natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Member States should: (b) set appropriate limits for the use of phosphorus in agriculture where it puts at risk the good water status; (c) establish their nitrates action programme rules based on the most recent scientific evidence; (d) establish compulsory actions which go beyond the existing requirements for polluting farms in catchment areas draining into eutrophic waters; (e) apply the most relevant agri-environmental schemes in relation to reducing nutrient pollution of water and target these schemes and afforestation measures at the areas where their impact on nutrient load reduction is highest. 
Členské štáty by mali: b) nastaviť primerané limity používania fosforu v poľnohospodárstve, keď fosfor ohrozuje dobrý stav vôd; c) na základe najnovších vedeckých dôkazov vytvoriť vlastné pravidlá akčných programov týkajúcich sa dusičnanov; d) vytvoriť povinné opatrenia, ktoré presahujú rámec existujúcich požiadaviek na znečisťujúce poľnohospodárske podniky v povodiach odtekajúcich do eutrofných vôd; e) uplatniť najvhodnejšie agroenvironmentálne programy v súvislosti so znižovaním znečistenia vôd živinami a zacieliť tieto programy a opatrenia týkajúce sa zalesňovania na oblasti, v ktorých bude ich vplyv na znižovanie zaťaženia živinami najvyšší.
Conclusions and recommendations 50 The macro‐regional EU strategy for the Baltic Sea region added value on the reduction of nutrients is difficult to asses 126 The EUSBSR’s governance structure is complex and adds new layers to the existing regional governance institutions. 
Závery a odporúčania 50 Pridanú hodnotu makroregionálnej stratégie EÚ pre región Baltského mora v oblasti znižovania obsahu živín je ťažké vyhodnotiť 126 Štruktúra správy a riadenia stratégie EÚ pre región Baltského mora je zložitá a pridáva nové vrstvy k existujúcim regionálnym vládnym inštitúciám.
The EUSBSR’s impact on Member States’ actions to reduce nutrient inputs into the Baltic Sea is difficult to assess (see paragraph 105). 
Vplyv stratégie EÚ pre región Baltského mora na opatrenia členských štátov na zníženie prísunu živín do Baltského mora je ťažké posúdiť (pozri bod 105).
127 Flagship projects carried out in cooperation between several EU and non-EU countries are aimed at developing best practices to be implemented broadly. 
127 Hlavné projekty, ktoré sa vykonávajú v spolupráci medzi niekoľkými krajinami EÚ a mimo EÚ, sú zamerané na vytvorenie najlepších postupov, ktoré sa majú vykonávať všeobecne.
Sometimes, however, their results do not go beyond what was already available and their impact in practical terms has been rather low (see paragraphs 106 and 108). 
Občas však ich výsledky nepresahujú rámec toho, čo už bolo k dispozícii, a ich vplyv je z praktického hľadiska pomerne nízky (pozri body 106 a 108).
128 In addition, the expected result of aligning the priorities of EU co-financed programmes with the ‘Clear water in the Baltic Sea’ sub-objective was very modest (see paragraphs 109 to 112). 
128 Navyše predpokladaný výsledok zosúladenia priorít programov spolufinancovaných z prostriedkov EÚ s čiastkovým cieľom „Čistá voda v Baltskom mori“ bol veľmi skromný (pozri body 109 až 112).
This Report was adopted by Chamber II, headed by Mr Henri GRETHEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 27 January 2016. 
Túto správu prijala komora II, ktorej predsedá Henri GRETHEN, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 27. januára 2016.
