného obdobia.
At that point, the sheer magnitude of the corrections needed made them unrealistic and forced the Council to extend the deadline. 
V tom čase bolo také veľké množstvo potrebných opráv nereálne a prinútilo Radu predĺžiť lehotu.
107 To remedy this weakness, since 2011 EDP recommendations have included annual fiscal targets for these multiannual EDPs in both nominal and structural terms, thus restoring the annual benchmark for assessing corrective action as was the case before 2009. 
107 Na odstránenie tohto nedostatku zahŕňali odporúčania pre postup pri nadmernom deficite od roku 2011 ročné fiškálne ciele pre tieto viacročné postupy pri nadmernom deficite z nominálneho aj štrukturálneho hľadiska, čím sa obnovilo ročné referenčné kritérium na posúdenie nápravných opatrení tak ako pred rokom 2009.
Observations 65 Structural reforms are now also taken into account in the overall assessment of EDP action taken... 
Pripomienky 65 Pri celkovom posudzovaní opatrení prijatých v rámci postupu pri nadmernom deficite sa v súčasnosti zohľadňujú aj štrukturálne reformy...
108 Excessive public deficits may be rooted – at least in part – in structural weak‐ nesses. 
108 Nadmerné deficity verejných financií môžu mať pôvod – aspoň čiastočne – v štrukturálnych nedostatkoch.
Structural reforms address those weaknesses and remove obstacles to the fundamental drivers of growth by, for example, liberalising labour, product and service markets, which in turn encourages job creation and investment and improves productivity. 
Štrukturálne reformy riešia tieto nedostatky a odstraňujú prekážky pre základné stimuly rastu, napríklad liberalizáciou práce, trhmi výrobkov a služieb, čo na druhej strane podporuje tvorbu pracovných miest a investície a zlepšuje produktivitu.
Thus structural reforms may improve competitiveness, boost growth and, in the medium and long term, contribute to a lasting correc‐ tion of the deficit. 
Štrukturálne reformy tak môžu zlepšiť konkurencieschopnosť, podporiť rast a v strednodobom a dlhodobom horizonte prispieť k trvalej náprave deficitu.
109 Since May 2013 the Commission has also taken structural reforms into account in the overall assessment of EDP action. 
109 Komisia od mája 2013 zohľadňuje štrukturálne reformy aj pri celkovom posudzovaní opatrení v rámci postupu pri nadmernom deficite.
It does this by assessing economic partner‐ ship programmes (EPPs). 
Robí tak prostredníctvom posudzovania programov ekonomického partnerstva (EPP).
Since the entry into force of the ‘Two‐pack’, euro‐area Member States under an EDP have been required, together with their reports on action taken, to submit EPPs, which are a sort of road map of planned structural reforms. 
Od nadobudnutia účinnosti balíka dvoch legislatívnych aktov boli členské štáty patriace do eurozóny podliehajúce postupu pri nadmernom deficite povinné predkladať spolu so správami o prijatých opatreniach programy ekonomického partnerstva, ktoré sú akýmsi plánom realizácie plánovaných štrukturálnych reforiem.
Moreover, since February 2015 the Commission has regarded structural reforms planned in sufficient detail as a relevant factor for not launching an EDP or for granting a multiannual deadline51. ... although the analyses carried out in this regard are still limited and do not take sufficient account of the importance of structural reforms in the context of the EDP. 110 EPP assessments are a one‐off exercise, and the Commission does not systemati‐ cally follow up the weaknesses identified. 
Okrem toho Komisia od februára 2015 považuje dostatočne podrobne naplánované štrukturálne reformy za významný faktor, aby nezačala postup pri nadmernom deficite alebo na stanovenie viacročnej lehoty51. ... hoci analýzy, ktoré sa v tejto súvislosti vypracovali, sú ešte stále obmedzené a dostatočne nezohľadňujú význam štrukturálnych reforiem v kontexte postupu pri nadmernom deficite 110 Posúdenia postupu pri nadmernom deficite sú jednorazovým úkonom a Komisia systematicky nesleduje zistené nedostatky.
For example, in its opinion on the EPP submitted by Malta in October 2013 the Council concluded that all reforms were a work in progress and that implementation remained subject to risks. 
