natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Because of the salinity levels of the local soil, the competent authorities considered that rice was the only suitable crop. 
Príslušné orgány vzhľadom na mieru zasolenia miestnej pôdy považovali ryžu za jedinú vhodnú plodinu.
However, the project was in an area where water was scarce. 
Projekt však bol v oblasti, kde bol nedostatok vody.
There was no assurance that the irrigation infrastructure would provide enough water to sustainably support the production of rice. 
Chýbala istota, že zavlažovacia infraštruktúra by poskytla dostatok vody na dlhodobú udržateľnú podporu produkcie ryže.
The authorities had not carried out a cost-benefit analysis on alternative options such as desalination, or the use of a more distant existing irrigation system. 
Orgány nevykonali analýzu nákladov a prínosov alternatívnych možností, ako je odsoľovanie alebo využitie vzdialenejšieho existujúceho zavlažovacieho systému. 64.
However, forestry projects are less successful if vegetation cover is less adapted to the local climatic conditions (see Box 6). 
Projekty lesného hospodárstva sú však menej úspešné, ak je vegetačný porast menej prispôsobený miestnym klimatickým podmienkam (pozri rámček 6).
Box 6 – Sustainability concerns of a forestry project in addressing desertification For an EAFRD co-financed afforestation project in Cyprus, we saw that about 20 % of the trees which had been planted had not survived for at least five years after the project ended, as some species were not well adapted to the climatic conditions. 
41 Rámček 6 – Otázky udržateľnosti projektov lesného projektu pri riešení dezertifikácie V súvislosti s projektom zalesňovania spolufinancovaným z prostriedkov EPFRV na Cypre sme zistili, že približne 20 % stromov, ktoré boli vysadené, neprežilo minimálne počas piatich rokov po skončení projektu, pretože niektoré druhy neboli dobre prispôsobené klimatickým podmienkam.
Limited use and scope of cost-benefit analysis 65. 
Obmedzené využitie a rozsah analýzy nákladov a prínosov 65.
Cost-benefit analyses and assessments of environmental sustainability are essential for desertification-related projects. 
Analýzy nákladov a prínosov a posúdenia environmentálnej udržateľnosti sú pre projekty týkajúce sa dezertifikácie nevyhnutné.
The most common EU co-financing source in our sample was the EAFRD (17 of 25 projects). 
Najbežnejším zdrojom spolufinancovania EÚ v našej vzorke bol EPFRV (17 zo 25 projektov).
The EAFRD Regulation does not require a cost-benefit analysis to be performed. 
V nariadení o EPFRV nie je stanovená požiadavka vykonania analýzy nákladov a prínosov.
Some Member States made it mandatory for specific irrigation projects, including Cyprus and Romania. 
Pre niektoré členské štáty boli povinné pri konkrétnych zavlažovacích projektov, vrátane Cypru a Rumunska.
For six of the nine EAFRD irrigation projects in our sample, a cost-benefit analysis had been performed. 
Analýza nákladov a prínosov sa vykonala v prípade šiestich z deviatich zavlažovacích projektov EPFRV v našej vzorke.
In these cases, the analysis sought to demonstrate that the project had financial benefits compared to a ‘do-nothing’ scenario. 
V týchto prípadoch sa analýza snažila preukázať, že projekt má v porovnaní so scenárom „neurobiť nič“ finančné výhody.
However, it did not consider the cost of measures for correcting the potentially negative environmental impact (although various permits from environmental authorities were required) as part of the project’s investment costs. 
V rámci investičných nákladov projektu sa však nezohľadnili náklady na opatrenia na nápravu potenciálne negatívneho vplyvu na životné prostredie (hoci boli potrebné rôzne povolenia od orgánov pre životné prostredie).
Projects’ performance on desertification and land degradation was not assessed by Member State authorities 66. 
Orgány členských štátov neposúdili výkonnosť projektov v oblasti dezertifikácie a degradácie pôdy 66.
Member States are not required to collect data on, or evaluate, the impact of EU projects on desertification and land degradation79. 
Členské štáty nie sú povinné získavať údaje o vplyve projektov EÚ na dezertifikáciu a degradáciu pôdy, ani ich hodnotiť79.
