natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Timeframe: 2021 revision of the TEN-T Regulation 73 Insufficient maintenance by Member States puts the state of the core road network at risk in the medium to long term. 
Časový rámec: revízia nariadenia o TEN-T v roku 2021. 73 Stav základnej cestnej siete ohrozuje v strednodobom až dlhodobom horizonte nedostatočná údržba zo strany členských štátov.
Although this can have an impact on the full functionality of the core network by 2030, the Commission does not have tools to verify whether Member States have a solid system in place ensuring proper maintenance of their networks (see paragraphs 56-66). 
Hoci to môže mať vplyv na plnú funkčnosť základnej siete do roku 2030, Komisia nemá nástroje, aby mohla overiť, či členské štáty majú zavedený spoľahlivý systém na zabezpečenie riadnej údržby svojich sietí (pozri body 56 – 66).
Recommendation 3 Đ Strengthen approach to maintenance In order to ensure full functioning of the core road network in the medium to long term, the Commission should take appropriate measures in the revision of the TEN-T regulation to enhance long-term maintenance planning by Member States which provides information on financing resources required to cover long-term maintenance costs of the existing and planned infrastructure. 
Odporúčanie 3 – Posilniť prístup k údržbe S cieľom zabezpečiť plné fungovanie základnej cestnej siete v strednodobom až dlhodobom horizonte by Komisia pri revízii nariadenia o TEN-T mala prijať vhodné opatrenia, ktoré by posilnili dlhodobé plánovanie údržby členskými štátmi, ktorým zabezpečujú informácie o finančných zdrojoch potrebných na pokrytie dlhodobých nákladov na údržbu existujúcej a plánovanej infraštruktúry.
Timeframe: 2021 revision of the TEN-T Regulation 40 
Časový rámec: revízia nariadenia o TEN-T v roku 2021. 39
This Report was adopted by Chamber II, headed by Ms Iliana Ivanova, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 11 March 2020. 
Túto správu prijala komora II, ktorej predsedá Iliana Ivanova, členka Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 11. marca 2020.
For the Court of Auditors Klaus-Heiner Lehne President 41 
Za Európsky dvor audítorov Klaus-Heiner LEHNE predseda 40
Annexes Annex I ERDF and Cohesion Fund final allocations to road projects 2007-2013, in million euro 42 Total Roads Motorways Motorways TEN-T Belgium 40.3 0 0 Bulgaria 1 050.7 0 673.3 Czech Republic 3 835.8 257.4 1 326.0 Denmark 00000 National roads 0 334.6 42.9 Regional / local roads 40.3 883.4 1 369.0 Germany Estonia Ireland Greece Spain 3 France 008.7 147.1 318.6 0 64.0 42.1 086.1 96.6 168.5 863.8 201.2 162.1 35.1 0 235.5 437.7 82.3 60.3 639.3 323.6 827.8 0 Luxembourg 0 0 339.9 311.9 273.2 45.4 0 21.9 3 870.1 362.0 823.8 152.0 0 0 0.3 34.7 0 345.2 0 0 315.7 0 423.7 281.3 0 0 1 068.1 1 373.9 72.3 14.0 0 0 2 5 1 209.8 0 0 757.4 1 328.9 39.1 0.1 452.7 22.0 0 122.8 0 745.4 8.4 24.5 Austria 00000 Croatia Italy Cyprus Latvia Lithuania 1 Hungary Malta Netherlands 3 187.4 0 94.7 0 24.5 0 Poland 16 736.0 1 846.4 8 526.3 2 291.0 396.9 8.6 1 784.3 472.1 179.1 120.2 1 020.2 473.6 4 072.3 399.2 1 668.7 119.9 205.4 Portugal Romania Slovenia Slovakia 804.7 0 3 925.1 0 443.2 24.0 2 031.9 332.7 