Annexes 51 Nutrient input reduction targets Country Average nitrogen input 1997-2003 Average phosphorus input 1997-2003 2021 reduction target for N 2021 reduction target for P Reduction %N Reduction %P tonnes/year tonnes/year tonnes/year tonnes/year Denmark 70 490 1 928 2 890 38 4 2 Estonia 27 684 804 1 800 320 7 40 Finland 88 005 3 609 3 030 356 3 10 Germany 65 672 627 7 670 170 12 27 Latvia 61 164 829 1 670 220 3 27 Lithuania 48 689 2 463 8 970 1 470 18 60 Poland 212 412 11 787 43 610 7 480 21 63 Russia 87 122 7 142 10 380 3 790 12 53 Sweden 130 279 3 639 9 240 530 7 15 Nutrient input originating in Helcom countries 791 517 32 828 89 260 14 374 11 44 Nutrient input from non-signatory countries1 21 421 1 979 Nutrient load into Baltic Sea through Helcom countries 812 938 34 807 Nutrients from other sources2 97 405 2 087 Total Baltic Sea 910 343 36 894 118 134 15 178 13 41 1 Transboundary riverine nutrient inputs from the Czech Republic, Ukraine and Belarus. 
Prílohy 51 Ciele znižovania prísunu živín Krajina Priemerný prísun dusíka v rokoch 1997 – 2003 Priemerný prísun fosforu v rokoch 1997 – 2003 2021 Cieľ týkajúci sa zníženia obsahu N 2021 Cieľ týkajúci sa zníženia obsahu P Zníženie obsahu N v % Zníženie obsahu P v % tony/rok tony/rok tony/rok tony/rok Dánsko 70 490 1 928 2 890 38 4 2 Estónsko 27 684 804 1 800 320 7 40 Fínsko 88 005 3 609 3 030 356 3 10 Nemecko 65 672 627 7 670 170 12 27 Lotyšsko 61 164 829 1 670 220 3 27 Litva 48 689 2 463 8 970 1 470 18 60 Poľsko 212 412 11 787 43 610 7 480 21 63 Rusko 87 122 7 142 10 380 3 790 12 53 Švédsko 130 279 3 639 9 240 530 7 15 Prísun živín pochádzajúcich z krajín HELCOM 791 517 32 828 89 260 14 374 11 44 Prísun živín z krajín, ktoré nie sú signatármi1 21 421 1 979 Zaťaženie živinami vypúšťanými do Baltského mora cez krajiny HELCOM 812 938 34 807 Živiny z iných zdrojov2 97 405 2 087 Spolu pre Baltské more 910 343 36 894 118 134 15 178 13 41 1 Cezhraničný riečny prísun živín z Českej republiky, Ukrajiny a Bieloruska.
2 Inputs from shipping and atmospheric pollution originated in all EU countries not included in the Baltic Sea catchment area. 
2 Prívod z lodnej dopravy a zo znečistenia atmosféry s pôvodom vo všetkých krajinách EÚ, ktoré nepatria do úmoria Baltského mora.
Source: ECA, based on data from the ‘Summary report on the development of revised maximum allowable inputs (MAI) and updated country allocated reduction targets (CART) of the Baltic Sea action plan’, Helcom ministerial meeting, 2013. 
Zdroj: Európsky dvor audítorov, na základe údajov z dokumentu „Summary report on the development of revised Maximum Allowable Inputs (MAI) and updated Country Allocated Reduction Targets (CART) of the Baltic Sea Action Plan“ (Súhrnná správa o vývoji revidovaného maximálneho povoleného prísunu a aktualizovaných cieľoch akčného plánu pre Baltské more v oblasti znižovania obsahu živín pridelených krajinám).
Annexes 52 Trends in nitrogen and phosphorus inputs into the Baltic Sea by country (tonnes/year) DE DK EE FI LT LV PL RU SE Inputs 1997-2003 65 672 70 490 27 684 88 005 48 689 61 164 212 412 87 122 130 279 N Inputs 2012 including uncertainty (test value) 55 963 52 535 28 378 94 688 55 502 70 388 191 602 91 757 116 723 DE DK EE FI LT LV PL RU SE Inputs 1997-2003 627 1 928 804 3 609 2 463 829 11 787 7 142 3 639 P Inputs 2012 including uncertainty (test value) 630 1 663 782 3 608 1 929 1 242 9 680 7 230 3 509 Source: Preliminary assessment for following up on progress towards the country-wise allocated reduction targets on nutrients (CART) adopted by the 2013 Copenhagen Helcom Ministerial Declaration. 
