natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Differences in social security European Commission and Member States Yes The Commission proposed in December 2016, as part of its “Labour Mobility package”, a revision of current Regulation 883/2004 and its implementing Regulation, focussing on more closely linking the payment of benefits to the Member State which collected the social security contributions, thus making the system fairer and more equitable. 
Rozdiely v oblasti sociálneho zabezpečenia Európska komisia a členské štáty Áno Komisia v decembri 2016 navrhla v rámci tzv. balíka opatrení v oblasti mobility pracovných síl revíziu súčasného nariadenia č. 883/2004 a jeho vykonávacieho nariadenia s cieľom užšie prepojiť vyplácanie dávok s členským štátom, ktorý vyberal príspevky na sociálne zabezpečenie, aby sa systém stal spravodlivejší a nestrannejší.
Not fully addressed Member States currently place more emphasis on supplementary forms of retirement income, supplementing the basic national retirement schemes. 
Nie celkom Členské štáty v súčasnosti kladú väčší dôraz na doplnkové formy dôchodkového príjmu, ktoré dopĺňajú základné národné dôchodkové systémy.
Directive 98/49/EC on safeguarding the supplementary pension rights of employed and self‐employed persons does not cover the "portability" of supplementary pensions, i.e. ability to transfer such pension entitlements when moving to a different Member State (which is however already possible in national retirement schemes). 
Smernica 98/49/ES o zabezpečení doplnkových dôchodkových práv zamestnaných a samostatne zárobkovo činných osôb neupravuje „prenosnosť“ doplnkových dôchodkov, t. j. možnosť preniesť tieto dôchodkové nároky pri presťahovaní sa do iného členského štátu (ktoré je však už možné v národných dôchodkových systémoch).
That lack of portability can act as a serious disincentive to workers’ mobility. 
Nedostatočná prenosnosť môže byť vážnou prekážkou mobility pracovníkov.
Recognition of professional and academic diplomas European Commission and Member States Yes Automatic recognition of university diplomas Setting up a European framework for regulated professions The European Professional Card (EPC) is a new tool for facilitation of recognition, available only since 18 January 2016. 
Uznávanie odborných a akademických diplomov Európska komisia a členské štáty Áno Automatické uznávanie univerzitných diplomov Vytvorenie európskeho rámca pre regulované profesie Európsky profesijný preukaz je nový nástroj uľahčujúci uznávanie diplomov, ktorý je k dispozícii len od 18. januára 2016.
Not fully addressed The 2016 report on labour mobility identifies that the recognition of professional diplomas remains an important obstacle to mobility. 
Nie úplne V správe o mobilite pracovnej sily z roku 2016 sa uvádza, že uznávanie odborných diplomov zostáva významnou prekážkou mobility.
Note: More detailed information on the actions taken and how we assessed that is included under Annex I to this report. Source: ECA. 
Pozn.: Podrobnejšie informácie o prijatých opatreniach a o tom, ako sme ich posudzovali, sú uvedené v prílohe I k tejto správe. Zdroj: EDA.
The following example in Box 4 identifies what kind of action the Commission has taken, and why this is not fully effective. 
V nasledujúcom príklade v rámčeku 4 sa opisuje, aké opatrenia Komisia prijala a prečo to nebolo úplne účinné.
25 Box 4 ‐ Example of a Commission action addressing an identified obstacle to labour mobility Obstacle “Recognition of professional and academic diplomas” Action: The European Professional Card (EPC) The Commission introduced the EPC for nurses/healthcare professionals, chemists, physiotherapists, ski and mountain guides and estate agents. 
25 Rámček 4 – Príklad opatrenia Komisie zameraný na zistenú prekážku mobility pracovnej sily Prekážka „Uznávanie odborných a akademických diplomov“ Opatrenie: Európsky profesijný preukaz (EPC) Komisia zaviedla EPC pre zdravotné sestry/ošetrovateľov, farmaceutov, fyzioterapeutov, lyžiarskych inštruktorov a horských vodcov a realitných maklérov.
This is an electronic certificate, for which applicants submit the proofs required for recognition to the relevant authority in their home Member State for verification. 