Prílohy Príloha I – Finančné prostriedky z EFRR a Kohézneho fondu na cestné projekty v období 2007 – 2013, v mil. EUR 41 Cesty spolu Diaľnice Diaľnice (TEN-T) Belgicko 40,3 0 0 Bulharsko 1 050,7 0 673,3 Česká republika 3 835,8 257,4 1 326,0 Dánsko 0000 Štátne cesty 0 334,6 Regionálne/miestne cesty 40,3 42,9 1 369,0 0 1 209,8 0 0 757,4 1 328,9 39,1 0,1 452,7 22,0 0 122,8 0 745,4 8,4 24,5 0 4 072,3 399,2 1 668,7 119,9 205,4 883,4 Nemecko Estónsko Írsko Grécko Španielsko Francúzsko Chorvátsko Taliansko Cyprus Lotyšsko Litva Luxembursko Maďarsko Malta Holandsko Rakúsko 0000 2 5 3 1 3 16 736,0 1 846,4 804,7 0 3 925,1 0 443,2 24,0 2 031,9 332,7 008,7 147,1 339,9 318,6 0 273,2 64,0 42,1 0 086,1 96,6 3 870,1 168,5 863,8 823,8 201,2 162,1 0 35,1 0 0,3 235,5 437,7 0 82,3 60,3 0 639,3 323,6 315,7 827,8 0 423,7 0 0 0 187,4 0 1 068,1 94,7 0 72,3 24,5 0 0 311,9 45,4 21,9 362,0 152,0 0 34,7 345,2 0 0 281,3 0 373,9 14,0 0 Poľsko Portugalsko Rumunsko Slovinsko Slovensko 1 8 526,3 2 291,0 396,9 8,6 1 784,3 472,1 179,1 120,2 1 020,2 473,6
43 Finland 28.6 0 0 18.0 10.6 Sweden 18.8 0 0 2.6 16.2 United Kingdom 246.1 0 190.1 11.1 44.9 CB 409.1 4.4 9.8 1.1 393.9 EU 46 543.8 4 598.2 21 292.9 7 558.6 13 094.1 Note: CB refers to European Territorial Cooperation. 
42 Fínsko 28,6 0 0 18,0 10,6 Švédsko 18,8 0 0 2,6 16,2 Spojené kráľovstvo 246,1 0 190,1 11,1 44,9 Cezhraničné úseky 409,1 4,4 9,8 1,1 393,9 EÚ 46 543,8 4 598,2 21 292,9 7 558,6 13 094,1 Poznámka: Cezhraničné úseky označujú Európsku územnú spoluprácu.
Note: In grey visited Member States. 
Poznámka: Navštívené členské štáty sú vyznačené sivou farbou.
Source: ECA, based on Commission data. 
Zdroj: EDA na základe údajov Komisie.
TEN-T financing is not included in this table. 
V tejto tabuľke nie je zahrnuté financovanie TEN-T.
Annex II ERDF and Cohesion Fund final allocations to road projects, 2014-2020, in million euro 44 Total Roads TEN-T core (new) TEN-T comprehensive (new) Secondary links to TEN-T (new) Other national and regional (new) Local roads (new) TEN-T reconstructed Other reconstructed Belgium 53.2 0 0 0 9.5 12.0 0 31.7 Bulgaria 737.7 572.3 0 0 0 0 0 165.3 Czech Republic 2 921.3 307.4 537.0 223.4 837 0 229.5 787.1 Denmark 0 0 0 0 0 0 0 0 Germany 0 0 0 0 0 0 0 0 Estonia 267.1 24.4 24.4 0 0 0 218.2 0 Ireland 0 0 0 0 0 0 0 0 Greece 1 311.4 35.2 499.8 201.7 89.8 0 110.8 374.0 Spain 389.6 0 0 43.8 169.3 0 10.4 166.2 France 0 0 0 0 0 0 0 0 Croatia 400.0 330.0 0 0 0 0 0 70.0 Italy 148.7 0 0 69.1 0 0 0 79.6 Cyprus 26.5 0 0 0 0 0 26.5 0 Latvia 673.4 0 0 0 0 0 377.7 295.7 Lithuania 466.3 86.9 0 0 0 0 222.7 156.7 Luxembourg 0 0 0 0 0 0 0 0 