Prílohy 52 Trendy týkajúce sa prísunu dusíka a fosforu do Baltského mora podľa krajiny (tony/rok) DE DK EE FI LT LV PL RU SE Prísun v rokoch 1997 – 2003 65 672 70 490 27 684 88 005 48 689 61 164 212 412 87 122 130 279 N Prísun v roku 2012 vrátane neistoty (skúšobná hodnota) 55 963 52 535 28 378 94 688 55 502 70 388 191 602 91 757 116 723 DE DK EE FI LT LV PL RU SE Prísun v rokoch 1997 – 2003 627 1 928 804 3 609 2 463 829 11 787 7 142 3 639 P Prísun v roku 2012 vrátane neistoty (skúšobná hodnota) 630 1 663 782 3 608 1 929 1 242 9 680 7 230 3 509 Zdroj: Preliminary assessment for following-up on progress towards the country-wise allocated reduction targets on nutrients (CART) (Predbežné posúdenie pre následnú kontrolu pokroku smerom k cieľom v oblasti znižovania obsahu živín prideleným krajinám) prijaté vo vyhlásení schôdze ministrov krajín HELCOM, Kodaň, 2013.
Svendsen, L. M., Gustafsson, B. and Pyhälä, M., ‘Assessment for fulfilment of nutrient reduction targets of the Helcom nutrient reduction scheme, 2015 (http://Helcom.fi/baltic-sea-action-plan/progress-towards-reduction-targets/key-message). 
Svendsen, L.M., Gustafsson, B., Pyhälä, M: (2015). Assessment for fulfilment of nutrient reduction targets of the HELCOM Nutrient Reduction Scheme.
Annex II Annexes 53 Achievement of input ceilings by sub‐basin (tonnes/year) Bothnian Bay Bothnian Sea Baltic Proper Gulf of Finland Gulf of Riga Danish Straits Kattegat Total Nitrogen input ceiling taking into account the Helcom reduction target 57 622 79 372 325 000 101 800 88 418 65 998 74 001 792 211 Inputs 2012 including uncertainty (test value) 60 484 2 862 74 794 4 578 375 760 50 760 119 687 17 887 97 106 8 688 51 495 14 503 65 801 8 200 845 127 27 281 80 197 Extra reduction Missing reduction to fulfil 2021 Helcom targets Phosphorus input ceiling taking into account the Helcom reduction target 2 675 2 773 7 360 3 600 2 020 1 601 1 687 21 716 Inputs 2012 including uncertainty (test value) 2 787 112 2 490 283 15 145 7 785 7 536 3 936 2 775 755 1 418 183 1 591 96 33 742 562 12 588 Extra reduction Missing reduction to fulfil 2021 Helcom target Source: Preliminary assessment for following up on progress towards the country-wise allocated reduction targets on nutrients (CART) adopted by the 2013 Copenhagen Helcom Ministerial Declaration. 
