natgillin/translations-raw huggingface dataset:
10 The ranking for assessing the implementation of CSRs is presented in Annex V. Our survey of EPC Members (see paragraph 24) showed that they regarded the Commission’s assessments as generally accurate (see Figure o in Annex VI). 16 
10 11 16 Poradie pre posudzovanie plnenia odporúčaní pre jednotlivé krajiny je uvedené v prílohe V. Z nášho prieskumu medzi členmi EPDC (pozri bod 24) vyplynulo, že posúdenia Komisie sa považovali spravidla za presné (pozri ilustráciu o v prílohe VI).
Approach 24. 
Prístup 24.
In March 2016, we sent an online survey to the members of the Economic Policy Committee (EPC) from Member States which had been subject to the MIP. 
V marci 2016 sme zaslali online prieskum členom Výboru pre hospodársku politiku (EPC) z členských štátov, pri ktorých bol uplatnený PMN.
The survey covered the period from the 2012 AMR to the 2016 IDRs. 
Prieskum sa vzťahoval na obdobie od vydania SMV v roku 2012 až do vydania hĺbkových preskúmaní v roku 2016.
It comprised 46 questions, both qualitative and quantitative, on EPC members’ views of the MIP. 
Obsahoval 46 otázok kvalitatívnej a kvantitatívnej povahy týkajúcich sa názorov členov EPC na PMN.
The survey closed in December 2016, by which time 19 out of 20 EPC members had responded. 
Prieskum bol ukončený v decembri 2016 a do tohto obdobia odpovedalo 19 z 20 členov výboru.
The survey results guided our audit work and are referenced in certain observations. 
Naša audítorská práca sa opierala o výsledky prieskumu a v niektorých pripomienkach sa na ne odvolávame.
Collated answers to the quantitative questions can be found in Annex VI. 
Súhrn odpovedí na kvantitatívne otázky sa nachádza v prílohe VI.
We interviewed staff from three Commission departments (DG ECFIN, DG EMPL and the Secretariat‐General) and the private offices of the Commissioner for Economic and Financial Affairs, Taxation and Customs and the Vice‐President for the Euro and Social Dialogue. 
Viedli sme rozhovory so zamestnancami troch útvarov Komisie (GR ECFIN, GR EMPL a generálneho sekretariátu) a kabinetov komisára pre hospodárske a finančné záležitosti, komisára pre dane a colnú úniu a podpredsedu pre euro a sociálny dialóg.
We reviewed a range of Commission documentation, both in the public domain and internal records. 
Preskúmali sme rôzne dokumenty Komisie, verejne prístupné, ako aj interné záznamy.
We also met representatives of institutions involved in implementing and monitoring the MIP in selected Member States (see the list of institutions in Annex VII). 
Stretli sme sa aj so zástupcami inštitúcií, ktorí sa podieľajú na vykonávaní a monitorovaní PMN vo vybraných členských štátoch (pozri zoznam inštitúcií v prílohe VII).
We discussed the MIP with representatives of several organisations whose views were relevant to the audit (including the European Central Bank (ECB), the IMF, the OECD, the World Bank, the European Parliament and, in Germany, the Federal Ministry of Economic Affairs and Energy and the Federal Ministry of Finance). 
O PMN sme diskutovali so zástupcami niekoľkých organizácií, ktorých stanoviská boli relevantné pre audit (vrátane Európskej centrálnej banky (ECB), MMF, OECD, Svetovej banky, Európskeho parlamentu a nemeckého spolkového ministerstva hospodárstva a energetiky a spolkového ministerstva financií).
We also organised an advisory panel and sought for independent experts’ advice. 
Zorganizovali sme tiež poradný výbor a vyhľadali poradenstvo nezávislých odborníkov.
This section looks at the evolution of the number of Member States in which imbalances have been identified since the introduction of the MIP. 
Táto časť sa zaoberá vývojom počtu členských štátov, v ktorých sa zistili nerovnováhy, od zavedenia PMN.
Member States generally remain in imbalance for several years 28. 
Členské štáty spravidla zostávajú v nerovnováhe niekoľko rokov 28.
The number of Member States identified through the MIP as having macroeconomic imbalances rose steadily between 2012 and 2015 (from 12 to 16). 
Počet členských štátov, v ktorých boli prostredníctvom PMN zistené makroekonomické nerovnováhy medzi rokmi 2012 a 2015 rovnomerne stúpal (z 12 na 16).