Príloha II – Konečné finančné prostriedky z EFRR a Kohézneho fondu vyčlenené na cestné projekty v období 2014 – 2020, v mil. EUR 43 Cesty spolu Základná sieť TEN-T (nová) Súhrnná sieť TEN-T (nová) Vedľajšie napojenia na TEN-T (nové) Iné štátne a regionálne (nové) Miestne cesty (nové) TEN-T rekonštruovaná Iné rekonštruované Belgicko 53,2 0 0 0 9,5 12,0 0 31,7 Bulharsko 737,7 572,3 0 0 0 0 0 165,3 Česká republika 2 921,3 307,4 537,0 223,4 837 0 229,5 787,1 Dánsko 0 0 0 0 0 0 0 0 Nemecko 0 0 0 0 0 0 0 0 Estónsko 267,1 24,4 24,4 0 0 0 218,2 0 Írsko 0 0 0 0 0 0 0 0 Grécko 1 311,4 35,2 499,8 201,7 89,8 0 110,8 374,0 Španielsko 389,6 0 0 43,8 169,3 0 10,4 166,2 Francúzsko 0 0 0 0 0 0 0 0 Chorvátsko 400,0 330,0 0 0 0 0 0 70,0 Taliansko 148,7 0 0 69,1 0 0 0 79,6 Cyprus 26,5 0 0 0 0 0 26,5 0 Lotyšsko 673,4 0 0 0 0 0 377,7 295,7
45 Hungary 1 343.0 160.0 500.0 103.5 40.0 67.3 160.0 312.1 Malta 52.3 0 0 0 0 0 52.3 0 Netherlands 0 0 0 0 0 0 0 0 Austria 0 0 0 0 0 0 0 0 Poland 14 596.2 4 362.2 4 332.7 1 760.8 684.1 70.1 606.4 2 779.9 Portugal 56.9 0 0 0 40.9 0 0 16.0 Romania 3 714.8 1 988.4 464.2 17.9 30.8 65.5 82.2 1 065.6 Slovenia 132.0 0 63.5 68.4 0 0 0 0 Slovakia 1 842.9 1 078.6 209.4 0 186.8 0 0 368.2 Finland 22.9 0 0 0.7 6.3 1.1 0 14.9 Sweden 6.8 0 0 0 0 0 0 6.8 United Kingdom 119.1 0 0 0 0 0 110.5 8.6 EU 29 282.0 8 945.5 6 630.9 2 489.3 2 094.3 216.0 2 207.3 6 698.6 Note: In grey visited Member States. 
44 Litva 466,3 86,9 0 0 0 0 222,7 156,7 Luxembursko 0 0 0 0 0 0 0 0 Maďarsko 1 343,0 160,0 500,0 103,5 40,0 67,3 160,0 312,1 Malta 52,3 0 0 0 0 0 52,3 0 Holandsko 0 0 0 0 0 0 0 0 Rakúsko 0 0 0 0 0 0 0 0 Poľsko 14 596,2 4 362,2 4 332,7 1 760,8 684,1 70,1 606,4 2 779,9 Portugalsko 56,9 0 0 0 40,9 0 0 16,0 Rumunsko 3 714,8 1 988,4 464,2 17,9 30,8 65,5 82,2 1 065,6 Slovinsko 132,0 0 63,5 68,4 0 0 0 0 Slovensko 1 842,9 1 078,6 209,4 0 186,8 0 0 368,2 Fínsko 22,9 0 0 0,7 6,3 1,1 0 14,9 Švédsko 6,8 0 0 0 0 0 0 6,8 Spojené kráľovstvo 119,1 0 0 0 0 0 110,5 8,6 EÚ 29 282,0 8 945,5 6 630,9 2 489,3 2 094,3 216,0 2 207,3 6 698,6 Poznámka: Navštívené členské štáty sú vyznačené sivou farbou.
CEF financing is not included in this table. 
V tejto tabuľke nie je zahrnuté financovanie z NPE.
Annex III ESIF funds allocations to road networks for the period 2014-2020 46 Member State Belgium Bulgaria Czech Republic Estonia Greece Spain Croatia Italy Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Portugal Romania Slovenia Slovakia Finland Sweden UK EU Core network 0 % 78% 15% 50% 7% 1% 83% 0% 50% 28% 42% 18% 50% 32% 0% 55% 0% 58% 0% 0% 47% 34% Comprehensive Outside TEN-T network network 0% 100 % 0% 22% 22% 63% 50% 0% 42% 51% 1% 98% 0% 17% 0% 100 % 50% 0% 28% 44% 24% 34% 43% 39% 50% 0% 32% 36% 0% 100 % 13% 32 % 48% 52 % 11% 31% 0% 100 % 0% 100 % 46% 7% 27% 39 % Status of completion of the core road network in 2013 99% 45% 55% 34% 76% 100 % 60% 77% 73% 88% 7% 81% 53% 33% 100 % 41 % 100 % 39% 71% 71% 100 % 74 % Note: In grey visited Member States. 