Ide o elektronický doklad, ku ktorému žiadatelia predložia príslušnému orgánu vo svojom členskom štáte na overenie doklady požadované na uznanie kvalifikácie.
After completion of the documentary check, the documentary evidence is forwarded to the competent authority of the host Member State, which then examines the equivalence of the professional qualification. 
Keď je dokončená kontrola dokumentácie, doklady sa predkladajú príslušnému orgánu hostiteľského členského štátu, ktorý následne preskúma, či je odborná kvalifikácia rovnocenná.
If the outcome of this examination does not lead to compensatory training measures, this authority issues the EPC. 
Ak výsledok tohto preskúmania nevedie ku kompenzačným opatreniam v oblasti odbornej prípravy, vydá tento orgán EPC.
This is intended to create greater transparency and legal certainty for professionals and increase their mobility. 
Má tak vzniknúť väčšia transparentnosť a právna istota pre odborníkov a má za zvýšiť ich mobilita.
Since the introduction of the EPC on 18 January 2016, a total of 3 239 applications have been made across the EU for EPCs, of which 1 390 have been issued (figures June 2017). 
Od zavedenia EPC 18. januára 2016 bolo v celej EÚ predložených spolu 3 239 žiadostí o EPC a bolo vydaných 1 390 EPC (údaje z júna 2017).
The Commission monitors labour mobility flows and patterns, however data available in Member States can be better used to understand labour market imbalances The collection of good quality data on flows and patterns of labour mobility is necessary to support decision making in the context of labour mobility at both national and EU level. 
Komisia monitoruje toky mobility pracovnej sily a jej formy, ale údaje dostupné v členských štátoch môžu byť lepšie využité na pochopenie nerovnováh na trhu práce Zber kvalitných údajov o tokoch mobility pracovnej sily a jej formách je nevyhnutný na podporu rozhodovania v súvislosti s mobilitou pracovnej sily na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni EÚ.
The Labour Force Survey (LFS) is the largest European household survey data on labour participation of people aged 15 and over. 
Výberové zisťovanie pracovných síl je najväčším európskym výberovým zisťovaním domácností o účasti osôb vo veku 15 rokov a starších na trhu práce.
The LFS is the main data source used by the Commission to monitor patterns of labour movement11. 
Výberové zisťovanie pracovných síl je hlavným zdrojom údajov, pomocou ktorého Komisia monitoruje štruktúru pohybu pracovnej sily11.
Each year the report includes a focus on specific topics. 
Každý rok sa správa zameriava na konkrétne témy.
For 2016, these included cross border workers and return mobility. 
V roku 2016 k nim patrili cezhraniční pracovníci a spätná mobilita.
As regards monitoring labour mobility, the LFS has some limitations, which are recognised by the Commission12: ‐ replying to the survey is compulsory in only 12 Member States and the non‐response rates among foreigners are known to be very high, due notably to language issues; ‐ in many Member States, recently arrived foreigners and short term workers may not be covered by the survey, as the LFS in line with international census recommendations only covers persons who have stayed for one year or more; ‐ the small sampling size in many countries reduces the ability to analyse the data by nationality. 
Pokiaľ ide o monitorovanie mobility pracovníkov, výberové zisťovane pracovných síl má určité obmedzenia, ktorých si je Komisia vedomá12: – odpovede na zisťovanie sú povinné len v 12 členských štátoch a je známe, že miera neodpovedí medzi cudzincami je veľmi vysoká, najmä pre jazykové problémy, – v mnohých členských štátoch cudzinci, ktorí nedávno prišli, a krátkodobí pracovníci nemusia byť zahrnutí do zisťovania, pretože zisťovanie v súlade s odporúčaniami medzinárodného sčítania sa týka len osôb, ktorí v členskom štáte zostali rok a viac, – malá veľkosť vzorky v mnohých krajinách znižuje schopnosť analyzovať údaje podľa štátnej príslušnosti.
In 2005, the Commission identified the need to improve information on labour mobility flows between EU Member States, in addition to the LFS. 