None of the authorities of the Member States we visited had assessed how effective such projects had been in addressing desertification. 
V skutočnosti orgány členských štátov, ktoré sme navštívili, neposudzovali, ako účinne tieto projekty riešia dezertifikáciu.
The Commission has not assessed progress towards meeting the commitment to land degradation neutrality by 2030 67. 
Komisia neposudzovala pokrok pri plnení záväzku dosiahnuť neutralitu degradácie pôdy do roku 2030 67.
We examined whether the EU commitment to land degradation neutrality by 2030 is likely to be met. 
Preskúmali sme, či je pravdepodobné, že do roku 2030 bude splnený záväzok EÚ týkajúci sa neutrality degradácie pôdy.
To achieve this goal at EU level, there needs to be a regular assessment of land degradation; cooperation and coordination across national boundaries and implementation of relevant actions; and relevant guidance to Member States on steps to achieve land degradation neutrality. 
Aby bolo možné dosiahnuť tento cieľ na úrovni EÚ, je potrebné degradáciu pôdy pravidelne posudzovať, spolupracovať, koordinovať činnosti v rámci vnútroštátnych hraníc a zavádzať relevantné opatrenia a poskytovať členským štátom pokyny o krokoch na zaistenie neutrality degradácie pôdy.
Such guidance should include dissemination of good practices, and techniques for evaluating the impact of irrigation investments on land and for assessing biodiversity loss. 
Tieto pokyny by mali zahŕňať šírenie osvedčených postupov a techník na hodnotenie vplyvu investícií do zavlažovania na pôdu a na posudzovanie straty biodiverzity.
The EU and Member States endorsed the United Nations’ commitment to achieving land degradation neutrality by 2030 (see paragraphs 13 and 14). 
EÚ a členské štáty podporili záväzok OSN dosiahnuť do roku 2030 neutralitu degradácie pôdy (pozri body 13 a 14).
DG ESTAT publishes annually a report on progress towards the SDGs in an EU context, including indicators covering two aspects concerning land degradation: artificial cover and soil erosion by water (see paragraph 40 and Table 2). 
GR ESTAT ročne zverejňuje správu o pokroku smerom k plneniu cieľov udržateľného rozvoja v kontexte EÚ vrátane ukazovateľov, ktoré sa týkajú dvoch aspektov degradácie pôdy: umelej krajinnej pokrývky a erózie pôdy spôsobenej vodou (pozri bod 40 a tabuľku 2).
DG ESTAT – on behalf of the Commission – only analyses the changes in these indicators, and does not draw a conclusion on the status of land degradation neutrality in the EU80. 
GR ESTAT v mene Komisie analyzuje iba zmeny v týchto ukazovateľoch a nevyvodzuje záver o stave neutrality degradácie pôdy v EÚ80.
The existing evaluation frameworks, in particular for EAFRD, do not have specific monitoring indicators on desertification or land degradation, although there are context indicators linked to some extent to land degradation: land cover, soil organic matter in arable land, soil erosion by water. 
Existujúce rámce hodnotenia, najmä pokiaľ ide o EPFRV, nemajú špecifické monitorovacie ukazovatele týkajúce sa dezertifikácie alebo degradácie pôdy, aj keď existujú kontextové ukazovatele, ktoré sú do určitej miery prepojené s degradáciou pôdy: krajinná pokrývka, obsah organických látok v ornej pôde, erózia pôdy spôsobená vodou.
In its 2018 EU SDG Monitoring report, DG ESTAT confirms that its analysis for target 15.3 “focuses only on two aspects: artificial land cover and soil erosion. 
GR ESTAT vo svojej monitorovacej správe o cieľoch udržateľného rozvoja EÚ za rok 2018 potvrdilo, že jeho analýza cieľa 153 „je zameraná len na dva aspekty: umelú krajinnú pokrývku a eróziu pôdy.