Rada napríklad vo svojom stanovisku o postupe pri nadmernom deficite, ktoré v októbri 2013 predložila Malta, dospela k záveru, že všetky reformy boli nedokončené a že ich vykonávanie podliehalo rizikám.
In addi‐ tion, some country‐specific recommendations had not yet been fully addressed. 
Niektoré konkrétne odporúčania pre jednotlivé krajiny navyše ešte neboli úplne dodržané.
It therefore invited Malta to provide additional information on the implementa‐ tion of the planned reforms in the upcoming national reform programme and stability programme, while considering additional measures to ensure long‐term public finance sustainability. 
Malta sa preto vyzýva, aby v nadchádzajúcom národnom programe reforiem a programe stability poskytla ďalšie informácie o realizácii plánovaných reforiem a aby zvážila ďalšie opatrenia, ktoré by zabezpečili dlhodobú udržateľnosť verejných financií.
However, although Malta failed to address all the aspects of the Council’s Opinion in respect of a number of reforms, the Commis‐ sion did not mention the missing details in its assessment of the relevant national reform programme. 
Hoci Malta neriešila všetky aspekty stanoviska Rady, pokiaľ ide o počet reforiem, Komisia vo svojom posúdení príslušného národného programu reforiem neuviedla chýbajúce údaje.
Observations 66 111 With the exception of Member States under a financial assistance programme (e.g. Cyprus), follow‐up of the implementation of structural reforms by Member States under an EDP is done only in the context of the European Semester (moni‐ toring of the implementation of country‐specific recommendations) and is no stricter than that carried out in respect of other Member States. 
Pripomienky 66 111 S výnimkou členských štátov v rámci programu finančnej pomoci (napr. Cyprus), sledovanie vykonávania štrukturálnych reforiem členskými štátmi v rámci postupu pri nadmernom deficite prebieha iba v kontexte európskeho semestra (monitorovanie vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny) a nie je prísnejšie ako to, ktoré sa vykonáva so zreteľom na ostatné členské štáty.
112 Moreover, the monitoring of country‐specific recommendations does not always extend to the actual implementation of reforms or to assessing their effective‐ ness. 
112 Okrem toho monitorovanie odporúčaní pre jednotlivé krajiny sa nemusí vždy vzťahovať na aktuálne vykonávanie reforiem alebo na posudzovanie ich účinnosti.
It mainly focuses on the steps taken to put the proposed measures into law (see Box 11). 
Zameriava sa najmä na kroky prijaté na uzákonenie navrhovaných opatrení (pozri rámček 11).
We consider that weak monitoring could compromise the impact of the Commission’s recent decision to take greater account of the implementation of structural reforms. 
Domnievame sa, že nedostatočné monitorovanie by mohlo ohroziť vplyv nedávneho rozhodnutia Komisie väčšmi zohľadniť vykonávanie štrukturálnych reforiem.
The Commission’s assessment of structural reforms implemented by Italy By way of illustration of the Commission’s approach to the assessment of structural reforms, reference is made to three reforms regarded as priorities by both Italy and the Commission: ο Spending review: in their 2013 and 2014 national reform programmes the Italian authorities highlighted the appointment of a commissioner to oversee the spending review. 
Posúdenie štrukturálnych reforiem vykonávaných Talianskom zo strany Komisie Prostredníctvom znázornenia prístupu Komisie k posúdeniu štrukturálnych reforiem sa odkazuje na tri reformy, ktoré Taliansko aj Komisia považujú za prioritu: ο Preskúmanie výdavkov: vo svojich národných programoch reforiem z roku 2013 a 2014 talianske orgány poukázali na vymenovanie komisára pre dohľad nad preskúmaním výdavkov.
However, the commissioner ap‐ pointed in October 2013 resigned in October 2014 (two years before the end of his mandate) after putting forward a spending review plan. 
Komisár, vymenovaný v októbri 2013, však odstúpil v októbri 2014 (dva roky pred ukončením svojho mandátu) po predložení plánu preskúmania výdavkov.
The Commission in its assessment (COM (2015)113 final) only noted that ‘in the context of the spending review a choice for more political ownership has been made but only some instruments are fully operational’. 