Online. http://helcom. fi/baltic-sea-action-plan/progress-towards-reduction-targets/key-message Príloha II Prílohy 53 Dosiahnutie maximálnych hodnôt prísunu podľa čiastkového povodia (tony/rok) Botnický záliv Botnické more Stredná časť Baltského mora Fínsky záliv Rižský záliv Dánske úžiny Kattegat Spolu Maximálna hodnota prísunu dusíka s ohľadom na cieľ znižovania Helsinskej komisie 57 622 79 372 325 000 101 800 88 418 65 998 74 001 792 211 Prísun v roku 2012 vrátane neistoty (skúšobná hodnota) 60 484 2 862 74 794 4 578 375 760 50 760 119 687 17 887 97 106 8 688 51 495 14 503 65 801 8 200 845 127 27 281 80 197 Mimoriadne zníženie Nedostatočné zníženie na splnenie cieľov HELCOM pre rok 2021 Maximálna hodnota prísunu fosforu s ohľadom na cieľ znižovania Helsinskej komisie 2 675 2 773 7 360 3 600 2 020 1 601 1 687 21 716 Prísun v roku 2012 vrátane neistoty (skúšobná hodnota) 2 787 112 2 490 283 15 145 7 785 7 536 3 936 2 775 755 1 418 183 1 591 96 33 742 562 12 588 Mimoriadne zníženie Nedostatočné zníženie na splnenie cieľov HELCOM pre rok 2021 Zdroj: Preliminary assessment for following-up on progress towards the country-wise allocated reduction targets on nutrients (CART) (Predbežné posúdenie pre následnú kontrolu pokroku smerom k cieľom v oblasti znižovania obsahu živín prideleným krajinám) prijaté vo vyhlásení schôdze ministrov krajín HELCOM, Kodaň, 2013.
Svendsen, L. M., Gustafsson, B. and Pyhälä, M., ‘Assessment for fulfilment of nutrient reduction targets of the Helcom Nutrient reduction scheme' 2015 (http://Helcom.fi/baltic-sea-action-plan/progress-towards-reduction-targets/key-message). 
Svendsen, L.M., Gustafsson, B., Pyhälä, M: (2015).
The values for Copenhagen and Stockholm are derived from the averages of two waste water treatment plants in each of these cities. 
Hodnoty za Kodaň a Štokholm sú odvodené z priemerov dvoch čistiarní odpadových vôd v každom z týchto miest.
Annexes 55 Flagship and other projects significant for the implementation of the EUSBSR (million euro) EUSBSR flagship projects dealing with eutrophication Priority area AGRI Source and amount of financing Baltic Manure This project aims to develop expertise in relation to innovative manure management solutions, such as the production of renewable energy and organic fertilisers. 
Prílohy 55 Hlavné projekty a ďalšie projekty s významom pre plnenie stratégie EÚ pre región Baltského mora (v mil. EUR) Hlavné projekty stratégie EÚ pre región Baltského mora zaoberajúce sa eutrofizáciou Prioritná oblasti AGRI Zdroj a výška financovania BALTIC MANURE Cieľom tohto projektu je vytvoriť odborné znalosti v súvislosti s inovačnými riešeniami hospodárenia s hnojom, ako je výroba energie z obnoviteľných zdrojov a ekologických hnojív Operačný program pre región Baltského mora (OP RBM) Spolu: 3,7 EFRR: 2,8 Recyklácia fosforu Cieľom tohto projektu je znovu získavať fosfor z hlavných zdrojov v regióne Baltského mora, ako je hnoj, čistiarenský kal a telá zvierat a vyrobiť recyklované hnojivá.
It also aims to develop site-specific fertilisation strategies in order to make the Baltic Sea region the first self-sustaining region in terms of mineral phosphorus fertiliser input. 
Je zameraný aj na vytvorenie stratégií hnojenia pre jednotlivé lokality, aby sa región Baltského mora premenil na prvý sebestačný región z hľadiska prísunu priemyselného fosforové-ho hnojiva.
Priority area NUTRI Financing Removing phosphates in detergents The aim of this project was to support the Baltic Sea states in implementing Helcom recommendation 28E/7 (i.e. national legislative action to limit the use of phosphates in laundry detergents and automatic dishwasher detergents) by producing information material for policymakers. 
Prioritná oblasť NUTRI Financovanie Odstránenie fosfátov z detergentov Cieľom tohto projektu bolo podporiť pobaltské štáty pri vykonávaní odporúčania Helsinskej komisie č. 28E/7 (t. j. vnútroštátnych legislatívnych opatrení na obmedzenie používania fosfátov v pracích detergentoch a detergentoch pre automatické umývačky riadu) vytvorením informačných materiálov pre tvorcov politík.