Príloha III – Finančné prostriedky EŠIF vyčlenené na cestné siete v období 2014 – 2020 45 Členský štát Belgicko Bulharsko Česká republika Estónsko Grécko Španielsko Chorvátsko Taliansko Cyprus Lotyšsko Litva Maďarsko Malta Poľsko Portugalsko Rumunsko Slovinsko Slovensko Fínsko Švédsko Spojené kráľovstvo EÚ Základná sieť 0 % 78% 15% 50% 7% 1% 83% 0% 50% 28% 42% 18% 50% 32% 0% 55% 0% 58% 0% 0% 47% 34% Súhrnná sieť 0% 0% 22% 50% 42% 1% 0% 0% 50% 28% 24% 43% 50% 32% 0% 13% 48% 11% 0% 0% 46% 27% Mimo siete TEN-T 100 % 22% 63% 0% 51% 98% 17% 100 % 0% 44% 34% 39% 0% 36% 100 % 32 % 52 % 31% 100 % 100 % 7% 39 % Stav dokončenia základnej cestnej siete v roku 2013. 99% 45% 55% 34% 76% 100 % 60% 77% 73% 88% 7% 81% 53% 33% 100 % 41 % 100 % 39% 71% 71% 100 % 74 % Poznámka: Navštívené členské štáty sú vyznačené sivou farbou.
ERDF (European Regional Development Fund): An EU fund that strengthens economic and social cohesion in the EU by financing investments to reduce imbalances between regions. 
Skratky a glosár EFRR (Európsky fond regionálneho rozvoja): Fond EÚ určený na posilňovanie hospodárskej a sociálnej súdržnosti v EÚ financovaním investícií na zníženie nerovnováh medzi regiónmi.
ESIF (European Structural and Investment Funds): The five main EU funds which together support economic development across the EU. 
EŠIF (Európske štrukturálne a investičné fondy): päť hlavných fondov EÚ, ktoré spoločne podporujú hospodársky rozvoj v EÚ.
The European Commission and EU Member States jointly manage them. 
Európska komisia a členské štáty EÚ ich riadia spoločne.
They include the European Regional Development Fund (ERDF); the European Social Fund (ESF); the Cohesion Fund (CF); the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and the European Maritime and Fisheries Fund (EMFF). 
Fondy zahŕňajú Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), Európsky sociálny fond (ESF), Kohézny fond (KF), Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky námorný a rybársky fond (ENRF).
European Green Deal: It is a new EU growth strategy that aims to transform the EU into a fair and prosperous society, with a modern, resource-efficient and competitive economy where there are no net emissions of greenhouse gases in 2050 and where economic growth is decoupled from resource use. 
Európsky ekologický dohovor: ide o novú stratégiu rastu EÚ, ktorej cieľom je transformovať EÚ na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje, kde budú do roku 2050 čisté emisie skleníkových plynov na nule a kde hospodársky rast nezávisí od využívania zdrojov.
Ex-ante conditionalities (replaced by enabling condition for 2021-2027): are conditions, based on pre-defined criteria established in the Common Provisions Regulation, which are regarded as necessary prerequisites for the effective and efficient use of the EU funding for all ESIF funding. 
Ex ante kondicionality (na obdobie 2021 – 2027 nahradené základnou podmienkou): sú podmienky založené na kritériách vopred vymedzených v nariadení o spoločných ustanoveniach, ktorých splnenie sa považuje za nevyhnutné na účinné a efektívne využívanie finančných prostriedkov EÚ pri všetkých fondoch EŠIF.
When preparing ERDF and Cohesion Fund OPs under the 2014-2020 programme period, Member States have to assess whether these conditions are fulfilled. 
Pri vypracúvaní operačných programov EFRR a Kohézneho fondu v programovom období 2014 – 2020 členské štáty musia posúdiť, či sú tieto podmienky splnené.