Komisia vo svojom posúdení [COM (2015) 113 final] len poznamenala, že „v kontexte preskúmania výdavkov sa vybrala väčšia politická angažovanosť, ale len niektoré nástroje sú plne funkčné“.
A new spending review commissioner was appointed only five months later. ο Tackling corruption: DG Economic and Financial Affairs’s assessment of the anti‐corruption authority failed to detect any weaknesses undermining its effectiveness. 
Nový komisár pre dohľad nad preskúmaním výdavkov bol vymenovaný len o päť mesiacov neskôr. ο Odstránenie korupcie: GR pre hospodárske a finančné záležitosti vo svojom hodnotení protikorupčného orgánu nezistilo žiadne nedostatky, ktoré by ohrozovali účinnosť.
These weaknesses only came to light in June 2014 after a report by DG Migration and Home Affairs had identified several issues (February 2014) and a major corruption scandal broke in Italy (EXPO 2015 in Milan in April 2014). 
Tieto nedostatky vyšli najavo až v júni 2014 po tom, ako bolo v správe GR pre migráciu a vnútorné záležitosti identifikovaných niekoľko problémov (február 2014) a v Taliansku vypukol veľký korupčný škandál (EXPO 2015 v Miláne v apríli 2014).
Two other major corrup‐ tion cases emerged later the same year (the Mose project in Venice in June, Mafia Capitale in Rome in December). ο Tackling tax evasion: in its assessment the Commission did not examine the figures disclosed by Italy as the outcome of measures implemented under this heading in the stability and national reform programmes. Box 11 
Neskôr v tom istom roku vypukli dva ďalšie veľké prípady korupcie (projekt Mose v Benátkach v júni, Mafia Capitale v Ríme v decembri). ο Odstránenie daňových únikov: Komisia vo svojom posúdení neskúmala údaje, ktoré uverejnilo Taliansko ako výsledok opatrení vykonaných v rámci tohto okruhu v programe stability a v národných programoch reforiem. Rámček 11
Observations 67 Outcome of the EDP EDP reforms have introduced tools for enhancing budgetary discipline, but the EDP has not proved fully effective as a corrective mechanism 113 This section summarises what has been done to further improve budgetary dis‐ cipline and examines the effectiveness of the EDP as a corrective and structural reform mechanism. 
Pripomienky 67 Výsledok postupu pri nadmernom deficite Reformy postupu pri nadmernom deficite zaviedli nástroje na zvýšenie rozpočtovej disciplíny, ale postup pri nadmernom deficite sa neukázal ako veľmi účinný nápravný mechanizmus 113 Táto časť obsahuje zhrnutie toho, čo bolo vykonané, na ďalšie zlepšenie rozpočtovej disciplíny a skúma účinnosť postupu pri nadmernom deficite ako mechanizmu nápravy a štrukturálnej reformy.
Successive EDP reforms have introduced tools for enhancing budgetary discipline in the Member States... 
Následné reformy postupu pri nadmernom deficite zaviedli nástroje na zvýšenie rozpočtovej disciplíny v členských štátoch...
114 Recent reforms to the EU fiscal framework (the ‘Six‐pack’ in 2011 and ‘Two‐pack’ in 2013 – see Figure 1) were made with the aim of achieving and maintaining the soundness of public finances. 
114 Nedávne reformy fiškálneho rámca EÚ (balík šiestich legislatívnych aktov v roku 2011 a balík dvoch legislatívnych aktov v roku 2013 – pozri obrázok 1) boli vykonané s cieľom dosiahnuť a udržať zdravé verejné financie.
In the context of the EDP, the reforms introduced complementary rules, an early‐warning mechanism and a range of new monitor‐ ing and surveillance tools; they also strengthened sanctions and eased the condi‐ tions for imposing them. ... however, the EDP has not proved fully effective as a corrective mechanism. 115 The budget balance and debt‐to‐GDP ratio are the two Treaty indicators used to assess the budgetary position of a Member State (see paragraph 1). 