Because other degradation processes such as contamination, loss of soil biodiversity, erosion by wind, decline in organic matter, compaction, salinisation and desertification are not covered by the indicator set, the results of the analysis are limited.” 41 79 80 
Keďže iné procesy degradácie, ako je kontaminácia, strata biodiverzity pôdy, veterná erózia, úbytok organických látok, zhutnenie, salinizácia a dezertifikácia, nie sú zahrnuté do súboru ukazovateľov, výsledky analýzy sú obmedzené.“ 42 79 80
Land degradation has a transboundary impact: soil is not static and the drivers of its degradation are often global. 
Degradácia pôdy má cezhraničný dosah: pôda nie je statická a príčiny jej degradácie sú často globálne.
Land degradation is often considered a local phenomenon but soil particles move. 
Degradácia pôdy sa často považuje za lokálny jav, ale častice pôdnej hmoty sa premiestňujú.
Studies show that water and wind erosion processes, dust storms 81 or human activities such as pesticide pollution, are relevant in terms of a transboundary impact of soil degradation and have economic, social and environmental consequences 82, such as climate change, health problems and food shortage. 
Štúdie ukazujú, že procesy vodnej a veternej erózie, prachové búrky81 alebo ľudské činnosti, ako je znečistenie pesticídmi, sú relevantné z hľadiska cezhraničného vplyvu na degradáciu pôdy a majú hospodárske, sociálne a environmentálne dôsledky82, ako je zmena klímy, zdravotné problémy a nedostatok potravín.
Despite the transboundary nature of the problem, Member States and the Commission do not coordinate efforts to achieve the EU’s goal of achieving land degradation neutrality. 
Napriek cezhraničnej povahe problému členské štáty a Komisia nekoordinujú úsilie o dosiahnutie cieľa EÚ týkajúceho sa neutrality degradácie pôdy.
This is supported by studies such as one made on behalf of Germany’s Environment Agency, which states that “the discussion on the implementation of the SDGs in general and land degradation neutrality in particular are still at an early stage” and that “the EU was a major player in the process of developing the SDGs, however implementation of the SDGs in the EU has been slow.”83 There is still no clear, shared vision in the EU about how land degradation neutrality will be achieved by 2030. 
Potvrdzujú to štúdie, napríklad štúdia uskutočnená v mene nemeckej agentúry pre životné prostredie, v ktorej sa uvádza, že „diskusia o vykonávaní cieľov udržateľného rozvoja vo všeobecnosti a najmä neutralita degradácie pôdy sa stále nachádza v počiatočnom štádiu“ a že „EÚ bola hlavným aktérom v procese rozvoja cieľov udržateľného rozvoja, avšak vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja v EÚ je pomalé.“83 V EÚ stále neexistuje jasná predstava o tom, ako do roku 2030 dosiahnuť neutralitu degradácie pôdy.
The UNCCD has established a voluntary programme to support countries with their land degradation neutrality commitments, for example in defining national baselines, targets or associated measures. 
V rámci UNCCD bol zriadený dobrovoľný program na podporu krajín, ktoré majú záväzky týkajúce sa neutrality degradácie pôdy, napríklad stanovením vnútroštátnych základných hodnôt, cieľov alebo súvisiacich opatrení.
As of November 2018, 119 countries were participating in this programme. 
Do novembra 2018 sa na tomto programe zúčastnilo 119 krajín.
Italy is the only participating EU Member State. 
Taliansko je jediným zúčastneným členským štátom EÚ.
The Commission does not provide guidance to the Member States on practical aspects on achieving land degradation neutrality. 
Komisia neposkytuje členským štátom usmernenia, pokiaľ ide o praktické aspekty týkajúce sa dosahovania neutrality degradácie pôdy.
For example, in 2016, the Cypriot government issued 21 dust announcements. 
Napríklad v roku 2016 vydala cyperská vláda 21 hlásení o prachu.
See e.g. Hagemann, N., SOILS4EU, “Transboundary effects of soil degradation in the EU”, Helmholtz Centre for Environmental Research, 2018 and http://ec.europa.eu/environment/soil/index_en.htm. 
Pozri napr. Hagemann, N., SOILS4EU, Transboundary effects of soil degradation in the EU (Cezhraničné účinky degradácie pôdy v EÚ), Centrum pre výskum životného prostredia Helmholtz, 2018 a http://ec.europa.eu/environment/soil/index_en.htm.