V roku 2005 Komisia konštatovala, že okrem výberového zisťovania pracovných síl je potrebné zlepšiť informácie o tokoch mobility pracovnej sily medzi členskými štátmi EÚ.
The Commission produces an annual compendium of relevant data sources available within Member States. 
Komisia vypracúva ročný prehľad o relevantných zdrojoch údajov dostupných v členských štátoch.
In 2016, almost all countries reported that they collect data in a centralised way on EU non‐national citizens who are either employed or who are registered jobseekers. 
V roku 2016 takmer všetky krajiny uviedli, že centralizovaným spôsobom zhromažďujú údaje o štátnych príslušníkoch iného členského štátu EÚ, ktorí sú buď zamestnaní alebo sú zaregistrovaní ako uchádzači o zamestnanie.
Some PES collect data describing the individual “profile” of EU workers, such as the German system which contains information about: the profession/occupation, the type of work carried out, and the education of the worker. 
Niektoré verejné služby zamestnanosti zbierajú údaje opisujúce individuálny „profil“ pracovníkov EÚ, ako napríklad nemecký systém, ktorý obsahuje informácie o povolaní či zamestnaní, druhu vykonávanej práce a vzdelaní pracovníka.
However, it has proved difficult to use such data due to the lack of comparability between Member States. 
Ukázalo sa však, že tieto údaje sa zložito využívajú, pretože medzi členskými štátmi chýba porovnateľnosť.
In 2010, the Commission initiated the project “Monitoring labour market developments in Europe”. 
Komisia v roku 2010 iniciovala projekt „Monitorovanie vývoja na trhu práce v Európe“.
Its aim was to gather up‐to‐date information on job vacancies, which would also serve as an early‐warning tool for bottlenecks and mismatches across EU labour markets. 
Jeho cieľom bolo zhromaždiť aktuálne informácie o voľných pracovných miestach, ktoré by zároveň slúžili ako nástroj včasného varovania o nedostatočnej ponuke či nesúlade na trhoch Nedostatky zistené Komisiou, pozri Compendium of data sources on EU citizens residing/working in other EU Member States (Prehľad zdrojov údajov pre občanov EÚ, ktorí žijú alebo pracujú v iných členských štátoch EÚ), december 2016.
Data limitations, such as the limited availability of comparable vacancy data by Member State, made this difficult to achieve. 
Naplneniu tohto cieľa bránili obmedzené údaje, napríklad malá dostupnosť porovnateľných údajov o voľných pracovných miestach podľa členských štátov.
This aim was further reflected in the 2016 EURES Regulation13, which requires the Member States' national work programmes to take into 12 13 26 Shortcomings identified by the Commission, see “Compendium of data sources on EU citizens residing/working in other EU Member States”, December 2016. 
Tento cieľ sa ďalej premietol v nariadení o sieti EURES z roku 201613, v ktorom je stanovená požiadavka, aby sa v národných pracovných programoch členských štátov zohľadňovali údaje o tokoch mobility a jej formách a analýza údajov o existujúcom a predpokladanom nedostatku a nadbytku pracovných síl.
The 201614 report by the Commission details research upon labour shortages and surpluses and explores the possible matching of these shortages and surpluses across countries. 
V správe Komisie z roku 201614 sa podrobne opisuje výskum nedostatkov a prebytkov pracovných síl a skúma sa možné vyrovnávanie týchto nedostatkov a prebytkov medzi krajinami.
We found that Member States are at different stages with regard to the quality and depth of information on skills and labour imbalances and their magnitude. 
Zistili sme, že pokiaľ ide o kvalitu a hĺbku informácií o nerovnováhach v zručnostiach a pracovných silách a ich rozsahu, členské štáty sú na rôznych úrovniach.
Of those visited Germany and the UK produce data which goes beyond what the Commission can provide, and may share that bilaterally with the PES of other Member States (see Box 5). 
Z navštívených členských štátov predkladá Nemecko a Spojené kráľovstvo údaje, ktorí idú nad rámec toho, čo je schopná poskytovať Komisia, a môžu ich dvojstranne využívať s verejnými službami zamestnanosti v iných členských štátoch (pozri rámček 5).