INEA: the Innovation and Networks Executive Agency commenced operations on 1 January 2014 to implement parts of the following EU programmes: the Connecting Europe Facility (CEF); Horizon 2020; and legacy programmes (TEN-T and Marco Polo 2007-2013). 47 
INEA: Výkonná agentúra pre inovácie a siete začala svoju činnosť 1. januára 2014 na vykonávanie častí týchto programov EÚ: Nástroja na prepájanie Európy (NPE), programu Horizont 2020 a programov z minulosti (TEN-T a Marco Polo z rokov 2007 – 2013) Kohézny fond: fond EÚ určený na znižovanie hospodárskych a sociálnych rozdielov v EÚ financovaním investícií v členských štátoch, v ktorých je hrubý národný dôchodok na obyvateľa na úrovni nižšej ako 90 % priemeru EÚ.
Operational Programme (OP): The basic framework for implementing EU-funded cohesion projects in a set period, reflecting the priorities and objectives laid down in partnership agreements between the Commission and individual Member States. 
Operačný program (OP): základný rámec na vykonávanie projektov súdržnosti financovaných EÚ v stanovenom období, ktorý odráža priority a ciele stanovené v partnerských dohodách medzi Komisiou a jednotlivými členskými štátmi.
The projects within an OP must contribute to a certain number of objectives specified at the EU level of the OPs priority axis. 
Projekty v rámci OP musia prispieť k určitému počtu cieľov konkretizovaných na úrovni prioritnej osi operačného programu.
OPs can only be modified during the programme period if both parties agree Partnership agreements: Agreements entered into between the European Commission and each Member State for the 2014-2020 programme period. 
Operačné programy sa v priebehu programového obdobia môžu meniť len vtedy, ak s tým súhlasia obidve strany. Partnerské dohody: dohody uzatvorené medzi Európskou komisiou a jednotlivými členskými štátmi v programovom období 2014 – 2020.
They set out the national authorities' plans on how to use funding from the ESIF and outline each country's strategic goals and investment priorities, linking them to the overall aims of the Europe 2020 strategy for smart, sustainable, and inclusive growth. 
V týchto dohodách sú uvedené plány vnútroštátnych orgánov, ako využiť financovanie z fondov EŠIF, a obsahujú strategické ciele a investičné priority jednotlivých krajín, čím sa spájajú s celkovými cieľmi stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu.
Shared management: A method of implementing the EU budget in which the Commission delegates implementation tasks to the Member States, while retaining final responsibility. 
Priame riadenie: spôsob plnenia rozpočtu EÚ priamo útvarmi Komisie.
TEN-T (Trans-European Transport Networks): A set of planned road, rail, air and water transport networks in Europe. 
TEN-T (transeurópske dopravné siete): súbor plánovaných sietí cestnej, železničnej, leteckej a vodnej dopravy v Európe.
REPLIES OF THE COMMISSION TO THE SPECIAL REPORT OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS ŇTHE EU CORE ROAD NETWORK: SHORTER TRAVEL TIMES BUT NETWORK NOT YET FULLY FUNCTIONALÓ EXECUTIVE SUMMARY I. Developing the multimodal TEN-T core network by 2030 remains a task of high importance. 
ODPOVEDE KOMISIE NA OSOBITNÚ SPRÁVU EURÓPSKEHO DVORA AUDÍTOROV „ZÁKLADNÁ CESTNÁ SIEŤ EÚ: ČAS NA CESTOVANIE SA SKRÁTIL, ALE SIEŤ EŠTE NIE JE PLNE FUNKČNÁ“ ZHRNUTIE I. Rozvoj multimodálnej základnej siete TEN-T do roku 2030 zostáva veľmi dôležitou úlohou.
Thanks to the efforts from the Commission and Member States, there has been already considerable progress in doing so since the adoption of the TEN-T regulation in 2013, also regarding road transport infrastructure. 
Vďaka úsiliu Komisie a členských štátov sa v tejto súvislosti od prijatia nariadenia o TEN-T v roku 2013 dosiahol značný pokrok, a to aj v prípade cestnej dopravnej infraštruktúry.
However, the further development of the road network must also take into account the primary priorities related to the transport decarbonisation, digitalisation and safety. 