An EU-wide ban on phosphates in laundry detergents was adopted in 2011. 
Celoeurópsky zákaz fosfátov v pracích detergentoch bol prijatý v roku 2011.
The small project budget was funded by the Swedish Chemicals Agency. 
Malý rozpočet projektu financovala Švédska chemická agentúra.
PRESTO The project aims to reduce the nutrient load into the Baltic Sea through education programmes for operating staff, designers and academic trainers involved in waste water treatment, as well as technical studies and investments in selected Belarusian waste water treatment plants (Baranovichi, Grodno, Molodechno and Vitebsk). 
PRESTO Cieľom projektu je zníženie zaťaženia živinami v Baltskom mori prostredníctvom vzdelávacích programov pre prevádzkový personál, projektantov a akademických školiteľov zapojených do čistenia odpadových vôd, ako aj prostredníctvom technických štúdií a investícií vo vybraných bieloruských čistiarňach odpadových vôd (Baranaviči, Hrodna, Molodečno, Vitebsk).
BSR OP Total: 4.6 ERDF: 1.1 ENPI: 2.8 Baltic Deal This project aims to combat farm nutrient run-off and leakage: it was initiated by five farmers’ federations on a voluntary basis. 
OP RBM Spolu: 4,6 EFRR: 1,1 ENPI: 2,8 BALTIC DEAL Tento projekt je zameraný na boj proti odtoku a úniku živín z poľnohospodárskych podnikov: začal sa ako dobrovoľná iniciatíva piatich poľnohospodárskych združení.
BSR OP Total: 3.8 ERDF: 3.0 Assessment of regional nutrient pollution load and identification of priority projects to reduce nutrient inputs from Belarus to the Baltic Sea. 
OP RBM Spolu: 3,8 EFRR: 3,0 Posúdenie regionálneho zaťaženia znečistením živinami a určenie prioritných projektov na zníženie prísunu živín z Bieloruska do Baltského mora.
This project aims to identify priority investments and build local capacity to reduce nutrient inputs into the Baltic Sea in the context of the Northern Dimension Environmental Partnership, with a particular focus on agriculture, municipal waste water and industry, including the production and use of detergents containing phosphorus. 
Cieľom tohto projektu je určiť prioritné investície a vybudovať miestne kapacity na znižovanie prísunu živín do Baltského mora v kontexte Environmentálneho partnerstva Severnej dimenzie s osobitným zameraním na poľnohospodárstvo, komunálne odpadové vody a priemysel vrátane výroby a používania detergentov s obsahom fosforu.
Funded by BSAP Fund, managed by NIB/ NEFCO, Sweden and Finland as investors: 0.25 Horizontal action ‘Neighbours’ Economically and environmentally sustainable Lake Peipsi area This project aims to improve the environmental situation of the Lake Peipsi basin by renovating existing waste water treatment facilities in Pskov Oblast and by setting up new infrastructure in small harbours on the Estonian side of Lake Peipsi. 
Financovaný z prostriedkov fondu akčného plánu pre Baltské more spravovaného NIB/NEFCO, pričom investormi sú Švédsko a Fínsko: 0,25 Horizontálne opatrenie Susedia Hospodársky a environmentálne udržateľná oblasť Čudského jazera Tento projekt je zameraný na zlepšenie environmentálnej situácie povodia Čudského jazera prostredníctvom renovácie existujúcich zariadení na čistenie odpadových vôd v Pskovskej oblasti a vytvorením novej infraštruktúry v malých prístavoch na estónskej strane Čudského jazera.