The 2016 Commission report also recognises the need to improve the collection of such data across all Member States. 
V správe Komisie z roku 2016 sa poukazuje aj na potrebu zlepšiť zhromažďovanie takýchto údajov vo všetkých členských štátoch.
For that study, only 13 of the 26 PES which submitted data could provide information on the magnitude of shortages and surpluses in their national labour markets. 
Pre túto štúdiu mohlo informácie o rozsahu nedostatkov a prebytkov na svojich národných trhoch práce poskytnúť len 13 z 26 verejných služieb zamestnanosti, ktoré predložili údaje.
At the time of closing our audit, a comprehensive assessment of skills and labour shortages or surpluses across Member States continues to be a work in progress. 
V čase ukončenia nášho auditu sa na komplexnom posúdení nedostatkov či prebytkov v zručnostiach a pracovných silách vo všetkých členských štátoch stále pracuje.
Thus, for example for the specific qualification of mechatronics and automation specialists, the report provides the following overview: the further integration of labour markets, and amending Regulations (EU) No 492/2011 and (EU) No 1296/2013 (OJ L 107, 22.4.2016, p. 
27 13 14 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/589 z 13. apríla 2016 o Európskej sieti služieb zamestnanosti (EURES), prístupe pracovníkov k službám v oblasti mobility a o ďalšej integrácii trhov práce a o zmene nariadenia (EÚ) č. 492/2011 a (EÚ) č.
14 European Commission, “A comparison of shortage and surplus occupations based on analyses of data from the European Public Employment Services and Labour Force Surveys”, February 2017. 
Európska komisia, A comparison of shortage and surplus occupations based on analyses of data from the European Public Employment Services and Labour Force Surveys (Porovnanie nedostatku a prebytku zamestnaní na základe analýzy údajov z európskych verejných služieb zamestnanosti a výberového zisťovania pracovných síl), február 2017.
Data source: Statistics of the Federal Employment Agency. 
Zdroj údajov: štatistické údaje Spolkového úradu práce.
Part II ‐ Weaknesses in the design and monitoring of EU funded actions facilitating labour mobility This part of the report reviews the effectiveness of EU funding facilitating labour mobility. 
Časť II – Nedostatky v koncepcii a monitorovaní financovaných činností EÚ na uľahčenie mobility pracovnej sily V tejto časti správy sa skúma účinnosť financovania EÚ, ktoré má uľahčovať mobilitu pracovnej sily.
The programmes available for such purposes are the ESF and the EaSI programme. 
Na tieto účely sú k dispozícii programy ESF a EaSI.
We analysed the financial allocations of both funds and the complementarity of the ESF objectives with those of EaSI. 
Analyzovali sme finančné prostriedky pridelené z oboch fondov a to, či sa ciele ESF a EaSI vzájomne dopĺňajú.
We further examined whether those programmes are effective in supporting labour mobility, and how any such activity is monitored. 
Ďalej sme preverovali, či tieto programy účinne podporujú mobilitu pracovnej sily a ako sú tieto činnosti monitorované.
Regarding EaSI‐EURES activities, we reviewed two of its elements: EURES projects managed by Cross border partnerships (CBPs) with regard to their design and performance monitoring, as well as the EURES Job mobility portal, particularly its effectiveness in bringing job seekers and job vacancies together. 
Pokiaľ ide o činnosti v rámci časti EURES programu EaSI, preskúmali sme dve zložky: projekty EURES riadené cezhraničnými partnerstvami so zameraním na ich koncepciu a monitorovanie výkonnosti, a tiež portál pre pracovnú mobilitu EURES, najmä to, ako účinne spája uchádzačov o zamestnanie a voľné pracovné miesta.
Total EU funding addressing labour mobility is unknown and complementarity of funds is not ensured Where the EU funds activities addressing a major priority such as labour mobility, the Commission should ensure that the funding can be identified and monitored. 