Wunder, S., Kaphengst, T., Frelih-Larsen, Dr. A., McFarland, K., Albrecht, S., “Implementing SDG target 15.3 on “Land Degradation Neutrality” – Development of an indicator based on land use changes and soil values”, Ecologic Institute, Berlin on behalf of the German Environment Agency; 2018, pp. 12 and 38. 
Wunder, S., Kaphengst, T., Frelih-Larsen, Dr. A., McFarland, K., Albrecht, S., Implementing SDG target 15.3 on Land Degradation Neutrality” – Development of an indicator based on land use changes and soil values (Plnenie cieľa udržateľného rozvoja 15.3. o neutralite degradácie pôdy – Vývoj ukazovateľov na základe využívania pôdy a pôdnych hodnôt), Ekologický inštitút, Berlín v mene nemeckej agentúry pre životné prostredie, 2018, s. 12 a 38.
42 81 82 83 
43 81 82 83
It is a growing threat in the EU with significant effects on land. 
Pre EÚ predstavuje rastúcu hrozbu s významným vplyvom na pôdu.
Future climate change scenarios indicate an increasing vulnerability to desertification in the EU throughout this century, with an increase in temperature and droughts and less precipitation in the southern parts of Europe. 
Zo scenárov budúcich zmien klímy vyplýva rastúca zraniteľnosť EÚ voči dezertifikácii v tomto storočí, vyššie teploty a suchá a menší úhrn zrážok v južných častiach Európy.
Its effects will be particularly acute in southern Portugal, a large part of Spain, southern Italy, south-eastern Greece, Cyprus, and the Bulgarian and Romanian coasts (see paragraphs 1 to 24). 
Jej účinky budú obzvlášť vážne v južnom Portugalsku, vo veľkej časti Španielska, v južnom Taliansku, juhovýchodnom Grécku, na Cypre a na bulharskom a rumunskom pobreží (pozri body 1 až 24).
We found that the risk of desertification in the EU was not being effectively and efficiently addressed. 
Zistili sme, že riziko dezertifikácie v EÚ sa neriešilo účinne a efektívne.
While desertification and land degradation are current and growing threats in the EU, the Commission does not have a clear picture of these challenges, and the steps taken to combat desertification lack coherence. 
Zatiaľ čo dezertifikácia a degradácia pôdy sú súčasnými a rastúcimi hrozbami v EÚ, Komisia nemá jasný obraz o týchto výzvach a o krokoch prijatých na boj proti dezertifikácii.
We found that there is no agreed methodology for assessing desertification and land degradation within the EU. 
Zistili sme, že v rámci EÚ neexistuje dohodnutá metodika na posudzovanie dezertifikácie a degradácie pôdy.
Although the Commission and the Member States collect data about various factors with an impact on desertification and land degradation, the Commission does not analyse it to come up with a conclusive assessment on desertification and land degradation in the EU (see paragraphs 28 to 40). 
Napriek tomu, že Komisia a členské štáty zbierajú údaje o rôznych faktoroch, ktoré majú vplyv na dezertifikáciu a degradáciu pôdy, Komisia ich neanalyzuje, aby dospela k presvedčivému hodnoteniu týkajúcemu sa dezertifikácie a degradácie pôdy v EÚ (pozri body 28 až 40).
43 Recommendation 1 – Understanding land degradation and desertification in the EU The Commission, in cooperation with the Member States, should: (a) establish a methodology and relevant indicators – starting with the UNCCD’s three indicators – to assess the extent of desertification and land degradation in the EU; Target implementation date: 31 December 2020. (b) based on agreed methodology, collate and analyse relevant data on desertification and land degradation,muchofwhichisalreadybeingcollected,andregularlypresentitinaclear,user-friendly way for public use, preferably in the form of interactive maps for use in the EU. 