V rámci postupu pri nadmernom deficite sa týmito reformami zaviedli doplňujúce pravidlá, mechanizmus včasného varovania a rad nových nástrojov v oblasti monitorovania a dohľadu; takisto posilnili sankcie a zjednodušili podmienky ich ukladania. ... ale postup pri nadmernom deficite sa však neukázal ako účinný mechanizmus nápravy 115 Rozpočtové saldo a pomer dlhu k HDP sú dva ukazovatele zmluvy používané na posúdenie stavu rozpočtu členského štátu (pozri bod 1).
The 2005 reform of the SGP supplemented these by introducing the structural balance52 as one of the targets that Member States under the EDP must achieve in order to correct an excessive deficit situation. 
Reformou Paktu stability a rastu z roku 2005 sa doplnili o zavedenie štrukturálneho salda52 ako jedného z cieľov, ktoré musia členské štáty v rámci postupu pri nadmernom deficite dosiahnuť, aby opravili stav nadmerného deficitu.
116 Of the 23 Member States under an EDP in November 2011, 15 had exited the pro‐ cedure as of the end of 2015 (see Table 1). 
116 Z 23 členských štátov v rámci postupu pri nadmernom deficite v novembri 2011 ukončilo koncom roka 2015 tento postup 15 z nich (pozri tabuľku 1).
All of the Member States we examined improved both their budget balance and their structural balance during the audited period (see Figure 1053). 
Všetky členské štáty, ktoré sme skúmali, zlepšili v kontrolovanom období svoje rozpočtové aj štrukturálne saldo (pozri obrázok 1053).
The Czech Republic, Germany, Italy and Malta managed to exit the procedure. 
Tento postup sa podarilo ukončiť Českej republike, Nemecku, Taliansku a Malte.
France is the only Member State in our sample with a deficit that still exceeded the 3 % threshold in 2015. 
Francúzsko je jediným členským štátom v našej vzorke s deficitom, ktorý v roku 2015 ešte stále prekračoval hranicu 3 %.
52 The structural balance is the budget balance net of the cyclical component and one‐off and other temporary measures. 
52 Štrukturálne saldo je rozpočtové saldo očistené o cyklickú zložku a jednorazové a iné dočasné opatrenia.
53 Data are provided for the period under scrutiny, i.e. 2008‐2015. 
53 Údaje sú uvedené za kontrolované obdobie, t. j.
However, data for the structural balance have only been available in AMECO since 2010. 
Údaje o štrukturálnom salde však boli v databáze AMECO dostupné až od roku 2010.
Observations 68 General government budget balance (2008‐2015) and structural balance (2010‐2015) 2 0 -2 -4 -6 -8 - 10 2 1 0 -1 -2 -3 -4 -5 -6 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 General government net lending (+)/net borrowing (-) as % of GDP Germany France Italy Cyprus Malta Czech Republic 2015 General government structural balance as % of potential GDP 2010 2011 2012 2013 2014 Germany France Italy Cyprus Malta Czech Republic Source: ECA, based on AMECO (last update 5 May 2015). 
Pripomienky 68 Rozpočtové saldo (2008 – 2015) a štrukturálne saldo (2010 – 2015) verejnej správy 2 0 –2 –4 –6 –8 – 10 2 1 0 –1 –2 –3 –4 –5 –6 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Čisté poskytnuté (+)/čisté prijaté (–) pôžičky verejnej správy v % HDP Nemecko Francúzsko Taliansko Štrukturálne saldo verejnej správy v % potenciálneho HDP 2010 2011 2012 2013 2014 Cyprus Malta Česká republika 2015 Nemecko Francúzsko Zdroj: EDA na základe databázy AMECO (posledná aktualizácia 5. mája 2015).
Figure 10 
Taliansko Cyprus Malta Česká republika Obrázok 10
Observations 69 117 The debt‐to‐GDP ratio of all the Member States in the sample was higher in 2015 than in 2008 (see Figure 11). 
Pripomienky 69 117 Pomer dlhu k HDP všetkých členských štátov zaradených do vzorky bol vyšší v roku 2015 ako v roku 2008 (pozri obrázok 11).
In mitigation, it must be recognised that the EDPs we examined were introduced in the midst of a severe financial crisis which contributed to a rapid increase in the debt level through a variety of channels, for example capital injections to banks and low or negative nominal growth. 