Nevertheless, we acknowledge that this number has also increased due to the exit of several countries from economic adjustment programmes and the accession of Croatia to the EU. 
Uznávame však, že tento počet stúpol tiež v dôsledku vystúpení niekoľkých krajín z programov makroekonomických úprav a v dôsledku pristúpenia Chorvátska do EÚ.
More recently, the overall trend has reversed, possibly reflecting the cyclical recovery of EU economies. 
V poslednom období došlo k zvráteniu tohto celkového trendu, čo môže odrážať cyklické oživenie ekonomík EÚ.
However, the number of Member States with excessive imbalances has not fallen (see Figure 2 and Annex VIII). 
Počet členských štátov s nadmernými nerovnováhami však neklesol (pozri ilustráciu 2 a prílohu VIII).
Figure 2 – Number of Member States with imbalances Source: ECA. 
Ilustrácia 2 – Počet členských štátov s nerovnováhami 18 18 16 14 12 10 8 6 4 2 0 2012 2013 Nadmerné nerovnováhy Nerovnováhy 2014 2015 2016 2017 Zdroj: EDA.
Figure 3 shows that the classification of individual Member States has generally remained the same from one year to the next. 
Z ilustrácie 3 vyplýva, že klasifikácia jednotlivých členských štátov vo všeobecnosti zostáva medziročne rovnaká.
Improvements have been relatively rare. 
Zlepšenia boli relatívne zriedkavé.
During the first five years of the MIP (2012 to 2016), a cumulative total of 67 Member States were identified as having imbalances (51) or excessive imbalances (16). 
Počas prvých piatich rokov PMN (2012 až 2016) boli v členských štátoch spolu 67-krát zistené nerovnováhy (51) alebo nadmerné nerovnováhy (16).
In 39 of the 51 cases showing imbalances there was no change the following year, while five Member States were escalated to “excessive imbalances” and seven managed to correct their imbalances. 
V 39 z 51 prípadov nerovnováh nedošlo v nasledujúcom roku k žiadnej zmene, v piatich členských štátoch bolo hodnotenie zhoršené na „nadmerné nerovnováhy“ a siedmim členským štátom sa podarilo svoje nerovnováhy napraviť.
Of the 16 Member States with excessive imbalances, only two managed to exit the category the following year. 
Zo 16 členských štátov s nadmernými nerovnováhami sa len dvom podarilo v nasledujúcom roku opustiť túto kategóriu.
Figure 3 – Little change in classification, 2012‐2017 NB: The arrows show how the classification of imbalances of Member States changed each year over the period: either it improved, it worsened, or it did not change at all. 
Počet členských štátov Ilustrácia 3 – Malá zmena v klasifikácii, 2012 – 2017 39 Nerovnováhy 7 Žiadna nerovnováha EIP 19 5 14 Nadmerné nerovnováhy 2 16 Zlepšenie 9 13,4 % Bez zmeny 53 79,1 % Zhoršenie 5 7,5 % Spolu 67 100 % 51 Pozn.: Šípkyznázorňujú,akosaklasifikácianerovnováhvčlenskýchštátochvpriebehu daného obdobia každý rok menila: buď sa zlepšila, zhoršila alebo sa vôbec nezmenila.
The sum of those movements equals 67. Source: ECA. 
Súčet týchto zmien sa rovná 67. Zdroj: EDA.
This inertia can also be illustrated by looking at the 12 Member States for which imbalances were identified in 2012, the first year of the MIP. 
Tento zotrvačný stav možno taktiež ukázať na 12 členských štátoch, v ktorých boli zistené nerovnováhy v roku 2012, prvom roku uplatňovania PMN.
Six of the 12 have since drifted at some point into ‘excessive imbalances’ (Bulgaria, Cyprus, France, Italy, Slovenia and Spain). 
Šesť z týchto 12 štátov sa v určitom okamžiku ocitlo v situácii nadmernej nerovnováhy (Bulharsko, Cyprus, Francúzsko, Taliansko, Slovinsko a Španielsko).
Only two of those six have managed to return to a ‘regular’ imbalance (Slovenia and 19 Spain), leaving the other four still in the ‘excessive’ category (four years in succession for Italy, three years for France and Bulgaria, two years for Cyprus12). 