44 Odporúčanie 1 – Porozumenie degradácii pôdy a dezertifikácii v EÚ Komisia by v spolupráci s členskými štátmi mala: a) stanoviť metodiku a príslušné ukazovatele, počnúc tromi ukazovateľmi UNCCD, na posúdenie rozsahu dezertifikácie a degradácie pôdy v EÚ; Cieľový dátum vykonania: 31. decembra 2020 b) na základe dohodnutej metodiky porovnávať a analyzovať príslušné údaje o dezertifikácii a degradácii pôdy, z ktorých sa už mnohé zbierajú, a pravidelne ich prezentovať jasným a používateľsky ústretovým spôsobom pre verejné použitie, pokiaľ možno vo forme interaktívnych máp pre užívateľov v EÚ.
Target implementation date: 31 December 2021. 
Cieľový dátum vykonania: 31. decembra 2021
EU actions to tackle desertification lack coherence. 
Opatreniam EÚ na boj proti dezertifikácii chýba súdržnosť.
The EU does not have legislation in place to deal specifically with desertification. 
EÚ nemá právne predpisy, ktoré by sa osobitne vzťahovali na dezertifikáciu.
While other vital environmental resources such as air or water are governed under various EU directives and regulations, there is no similar integrated EU legislation on soil. 
Napriek tomu, že iné životne dôležité environmentálne zdroje, ako je voda a ovzdušie, sú upravené v rôznych smerniciach a nariadeniach EÚ, o pôde žiadne podobné integrované právne predpisy EÚ neexistujú.
There is no EU-level strategy on desertification and land degradation. 
Na úrovni EÚ neexistuje stratégia pre dezertifikáciu a degradáciu pôdy.
Rather, there is a range of strategies, action plans and spending programmes at EU level, such as the Common Agricultural Policy or the EU strategy on adaptation to climate change, which are relevant for combating desertification, but which do not focus on it. 
Namiesto toho existuje celý rad stratégií, akčných plánov a výdavkových programov na úrovni EÚ, ako je napríklad spoločná poľnohospodárska politika alebo stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy, ktoré sú dôležité v boji proti dezertifikácii, ale ktoré sa na ňu nezameriavajú.
Addressing desertification and land degradation is not well coordinated in practice (see paragraphs 41 to 56). 
Riešenie dezertifikácie a degradácie pôdy nie je v praxi dobre koordinované (pozri body 41 až 56).
44 Recommendation 2 – Assessing the need to enhance the EU legal framework for soil The Commission should assess the appropriateness of the current legal framework for the sustainable use of soil across the EU, including addressing desertification and land degradation. 
45 Odporúčanie 2 – Posúdenie potreby zlepšiť právny rámec EÚ týkajúci sa pôdy Komisia by mala posúdiť vhodnosť súčasného právneho rámca na udržateľné využívanie pôdy v celej EÚ vrátane riešenia dezertifikácie a degradácie pôdy.
Target implementation date: 30 June 2021. 77. 
Cieľový dátum vykonania: 30. júna 2021 77.
We found that EU projects can have a positive impact on desertification. 
Zistili sme, že projekty EÚ môžu mať na dezertifikáciu pozitívny vplyv.
Desertification-related projects are spread across different EU policy areas – mainly rural development, but also environment and climate, research or regional policy. 
Projekty EÚ súvisiace s dezertifikáciou sa realizujú v rôznych oblastiach politiky EÚ, najmä v oblasti rozvoja vidieka, ale aj v oblasti životného prostredia a klímy, výskumu alebo regionálnej politiky.
However, there are some concerns about their long-term sustainability. 
Existujú však určité obavy, pokiaľ ide o ich dlhodobú udržateľnosť.
Member States made limited use use of cost-benefit analyses, and did not assess the impact of EU-funded projects related to desertification, since desertification was not their primary objective (see paragraphs 57 to 66). 
Členské štáty využívali analýzy nákladov a prínosov v obmedzenej miere a neposudzovali vplyv projektov financovaných EÚ na dezertifikáciu, pretože dezertifikácia nebola ich primárnym cieľom (pozri body 57 až 66).
The Commission has not assessed progress towards meeting the commitment to strive to achieve land degradation neutrality by 2030. 
Komisia neposúdila pokrok pri plnení záväzku usilovať o dosiahnutie neutrality znehodnocovania pôdy do roku 2030.