Pri zmierňovaní treba uznať, že postupy pri nadmernom deficite, ktoré sme skúmali, boli zavedené uprostred vážnej finančnej krízy, ktorá prispela k rýchlemu nárastu úrovne dlhu prostredníctvom rôznych kanálov, napríklad kapitálových injekcií bankám a nízkemu alebo negatívnemu nominálnemu rastu.
On average, the debt‐to‐GDP ratio in the EU increased by more than 24 % of GDP between 2008 and 2012, and all countries were affected. 
V priemere sa pomer dlhu k HDP v EÚ zvýšil o viac ako 24 % HDP v rokoch 2008 až 2012, čo malo vplyv na všetky krajiny.
Debt–to‐GDP ratio (%) 2008‐2015 140 120 100 80 60 40 20 2008 2009 Germany 2010 2011 2012 France Italy Cyprus 2013 2014 Malta 2015 Czech Republic Source: ECA, based on AMECO (last update 5 May 2015). Figure 11 
Pomer dlhu k HDP (v %) 2008 – 2015 140 120 100 80 60 40 20 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Česká republika Francúzsko Taliansko Cyprus Zdroj: EDA, na základe databázy AMECO (posledná aktualizácia 5. mája 2015).
Observations 70 118 In Germany, Malta and the Czech Republic (where it remains under the thresh‐ old), the increase over the 2008‐2015 period was moderate (4.4 percentage points in Malta, 6.4 percentage points in Germany and 12.8 percentage points in the Czech Republic) and the ratio is now on a downward path. 
Pripomienky 70 118 V Nemecku, na Malte a v Českej republike (kde zostáva pod prahovou hodnotou) bolo zvýšenie v rokoch 2008 – 2015 mierne (4,4 percentuálneho bodu na Malte, 6,4 percentuálneho bodu v Nemecku a 12,8 percentuálneho bodu v Českej republike) a tento pomer má v súčasnosti klesajúcu tendenciu.
Cyprus has had to cope with an unprecedented banking crisis and experienced an increase of 61.4 percentage points in its debt‐to‐GDP ratio from 2008 to 2015, with the sharp‐ est rise coming between 2008 and 2013 (from 45.3 % to 102.2 %). 
Cyprus sa musel vyrovnať s bezprecedentnou bankovou krízou a v rokoch 2008 – 2015 zaznamenal zvýšenie svojho pomeru dlhu k HDP o 61,4 percentuálneho bodu, pričom k najprudšiemu nárastu došlo v rokoch 2008 až 2013 (zo 45,3 % na 102,2 %).
However, since 2013, when it was placed under a programme of financial assistance, the debt dynamics have eased, and the ratio stabilised in 2014 (107.5 %) and 2015 (106.7 %). 
Od roku 2013, keď bol zaradený do programu finančnej pomoci, sa však dynamika dlhu uvoľnila, a tento pomer sa v rokoch 2014 (107,5 %) a 2015 (106,7 %) stabilizoval.
Finally, both, France and Italy experienced a continuous increase of around 30 percentage points in their debt‐to‐GDP ratio over the 2008‐2015 period. 
Francúzsko aj Taliansko nakoniec zaznamenali nepretržitý nárast svojho pomeru dlhu k HDP v rokoch 2008 – 2015 približne o 30 percentuálnych bodov.
119 The drivers behind debt dynamics are the primary balance54, the snowball ef‐ fect55 and the stock‐flow adjustment56. 
119 Stimulmi pre dynamiku dlhu sú: primárne saldo54, efekt snehovej gule55 a zosúladenie dlhu a deficitu56.
The evolution of the debt‐to‐GDP ratio can therefore be broken down by the respective impact of those three drivers. 
Vývoj pomeru dlhu k HDP preto možno rozčleniť podľa príslušného vplyvu týchto troch stimulov.
Figure 12 shows that breakdown, and Box 12 provides a deeper analysis of the breakdown and of the debt dynamics for the Member States in the sample. 
Obrázok 12 ukazuje toto rozčlenenie a rámček 12 poskytuje hlbšiu analýzu tohto rozčlenenia a dynamiky dlhu pre členské štáty zaradené do vzorky.