Len dvom sa podarilo vrátiť k „bežnej“ nerovnováhe (Slovinsko a Španielsko), zatiaľ čo ostatné štyri krajiny stále zostávali v kategórii „nadmerná nerovnováha“ (štyri po sebe idúce roky v prípade Talianska, tri roky v prípade Francúzska a Bulharska, dva roky v prípade Cypru12).
No Member State with ‘excessive’ imbalances has ever been able to improve to the ‘no imbalance’ category. 
Zatiaľ sa ešte žiadnemu členskému štátu s 12 Od mája 2013 do marca 2016 bol Cyprus v rámci programu makroekonomických úprav.
Annex VIII traces in full the classification of each Member State since 2012. 
V prílohe VIII sa uvádza úplná klasifikácia každého členského štátu od roku 2012.
Despite frequent and intensive monitoring, the implementation of MIP‐CSRs by the Member States has been low A good standard of Commission monitoring 31. 
Napriek častému a intenzívnemu monitorovaniu členské štáty plnili odporúčania PMN pre jednotlivé krajiny nedostatočne Dobrý štandard pre monitorovanie Komisie 31.
The MIP Regulation13 requires the Commission to monitor the implementation of MIP‐ CSRs by, among other things, gathering information in Member States and maintaining a permanent dialogue with the authorities and the social partners. 
Nariadenie o PMN13 obsahuje požiadavku, aby Komisia monitorovala plnenie odporúčaní PMN pre jednotlivé krajiny okrem iného tak, že bude zhromažďovať informácie v členských štátoch a udržiavať trvalý dialóg s orgánmi a sociálnymi partnermi.
We found that, in the course of frequent information visits to Member States, the Commission held full and frank dialogue with a sufficiently wide range of stakeholders at national level. 
Zistili sme, že Komisia v priebehu častých informačných návštev v členských štátoch viedla plnohodnotný a otvorený dialóg s dostatočne širokým množstvom zainteresovaných strán na vnútroštátnej úrovni.
In 2013, the Commission introduced ‘specific monitoring’ for Member States with excessive imbalances. 
V roku 2013 Komisia zaviedla „osobitné monitorovanie“ pre členské štáty s nadmernými nerovnováhami.
This was extended in 2014 to selected euro‐area Member States with imbalances of systemic relevance and, in 2016, to all Member States with imbalances. 
V roku 2014 bolo rozšírené na vybrané členské štáty eurozóny, v ktorých sa prejavovali nerovnováhy systémového významu, a v roku 2016 na všetky členské štáty s nerovnováhami.
Specific monitoring currently consists of an annual information visit to each Member State followed by the publication of a progress report. 
Osobitné monitorovanie v súčasnosti spočíva v každoročných informačných návštevách každého členského štátu, po ktorých sa uverejňuje správa o pokroku.
However, the implementation of MIP‐CSRs by the Member States has been low 33. 
Členské štáty však nedostatočne plnili odporúčania PMN pre jednotlivé krajiny 33.
The Commission assesses the degree of CSR implementation using a qualitative ranking (see Annex V). 
Komisia posudzuje mieru plnenia odporúčaní pre jednotlivé krajiny pomocou kvalitatívneho poradia (pozri prílohu V).
In 2017, the European Parliament drew on these assessments to evaluate the overall implementation of MIP‐CSRs for the 2012‐2016 period14. Figure 4 summarises this 12 13 14 20 From May 2013 to March 2016, Cyprus was under an economic adjustment programme. Article 13(1) and (2). 
V roku 2017 Európsky parlament tieto posúdenia využil pri hodnotení celkového plnenia odporúčaní PMN pre jednotlivé krajiny v období 2012 13 20 Článok 13 ods. 1 a 2. – 201614).
evaluation. We conclude that the implementation of MIP‐CSRs has been persistently weak since 2012 as the share of fully or substantially implemented MIP‐CSRs is extremely low15. 
Dospeli sme k záveru, že od roku 2012 je plnenie odporúčaní PMN pre jednotlivé krajiny trvalo nedostatočné, keďže podiel úplne alebo z veľkej časti splnených odporúčaní pre jednotlivé krajiny je výrazne nízky15.
Figure 4 – Implementation of MIP‐CSRs issued from 2012 to 2016 Source: ECA based on European Parliament (Economic Governance Support Unit (EGOV)) and European Commission assessments. Several weaknesses affecting the implementation of MIP‐CSRs 34. 