Ďalší rozvoj cestnej siete však musí zohľadňovať aj primárne priority týkajúce sa dekarbonizácie dopravy, digitalizácie a bezpečnosti.
The Cohesion Fund and ERDF may support investments in road infrastructure, including the road core network, when this is justified in view of the objectives set out in the Treaty, the goals of the European Green Deal and the socio-economic and territorial characteristics of the Member States and regions concerned. 
Kohézny fond a EFRR môžu podporovať investície do cestnej infraštruktúry vrátane základnej cestnej siete, ak je to odôvodnené vzhľadom na ciele stanovené v zmluve, ciele európskej zelenej dohody a sociálno-ekonomické a územné charakteristiky dotknutých členských štátov a regiónov.
The Treaty establishes the ERDF and the Cohesion Fund, among others, to promote harmonious development by supporting actions aimed at strengthening economic, social and territorial cohesion (Art.174 TEU). 
V zmluve sa okrem iného stanovuje EFRR a Kohézny fond na podporu harmonického rozvoja prostredníctvom podpory opatrení zameraných na posilnenie hospodárskej, sociálnej aúzemnej súdržnosti (článok 174 ZEÚ).
The scope of the ERDF support is therefore broader than the (core) TEN-T network. 
Rozsah podpory z EFRR preto presahuje rámec (základnej) siete TEN-T.
The Cohesion Fund supports projects in the field of environment and Trans-European networks in the area of transport, covering both the core and comprehensive networks. 
Kohézny fond podporuje projekty v oblasti životného prostredia a transeurópskych sietí v oblasti dopravy, ktoré pokrývajú základné aj komplexné siete.
Under shared management, the Commission is not in charge of selecting projects for ERDF and Cohesion Fund support. 
V rámci zdieľaného riadenia Komisia nie je zodpovedná za výber projektov, ktoré by mali získať podporu z EFRR a Kohézneho fondu.
These powers lie with the Managing Authority, in line with Article (67) of CPR. 
Tieto právomoci má riadiaci orgán v súlade s článkom 67 nariadenia o spoločných ustanoveniach.
See also Commission replies to paragraph 32. 
Pozri aj odpoveď Komisie na bod 32.
The Commission accepts the recommendations and refers to its replies to recommendations 1 to 3. 
Komisia odporúčania akceptuje a odkazuje na svoje odpovede na odporúčania 1 až 3.
INTRODUCTION 06. 
ÚVOD 06.
Pursuant to Article 176 of the Treaty on the Functioning of the European Union, Ňthe European Regional Development Fund is intended to help to redress the main regional imbalances in the Union through participation in the development and structural adjustment of regions whose development is lagging behind and in the conversion of declining industrial regions.Ó Therefore, ERDF aims to support only those TEN-T investments that best contribute to the socio-economic development of disadvantaged regions (e.g. TEN-T sections in urban nodes). 
V článku 176 Zmluvy o fungovaní Európskej únie je uvedené: „Zámerom Európskeho fondu pre regionálny rozvoj je, aby svojou účasťou na rozvoji a štrukturálnych zmenách v zaostávajúcich regiónoch a pri premene upadajúcich priemyselných oblastí pomohol odstraňovať hlavné regionálne rozdiely v Únii“. Cieľom EFRR je preto podpora len tých investícií do TEN-T, ktoré najlepšie prispievajú k socioekonomickému rozvoju znevýhodnených regiónov (napr. úseky TEN-T v rámci mestských uzlov).
OBSERVATIONS 32. 
POZNÁMKY 32.
Core TEN-T roads constitute only approx. 1% of all paved roads in the EU, which explains earmarking 79% of the ERDF road allocation to non-TEN-T roads. 
Základná cestná sieť TEN-T predstavuje len približne 1 % všetkých ciest so spevneným povrchom v EÚ, čo vysvetľuje vyčlenenie 79 % prostriedkov EFRR na cesty, ktoré nepatria do siete TEN-T.
Over 57% of the Cohesion Fund road allocation was earmarked to core TEN-T, whereas 43% to comprehensive TEN-T. 
Viac ako 57 % prostriedkov z Kohézneho fondu určených pre cesty bolo vyčlenených na základnú sieť TEN-T, pričom 43 % bolo vyčlenených na komplexnú sieť TEN-T.