Celkové financovanie EÚ určené na mobilitu pracovnej sily nie je známe a nie je zabezpečená doplnkovosť fondov Ak EÚ financuje činnosti zamerané na zásadnú prioritu, ako je mobilita pracovných síl, Komisia by mala zabezpečiť, aby bolo možné finančné prostriedky identifikovať Pozri https://www.gov.uk/government/publications/tier‐2‐shortage‐occupation‐list.
Where several EU funds are available, their complementarity should be ensured. 
Ak je k dispozícii niekoľko fondov EÚ, mala by byť zabezpečená ich doplnkovosť.
Figure 5 indicates how EU programmes relevant to labour mobility compare in financial terms. 
Ilustrácia 5 zachytáva finančné porovnanie programov EÚ, ktoré sa týkajú mobility pracovnej sily.
The ESF is potentially the main instrument for supporting employment, of which labour mobility is part. 
ESF je teoreticky hlavným nástrojom na podporu zamestnanosti, ktorej súčasťou je i mobilita pracovnej sily.
Under one of the ESF’s Thematic Objectives, the objective “Promoting sustainable and quality employment and supporting labour mobility” (so called “TO 8”) and its related investment priority “modernisation of labour market institutions including labour mobility“ (so called “IP 7”), Member States may programme labour mobility related activities. 
V rámci jedného tematického cieľa ESF, t. j. cieľa „podpora udržateľnosti a kvality zamestnanosti a mobility pracovnej sily“ (tzv. „TC 8“) a jeho súvisiacej investičnej priority „modernizácia inštitúcií trhu práce vrátane mobility pracovnej sily“ (tzv. „IP 7“) môžu členské štáty programovať pracovné činnosti spojené s mobilitou pracovnej sily.
It can be seen that the ESF funding under the TO 8 with 27.5 billion euro available to Member States to address labour mobility is significantly larger than the 919 million euro EaSI programme, specifically its EURES axis with 165 million euro, which is also dedicated to addressing labour mobility issues. 29 
Je možné vidieť, že finančné prostriedky z ESF v rámci TC 8 s 27,5 mld. EUR, ktoré môžu členské štáty využiť na riešenie mobility pracovnej sily, sú výrazne vyššie ako z programu EaSI s 919 mil. EUR, konkrétne jeho osi EURES so 165 mil. EUR, ktorá je tiež určená na riešenie problémov týkajúcich sa mobility pracovnej sily.
Figure 5 ‐ Comparison of respective funding streams that can be used to support labour mobility 30 EaSI 2014‐20: 919 million euro EaSI‐EURES 2014‐20: 165 million euro Source: ECA. 
Ilustrácia 5 – Porovnanie príslušných zdrojov financovania, ktoré sa môžu využiť na podporu mobility pracovnej sily 30 EaSI 2014 – 2020: 919 mil. EUR EaSI‐EURES 2014 – 2020: 165 mil. EUR Zdroj: EDA.
ESF TO8 2014‐20: 27 505 million euro ESF TO8 IP7 2014‐20: 954 million euro Under the current 2014‐2020 programme period for the ESF, Member States could plan their national activities relating to EURES (such as staff and IT cost occurring in the participating PES) and the development of specific mobility schemes and strategies at local, regional, national and cross‐border by using the ESF. 
ESF TC8 2014 – 2020: 27 505 mil. EUR Fínsko ESF TC8 IP7 2014 – 2020: 954 mil. EUR V súčasnom programovom období 2014 – 2020 pre ESF mohli členské štáty plánovať svoje vnútroštátne činnosti týkajúce sa siete EURES (napríklad osobné náklady a náklady na IT vznikajúce v zúčastnených verejných službách zamestnanosti) a vytváranie konkrétnych programov a stratégií mobility na miestnej, regionálnej, národnej a cezhraničnej úrovni s využitím ESF.
The Commission presented this new approach to Member States in 2013, highlighting the aim of a better functioning of labour markets by enhancing the transnational geographical mobility of workers16. 
Komisia predstavila tento nový prístup členským štátom v roku 2013 31 a zdôraznila, že cieľom je lepšie fungovanie trhov práce tým, že sa podporí medzinárodná geografická mobilita pracovnej sily16.
During the approval of ESF Operational Programmes in 2013/14, the Commission did not monitor the extent to which Member States actually programmed actions addressing labour mobility. 