21 Ilustrácia 4 – Plnenie odporúčaní PMN pre jednotlivé krajiny vydaných v období 2012 až 2016 2012 2013 2014 2015 2016 5%5%5%7%2% 17 % 78 % 43 % 47 % 44 % 40 % strana 2 52 % 46 % 58 % 51 % Riešené v plnej miere alebo výrazný pokrok Určitý pokrok Obmedzený pokrok alebo žiadny pokrok Zdroj: EDA na základe posúdení Európskeho parlamentu (oddelenie pre podporu správy hospodárskych záležitostí (EGOV)) a Európskej komisie.
The following weaknesses in the management of the MIP process have adversely affected the implementation of MIP‐CSRs: (i) no systematic link between MIP‐CSRs and imbalances; (ii) no systematic estimate of the impact of MIP‐CSRs on imbalances; (iii) inconsistency of recommendations for the euro area as a whole with MIP‐CSRs; (iv) a very challenging timeframe for the implementation of MIP‐CSRs. 
Plnenie odporúčaní PMN pre jednotlivé krajiny negatívne ovplyvnili tieto nedostatky v riadení postupu pri makroekonomickej nerovnováhe: i) žiadna systematická väzba medzi odporúčaniami PMN pre jednotlivé krajiny a nerovnováhami; ii) žiadny systematický odhad vplyvu odporúčaní PMN pre jednotlivé krajiny na nerovnováhy; iii) nesúlad odporúčaní pre eurozónu ako celok s odporúčaniami PMN pre jednotlivé krajiny; iv) veľmi náročný časový rámec pre plnenie odporúčaní PMN pre jednotlivé krajiny.
No systematic link between MIP‐CSRs and imbalances 35. 
Žiadne systematické prepojenie medzi odporúčaniami PMN pre jednotlivé krajiny a nerovnováhami 35.
To promote national ownership, thus encouraging Member States to implement MIP‐ CSRs more diligently, it is essential to make it clear how the economic analysis and assessment of imbalances have led to specific policy recommendations. 
Presadzovanie zodpovednosti na vnútroštátnej úrovni, čím sa členské štáty podporujú, aby vyvinuli väčšie úsilie pri plnení odporúčaní PMN pre jednotlivé krajiny, si v prvom rade vyžaduje jasne stanoviť, ako ekonomická analýza a hodnotenie nerovnováh viedli ku konkrétnym politickým odporúčaniam.
own guidance states that IDRs should provide the analytical basis for formulating recommendations16, but in practice, the link is not often obvious17. 
V samotnom usmernení Komisie sa uvádza, že hĺbkové preskúmania by nemali poskytovať analytický základ na vyjadrenie odporúčaní16, ale v praxi toto prepojenie často nie je zrejmé17.
Our EPC survey confirmed this impression: when asked, “Is it clear which CSRs relate to the MIP?” only a quarter of EPC members answered “always clear” (see Figure g in Annex VI). 
Náš prieskum medzi členmi EPC tento dojem potvrdil: pri otázke „Je jasné, ktoré odporúčania pre jednotlivé krajiny súvisia s PMN?“ len štvrtina členov EPC odpovedala „vždy jasné“ (pozri ilustráciu g v prílohe VI).
The link has been further obscured in recent years by the streamlining of both MIP‐CSRs (see paragraphs 40 to 42) and IDRs (see paragraphs 67 to 73). 
Prepojenie bolo v posledných rokoch ďalej narušené zjednodušením odporúčaní PMN pre jednotlivé krajiny (pozri body 40 až 42) a hĺbkových preskúmaní (pozri body 67 až 73).
Firstly, the link is not often obvious or is very weak. 
V prvom rade prepojenie často nie je príliš zrejmé alebo je veľmi slabé.
This is because the Commission does not formulate its CSR proposals with a view to addressing specific imbalances, as required by Article 6(1) of the MIP Regulation. 
Dôvodom je skutočnosť, že Komisia neformuluje návrhy na odporúčania pre jednotlivé krajiny s cieľom vyriešiť konkrétne nerovnováhy, ako sa vyžaduje v článku 6 ods. 1 nariadenia o PMN.
Instead, structural reforms are discussed with a Member State in the context of Europe 2020 before being included in the Commission’s proposals, and may be labelled MIP‐relevant even if only remotely linked to imbalances. 