Estonia–Latvia–Russia OP Annex V 
OP Estónsko-Lotyšsko-Rusko Príloha V
Annexes 56 BSR OP projects (other than Flagships) dealing with eutrophication (million euro) BSR OP projects (other than Flagships) dealing with eutrophication Source and amount of financing(BSR OP) Baltic Compass This project involves working with the agriculture and environment sectors to address the need for a transnational approach to reducing eutrophication of the Baltic Sea. 
Prílohy 56 Projekty OP RBM (iné ako hlavné) zaoberajúce sa eutrofizáciou (v mil. EUR) Projekty OP RBM (iné ako hlavné) zaoberajúce sa eutrofizáciou Zdroj a výška financovania (OP RBM) Baltic Compass Tento projekt sa týka práce s odvetvím poľnohospodárstva a životného prostredia na riešení potreby nadnárodného prístupu k znižovaniu eutrofizácie v Baltskom mori.
Total: 6.6 ERDF: 4.6 ENPI: 0.5 Baltic Compact This project deals with agri-environmental actions. 
Spolu: 6,6 EFRR: 4,6 ENPI: 0,5 Baltic Compact Tento projekt sa zaoberá agroenvironmentálnymi opatreniami.
Total: 1.9 ERDF: 1.5 BERAS (Baltic Ecological Recycling Agriculture and Society) This project aims to decrease eutrophication, stop the use of pesticides and reduce the food sector’s impact on global warming. 
Spolu: 1,9 EFRR: 1,5 BERAS (Pobaltské ekologické recyklačné poľnohospodárstvo a spoločnosť) Cieľom tohto projektu je znížiť eutrofizáciu, zastaviť používanie pesticídov a znížiť vplyv potravinárskeho odvetvia na globálne otepľovanie.
Total: 4.4 ERDF: 3.4 ENPI: 0.05 Waterpraxis This project aims to improve the status of the Baltic Sea by supporting the practical implementation of river basin management plans in the region. 
Spolu: 4,4 EFRR: 3,4 ENPI: 0,05 Waterpraxis Cieľom tohto projektu je zlepšenie stavu Baltského mora podporou praktického vykonávania plánov manažmentu povodia v regióne.
Total: 2.0 ERDF: 1.5 PURE (Project on urban reduction of eutrophication) The project aims at preparing and executing investments in municipalities by means of transnational cooperation. 
Spolu: 2,0 EFRR: 1,5 PURE (Projekt na znižovanie eutrofizácie v mestách) Cieľom projektu je príprava a realizácia investícií v obciach prostredníctvom nadnárodnej spolupráce.
Total: 3.2 ERDF: 2.0 ENPI: 0.5 Annex V 
Spolu: 3,2 EFRR: 2,0 ENPI: 0,5 Príloha V
Reply of 57 the Commission Executive summary V The Commission noted these issues in the assessment of the first RBMPs1 and in the assessment of the first programmes of measures2 as an important area to improve on and has urged Member States to take action on this in the second RBMPs. 
Odpovede 57 Komisie Zhrnutie V Komisia poukázala na tieto problémy v posúdení 1. plánov manažmentu povodia1 a prvých programov opatrení2 ako na významný priestor na zlepšenie a dôrazne vyzvala členské štáty, aby prijali opatrenia v tejto oblasti v rámci 2. plánov manažmentu povodia.
VI The Commission considers that its action has been appropriate. 
VI Komisia sa domnieva, že jej postup je primeraný.
It is clearly set out in the Treaty and in the constant jurisprudence of the Court of Justice that the Commission disposes of a large margin of appreciation as to when to start and pursue infringements in line with its role as guardian of the Treaties. 
V zmluve a v ustálenej judikatúre Súdneho dvora je jasne stanovené, že Komisia má značný priestor na voľné uváženie, pokiaľ ide o to, kedy začať a viesť konania o porušení povinnosti, v súlade so svojou úlohou strážkyne zmlúv.
In some cases alternative tools or political dialogue can be a more effective approach than infringement proceedings. 