Počas schvaľovania operačných programov ESF v rokoch 2013 a 2014 Komisia nemonitorovala, do akej miery členské štáty v skutočnosti programovali opatrenia v oblasti mobility pracovnej sily.
In September 2015, after the approval of the underlying ESF Operational Programmes, in an attempt to collect such information the Commission sent a survey to Member States seeking data about the volume of the planned budget within ESF for intra‐EU labour mobility and EURES actions. 
V septembri 2015 po schválení príslušných operačných programov ESF sa Komisia pokúsila zhromaždiť takéto informácie a zaslala členským štátom dotazník, ktorým zisťovala údaje o objeme plánovaného rozpočtu v rámci ESF na opatrenia týkajúce sa mobility pracovnej sily v rámci EÚ a na opatrenia EURES.
However, only 15 Member States replied. 
Odpovedalo však len 15 členských štátov.
12 of those responding stated they would support EURES services through the ESF. 
Z nich 12 uviedlo, že budú služby EURES podporovať prostredníctvom ESF.
As regards the financial means allocated to that, the evaluator of the survey concluded that “Because of the great diversity of the responses, and a huge heterogeneity in indicating the expenditures per 16 Regulation (EU) No 1304/2013. 31 year or in total, it is not possible to compare the dataset received from the 15 countries.” 
Pokiaľ ide o finančné prostriedky pridelené na uvedené opatrenia, hodnotiteľ prieskumu dospel k záveru, že „kvôli veľkej rozmanitosti odpovedí a veľmi rôznorodému vykazovaniu výdavkov za rok alebo celkovo nie je možné porovnávať súbor dát prijatých z 15 krajín.“ V rámčeku 6 sa opisuje, ako jednotlivé členské štáty ESF na tieto účely využívajú.
Box 6 ‐ Examples of ESF activities addressing labour mobility in Member States, and their respective financial importance Portugal The programme supports actions aimed directly at jobseekers or employers, particularly in terms of information, advice and support for placement and recruitment to nationals or employers who wish to work or recruit in another Member State. 
Rámček 6 – Príklady činností ESF zameraných na mobilitu pracovnej sily v členských štátoch a ich príslušný finančný význam Portugalsko Z programu sa podporujú opatrenia zamerané priamo na uchádzačov o zamestnanie alebo zamestnávateľov, predovšetkým pokiaľ ide o informácie, poradenstvo a podporu pri hľadaní zamestnania či zamestnancov pre občanov či zamestnávateľov, ktorí chcú pracovať alebo prijímať pracovníkov v inom členskom štáte.
To do so, Portugal programmed 2.16 million euro for the 2014‐2020 period, that is 0.02 % of the total ESF budget for that period (EU and national funding), being 8.9 billion euro. 
Portugalsko na tieto účely vyčlenilo 2,16 mil. EUR na obdobie 2014 – 2020, t. j. 0,02 % celkového rozpočtu ESF na toto obdobie (prostriedky EÚ a vnútroštátne prostriedky), ktoré predstavujú 8,9 mld. EUR.
Within the design of ESF, EU labour mobility has not been defined as a separate investment priority17, nor has it been earmarked in any other way. 
V koncepcii ESF nebola mobilita pracovnej sily v EÚ vymedzená ako samostatná investičná priorita17, ani nebola určená žiadnym iným spôsobom.
As a result, the actual ESF budgets allocated to EURES actions or labour mobility in the 28 Member States cannot be determined resulting in an inability to know what funding has been used for which purposes. 
V dôsledku toho sa nedajú určiť skutočné rozpočty ESF vyčlenené na opatrenia EURES alebo opatrenia mobility pracovnej sily v 28 členských štátoch, nie je teda možné zistiť, aké finančné prostriedky boli použité na aké účely.
We reviewed the ESF Operational Programmes for the Member States visited and were unable to determine the amounts allocated to support labour mobility. 
Preskúmali sme operačné programy ESF v navštívených členských štátoch a neboli sme schopní stanoviť sumy, ktoré boli pridelené na mobilitu pracovnej sily.