There has not been an assessment of land degradation at the level of the EU. 
Nevykonalo sa posúdenie degradácie pôdy na úrovni EÚ.
The Commission did not provide practical guidance to Member States on how to achieve land degradation neutrality. 
Komisia neposkytla členským štátom praktické usmernenie k tomu, ako dosiahnuť neutralitu degradácie pôdy.
There is not yet a clear, shared vision in the EU about how land degradation neutrality will be achieved by 2030 (see paragraphs 67 to 71). 
V EÚ zatiaľ neexistuje jasná spoločná predstava o tom, ako do roku 2030 dosiahnuť neutralitu degradácie pôdy (pozri body 67 až 71).
45 Recommendation 3 – Achieving land degradation neutrality in the EU by 2030 The Commission should: (a) further detail how the EU’s commitment to land degradation neutrality will be achieved by 2030, andreportperiodicallyonprogress; Target implementation date: 31 December 2020. (b) provide guidance to Member States on practical aspects of preserving soil and achieving land degradation neutrality in the EU, including dissemination of good practices; Target implementation date: 31 December 2020. (c) on their request, provide technical support to Member States to establish national action plans to achieve land degradation neutrality by 2030, including identifying targeted measures, clear milestones, and a plan for intermediate reporting at Member State level. Target implementation date: 31 December 2022. 
46 Odporúčanie 3 – Dosiahnutie neutrality degradácie pôdy v EÚ do roku 2030 Komisia by mala: a) podrobne opísať, ako sa do roku 2030 dosiahne záväzok EÚ týkajúce sa neutrality degradácie pôdy a pravidelne podávať správy o pokroku; Cieľový dátum vykonania: 31. decembra 2020 b) poskytovať členským štátom pokyny k praktickým aspektom ochrany pôdy a dosahovania neutrality degradácie pôdy v EÚ vrátane šírenia osvedčených postupov; Cieľový dátum vykonania: 31. decembra 2020 c) na požiadanie poskytnúť členským štátom technickú podporu, aby vypracovali národné akčné plány na dosiahnutie neutrality degradácie pôdy do roku 2030, vrátane stanovenia cielených opatrení, jasných čiastkových cieľov a plánu priebežného podávania správ na úrovni členských štátov.
This Report was adopted by Chamber I, headed by Mr Nikolaos A. Milionis, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 14 November 2018. 
Cieľový dátum vykonávania: 31. decembra 2022 Túto správu prijala komora I, ktorej predsedá Nikolaos A. Milionis, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 14. novembra 2018.
ANNEX I Mapping of areas at risk of desertification in selected Member States The Member States we visited have produced maps on the risk of desertification. 
PRÍLOHA I Mapovanie oblastí ohrozených dezertifikáciou vo vybraných členských štátoch Kontrolované členské štáty vypracovali mapy rizika dezertifikácie.
However, these maps have not been updated regularly, and cannot be compared with each other as they used different indicators and colour coding. 
Tieto mapy sa však pravidelne neaktualizovali a nemožno ich medzi sebou porovnávať, pretože sú v nich použité rôzne ukazovatele a farebné označenie.
As a result, they cannot provide a comprehensive view of desertification at EU level. 
V dôsledku toho nepodávajú komplexný obraz o dezertifikácii na úrovni EÚ.
Cyprus Sensitivity to desertification in Cyprus was assessed based on the MEDALUS project definition of Environmentally Sensitive Areas 84. 
Cyprus Citlivosť na dezertifikáciu na Cypre bola posúdená na základe vymedzenia projektu MEDALUS, pokiaľ ide o environmentálne citlivé oblasti84.
This assessment concluded that the expected decrease in the rainfall and increase in air temperature accompanied by an increase in the aridity index will result in an increase in the vulnerability to desertification on the whole island of Cyprus. 
Záverom tohto posúdenia je, že očakávané zníženie úhrnu zrážok a nárast teploty vzduchu sprevádzané zvýšením indexu sucha budú mať za následok zvýšenie zraniteľnosti celého cyperského ostrova voči dezertifikácii.