120 The analysis in Box 12 suggests that the EDP framework is potentially effective at keeping debt at bay. 
120 Z uvedenej analýzy v rámčeku 12 vyplýva, že rámec postupu pri nadmernom deficite je potenciálne účinný, keďže dlh udržiava v rozumných medziach.
However, a high initial level of debt (as in Italy) may hamper the effectiveness of the procedure in keeping the debt‐to‐GDP ratio under con‐ trol, as may the reluctance of a Member State (e.g. France) to implement the EDP recommendations and ensure fiscal discipline. 
Vysoká začiatočná úroveň dlhu (ako v Taliansku) však môže obmedziť účinnosť tohto postupu pri udržaní pomeru dlhu k HDP pod kontrolou, rovnako ako neochota členského štátu (napr. Francúzska) vykonať odporúčania postupu pri nadmernom deficite a zabezpečiť fiškálnu disciplínu.
121 Italian debt continued to increase, in spite of efforts towards fiscal discipline (as illustrated by a positive annual primary balance of +1.1 % on average over the period), owing to a significant snowball effect resulting from a combination of a large initial stock of debt, low or negative nominal GDP growth and episodes of high interest rates. 
121 Dlh Talianska sa ďalej zvyšoval aj napriek úsiliu o fiškálnu disciplínu (ako to dokazuje pozitívne ročné primárne saldo v priemere vo výške +1,1 % za dané obdobie) vzhľadom na značný efekt snehovej gule vyplývajúci z kombinácie veľkého začiatočného stavu dlhu, nízkeho alebo negatívneho nominálneho rastu HDP a epizód vysokých úrokových sadzieb.
France’s debt‐to‐GDP ratio increased despite a moderate initial level due to a lack of budgetary discipline, as illustrated by insufficient improvement in the budgetary indicators (see Figure 10) and by a significant negative primary balance (‐2.7 % on average over the period). 
Pomer dlhu Francúzska k HDP sa zvýšil aj napriek miernej počiatočnej úrovni z dôvodu nedostatku rozpočtovej disciplíny, ako to dokazuje nedostatočné zlepšenie rozpočtových ukazovateľov (pozri obrázok 10) a výrazne negatívne primárne saldo (v priemere –2,7 % za dané obdobie).
54 The primary balance is the budget balance net of interest payments on general government debt. 
54 Primárne saldo je rozpočtové saldo očistené od úrokových platieb z dlhu verejných financií.
The primary balance indicates the (positive or negative) amount of new debt created by the government and can thus be considered an indicator of fiscal discipline. 
Primárne saldo poukazuje na (kladnú alebo zápornú) výšku nového dlhu vytvoreného verejnou správou, a preto ho možno považovať za ukazovateľ fiškálnej disciplíny.
55 The snowball effect is the effect on public debt accumulation arising from the differential between the interest paid on public debt and the nominal GDP growth rate. 
55 Efekt snehovej gule je účinok hromadenia verejného dlhu v dôsledku rozdielu medzi úrokom plateným za verejný dlh a nominálnou mierou rastu HDP.
If the interest rate is higher than the nominal rate of GDP growth, the snowball effect will induce an increase in the debt‐to‐GDP ratio. 
Ak je úroková miera vyššia ako nominálna miera rastu HDP, efekt snehovej gule povedie k zvýšeniu pomeru dlhu k HDP.
In principle, to stabilise the debt‐to‐GDP ratio the government has to achieve a primary balance that offsets the snowball effect. 
Na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP musí verejná správa v zásade dosiahnuť primárne saldo, ktoré kompenzuje efekt snehovej gule.
56 The stock‐flow adjustment groups all changes in public debt that cannot be explained by the deficit. 
56 Zosúladenie dlhu a deficitu zoskupuje všetky zmeny vo verejnom dlhu, ktoré nemožno vysvetliť deficitom.
It includes changes (accumulation and sales) in financial assets, changes in the value of debt denominated in foreign currency and sundry statistical adjustments. 
Zahŕňa zmeny (nahromadenie a predaj) finančných aktív, zmeny v hodnote dlhu vedeného v cudzej mene a rôzne štatistické úpravy.