V niektorých prípadoch môžu byť alternatívne nástroje alebo politický dialóg účinnejšie ako konanie o porušení povinnosti.
Nonetheless, the Commission has a substantial proven track record in achieving compliance with the urban waste water treatment directive by using the infringement tool. 
Komisia však má preukázateľné výsledky pri dosahovaní súladu so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd, a to vďaka využívaniu nástroja konania o porušení povinnosti.
VII The implementation of the nitrates directive by Member States has encountered a number of challenges in some cases, while it has been effective in others. 
VII Vykonávanie smernice o dusičnanoch v členských štátoch narazilo v niektorých prípadoch na množstvo problémov, zatiaľ čo v iných prípadoch bolo účinné.
Nonetheless, the overall trend of average nitrate concentrations in the EU and in the Baltic has been improving. 
Napriek tomu sa však zlepšuje celkový trend priemernej koncentrácie dusičnanov vo vodách EÚ a v Baltskom mori.
The cross-compliance policy is not meant to serve as a measure to enforce implementation of European legislation in Member States. 
Politika krížového plnenia nemá slúžiť ako opatrenie na presadzovanie vykonávania európskych právnych predpisov v členských štátoch.
The number of non-compliances and sanctions applied due to the cross-compliance mechanism is rather indication of its functioning than its insufficience. 
Počet prípadov nesúladu a sankcií uplatnených v rámci mechanizmu krížového plnenia je skôr známkou fungovania než nedostatočnosti mechanizmu.
Cross-compliance applies only to farmers receiving direct payments or participating in some of the rural development measures such as the agri-environmental measures. 
Krížové plnenie sa vzťahuje len na poľnohospodárov, ktorí dostávajú priame platby alebo sa podieľajú na niektorých opatreniach rozvoja vidieka, napríklad na agroenvironmentálnych opatreniach.
VIII The Commission considers that the EUSBSR has successfully contributed to promoting the environmental protection of the Baltic Sea. 
VIII Komisia sa domnieva, že stratégia Európskej únie pre región Baltského mora prispela k podpore ochrany životného prostredia Baltského mora.
In general, the new macro-regional approach can be seen as a valuable tool for addressingregional problems and enhancing cooperation between the countries bordering the Baltic Sea. 
Vo všeobecnosti platí, že nový makroregionálny prístup sa môže vnímať ako cenný nástroj na riešenie regionálnych problémov a zlepšenie spolupráce medzi krajinami, ktoré ležia na pobreží Baltského mora.
1 http://ec.europa.eu/environment/water/water-framework/pdf/3rd_report/CWD-2012-379_EN-Vol2.pdf 2 http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/HTML/?uri=CELEX:52015DC0120&from=EN 
1 http://ec.europa.eu/environment/water/water-framework/pdf/3rd_report/CWD-2012-379_EN-Vol2.pdf 2 http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?qid=1453930001556&uri=CELEX:52015DC0120
Reply of the Commission 58 Introduction 9 Both the water framework directive (WFD) and the marine strategy framework directive (MSFD) programmes of measures have been streamlined for common reporting in March 2016. 
Odpovede Komisie 58 Úvod 09 Programy opatrení vypracované na základe rámcovej smernice o vode a rámcovej smernice o morskej stratégii boli zjednodušené tak, aby umožňovali spoločné oznamovanie v marci 2016.
13 For both the 2007-2013 and 2014-2020 programing periods, the EAFRD defines water management as one of the main objectives of rural development. 
13 V Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka sa v oboch programových obdobiach 2007 – 2013 a 2014 – 2020 definuje vodné hospodárstvo ako jeden z hlavných cieľov rozvoja vidieka.
These objectives can be achieved through various measures including non-area-based measures such as investment and training. 
Tieto ciele možno dosiahnuť prostredníctvom rôznych opatrení vrátane opatrení, ktoré sa netýkajú poľnohospodárskej plochy, ako sú investície a odborná príprava.