Taking into account the length difference between the core and comprehensive road TEN-T (comprehensive TEN-T being by 75% longer than the core), the average EN EN 1 
Existuje rozdiel v dĺžke medzi základnou a komplexnou cestnou sieťou TEN-T (komplexná sieť TEN-T je o 75 % dlhšia než základná sieť).
intensity of the Cohesion Fund support to the core road TEN-T was over twice as large as to the comprehensive TEN-T (i.e. EUR 169 thousand/km, vs. EUR 72.4 thousand/km). 
Priemerná intenzita podpory z Kohézneho fondu na základnú cestnú sieť TEN-T je dvakrát vyššia než v prípade komplexnej siete TEN-T (t. j. 169 000 EUR/km oproti 72 400 EUR/km).
Moreover, EU funds are not the only source to finance core TEN-T investments. 
SK SK Finančné prostriedky EÚ nie sú jediným zdrojom financovania investícií do základnej siete TEN-T.
In accordance with the principle of additionality, contributions from ESIF must not replace public or equivalent structural expenditure by a Member State. 
Vsúlade so zásadou doplnkovosti príspevky zEŠIF nesmú nahradiť verejné alebo rovnocenné štrukturálne výdavky členského štátu.
In the Czech Republic, indeed only 15 % of ESIF funding has been attributed to the core network while most of ESIF support went outside the TEN-T. 
V Českej republike bolo len 15 % prostriedkov z EŠIF pridelených na základnú sieť, zatiaľ čo väčšina podpory z EŠIF sa využila mimo siete TEN-T.
Several important major projects on TEN-T core network initially envisaged for ESIF support have not been finally financed by ESIF and were withdrawn by the Czech authorities, because of issues of compliance with EU environmental acquis. 
Viaceré dôležité veľké projekty týkajúce sa základnej siete TEN-T, s ktorými sa pôvodne počítalo v súvislosti s podporou z EŠIF, neboli napokon financované z EŠIF a orgány Českej republiky ich stiahli z dôvodu problémov, pokiaľ ide o súlad s acquis EÚ v oblasti životného prostredia.
Please see also the CommissionŐs reply to paragraph 32. 
Pozri aj odpoveď Komisie na bod 32.
38 a) The sections in question will be subject to scrutiny and focus during the forthcoming negotiations with the CZ authorities on post 2020 programmes. 
38 a) Príslušné úseky budú predmetom preskúmania a zamerajú sa na ne nadchádzajúce rokovania s českými orgánmi o programoch po roku 2020.
The Commission will give priority to those sections concerned, subject to the level of their preparedness and funds available for the road sector. b) Bulgaria has recently published its 2030 Strategy which envisages the completion of the TEN-T core road network by 2030, therefore putting a high priority to these sections. 
Komisia uprednostní tieto úseky podľa úrovne ich pripravenosti a finančných prostriedkov disponibilných pre sektor cestnej dopravy. b) Bulharsko nedávno uverejnilo svoju stratégiu do roku 2030, v ktorej sa počíta s dokončením základnej cestnej siete TEN-T do roku 2030, takže týmto úsekom prisúdilo vysokú prioritu.
These sections will be further discussed as part of the upcoming post 2020 programming negotiations with Bulgaria. 
O týchto úsekoch sa bude s Bulharskom ďalej rokovať v rámci nadchádzajúcich rokovaní o programoch po roku 2020.
Box 3 Đ The Danube bridge Bulgaria is currently working on a Vidin Đ Botevgrad speedway funded by the national budget. 
Rámček 3 – Most na Dunaji Bulharsko v súčasnosti buduje diaľnicu spájajúcu mestá Vidin a Botevgrada, ktorá je financovaná z vnútroštátneho rozpočtu.
The Commission is aware of the situation and underlined the underdeveloped key connections in the north of the country in the country report 2019, including in Annex D of the report. 
Komisia si je vedomá situácie a zdôraznila nedostatočne rozvinuté kľúčové spojenia na severe krajiny v správe o krajine za rok 2019, aj v prílohe D k správe.
This point will form part of the upcoming post 2020 programming negotiations with Bulgaria. 
O tejto otázke sa bude ďalej hovoriť v rámci nadchádzajúcich rokovaní s Bulharskom o programoch po roku 2020.