Štrukturálne reformy sa prerokúvajú s členským štátom v kontexte stratégie Európa 2020 pred tým, ako sú zahrnuté do návrhov Komisie a za relevantné z hľadiska PMN môžu byť označené dokonca aj vtedy, ak s nerovnováhami súvisia len vzdialene.
Moreover, in our analysis of the four selected Member States we found many CSRs that were wrongly labelled as MIP‐relevant, since none of the recommended measures addressed imbalances identified in the IDR. 
Pri analýze štyroch vybraných členských štátov sme našli viaceré odporúčania pre jednotlivé krajiny, ktoré boli chybne označené za relevantné z hľadiska PMN, pretože žiadne z odporúčaných opatrení sa nezoberalo nerovnováhami zistenými v hĺbkovom preskúmaní.
See Box 1 for examples. 
Príklady pozri v rámčeku 1.
16 17 European Commission Institutional Paper 039, November 2016, ‘The Macroeconomic Imbalance Procedure – Rationale, Process, Application: A Compendium’, p. 
16 17 22 Inštitucionálny dokument (Institutional Paper) Európskej komisie 039, november 2016, „Postup pri makroekonomickej rovnováhe – dôvody, aplikácia: prehľad“, s.
The ECA’s view is that the logical process would be from identification of imbalances to consideration of policy options (including estimates of effects) towards the specification of CSRs. 
Podľa názoru EDA by logicky po identifikácii nerovnováh malo nasledovať zohľadnenie politických možností (vrátane odhadov účinkov) a špecifikácia odporúčaní pre jednotlivé krajiny.
23 • CSR No 2/2013 to Slovenia addressed topics (long‐term sustainability of the pension system; health care) to which there was no reference in the IDR. • CSR No 1/2016 to Bulgaria raised matters (SGP targets; measures to improve tax collection and reduce the informal economy) not dealt with in the IDR section of the country report and not included in the MIP assessment matrix or highlighted in the executive summary. 
2/2013 pre Slovinsko bolo zamerané na témy (dlhodobá udržateľnosť dôchodkového systému, zdravotníctvo), o ktorých sa v hĺbkovom preskúmaní vôbec nehovorilo. • Odporúčanie č. 1/2016 pre Bulharsko upozornilo na záležitosti (ciele PSR; opatrenia na zlepšenie výberu daní a zníženie neformálneho hospodárstva), ktorými sa časť „hĺbkové preskúmanie“ správy o krajine nezaoberala a ktoré neboli zahrnuté do matice posudzovania týkajúcej sa PMN, ani zdôraznené v zhrnutí.
The topics raised in CSR No 1/2015 (SGP targets; tax collection; the shadow economy; cost‐effectiveness of the healthcare system) were discussed in the ‘Other structural issues’ section of the country report and were therefore unconnected with the IDR. • CSR No 9/2013 to Spain addressed topics (public administration reform; efficiency of the judiciary) not dealt with in the IDR. 
Témy uvedené v odporúčaní č. 1/2015 (ciele PSR, výber daní, tieňová ekonomika, nákladová účinnosť zdravotníckeho systému) boli prediskutované v časti „ostatné štrukturálne otázky“ správy o krajine, takže nemali žiadnu súvislosť s hĺbkovým preskúmaním. • Odporúčanie č.
CSR No 2/2015 concerned savings bank reforms, an issue to which there was no reference anywhere in the country report. 
2/2015 sa týkalo reforiem pre sporiteľne, pričom v správe o krajine nebol na túto tému uvedený žiaden odkaz.
Table 1 indicates the extent to which CSRs are labelled as MIP‐relevant. 
V tabuľke 1 sa uvádza, v akom rozsahu sú odporúčania pre jednotlivé krajiny označené ako relevantné z hľadiska PMN.
In 2016, over 80 % of CSRs addressed to Member States affected by imbalances, and all CSRs addressed to Member States with excessive imbalances, were labelled MIP‐relevant. 
V roku 2016 bolo vyše 80 % odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré boli určené členským štátom postihnutým nerovnováhami, a všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny, ktoré boli určené členským štátom s nadmernými nerovnováhami, označených za relevantné z hľadiska PMN.
This over‐labelling of CSRs as MIP‐relevant has weakened the effectiveness and credibility of the MIP. 
Toto prehnané označovanie odporúčaní pre jednotlivé krajiny za relevantné z hľadiska PMN oslabilo účinnosť a dôveryhodnosť PMN.
This was corroborated by many of the stakeholders we met during information visits. 
Potvrdili to mnohé zainteresované strany, s ktorými sme sa stretli pri informačných návštevách.
The second issue is that the streamlining of MIP‐CSRs and IDRs has further obscured the link between the former and the identified imbalances. 
Druhým problémom je, že zjednodušením odporúčaní PMN pre jednotlivé krajiny a hĺbkových preskúmaní sa ďalej narušilo prepojenie medzi bývalými a zistenými nerovnováhami.
Streamlining of the CSR process dates back to 2015, after Member States commented that the excessive number and length of CSRs had detracted from their sense of ownership and the effectiveness of implementation. 
Zjednodušenie procesu PMN siaha do roku 2015 po tom, ako členské štáty uviedli, že prílišný počet a dĺžka odporúčaní pre jednotlivé krajiny majú negatívny vplyv na ich zmysel pre zodpovednosť a účinnosť plnenia.
The Commission has since reduced the annual number of MIP‐CSRs. 
Komisia odvtedy znížila počet ročne vydávaných odporúčaní PMN pre jednotlivé krajiny.
It has also reduced their average length by around 50 % (see Figure 5). 
Znížila tiež ich priemernú dĺžku približne o 50 % (pozri ilustráciu 5).
The streamlining was generally viewed positively by EPC members (see Figure k in Annex VI) and by many of the stakeholders we met during information visits. 
Zjednodušenie vnímali členovia EPC a mnohé zainteresované strany, s ktorými sme sa stretli pri informačných návštevách vo všeobecnosti pozitívne (pozri ilustráciu k v prílohe VI).
However, now that MIP‐CSRs are shorter and worded in more general terms, they do not specifically address the imbalances identified in an IDR. 
Teraz však, keď sú odporúčania PMN pre jednotlivé krajiny kratšie a formulované všeobecnejšie, nie sú konkrétne zamerané na riešenie nerovnováh zistených v hĺbkovom preskúmaní.
Their general nature also makes it more difficult to assess how well they have been implemented and how much they may have contributed to eliminating imbalances. 
Pre všeobecnú povahu sa teraz tiež ťažšie posudzuje, ako dobre boli zavedené a nakoľko mohli prispieť k odstráneniu nerovnováh.
Box 2 illustrates the impact of streamlining on selected MIP‐CSRs for France and Spain. 
Rámček 2 zobrazuje dosah zjednodušenia na vybrané odporúčania súvisiace s PMN pre Francúzsko a Španielsko.
25 Box 2 – The impact of streamlining on MIP‐CSRs for France and Spain Streamlining has led to a reduction in the number and length of MIP‐CSRs. 
Rámček 2 – Dosah zjednodušenia na odporúčania súvisiace s PMN pre Francúzsko a Španielsko Zjednodušenie viedlo k zníženiu počtu a dĺžky odporúčaní PMN pre jednotlivé krajiny.
Having been reduced in length, MIP‐CSRs now also provide less detailed policy guidance. 
26 Skrátenie odporúčaní PMN pre jednotlivé krajiny znamenalo, že teraz poskytujú menej podrobné pokyny k danej politike.
A further issue is that the discussion of policy options for tackling imbalances (the ‘Policy challenges’ section) has progressively disappeared from the IDR since this document was merged with the country report. 
Ďalším problémom je, že z hĺbkového preskúmania postupne zmizla diskusia o možnostiach politiky na riešenie nerovnováh (časť o politických výzvach), keďže tento dokument bol zlúčený so správou o krajine.
Combined with the streamlining of MIP‐CSRs, this has made it much more difficult for the reader to understand the rationale behind recommendations. 
V kombinácii so zjednodušením odporúčaní PMN pre jednotlivé krajiny súvisiacich s PMN je teraz pre čitateľov zložitejšie pochopiť dôvody vydaných odporúčaní.
Table 2 compares the link between the IDR and the MIP‐CSR No 3 for Bulgaria in 2014 and 2015, i.e. before and after streamlining. 
V tabuľke 2 sa porovnáva prepojenie medzi hĺbkovým preskúmaním a odporúčaním č.
Finally, the lack of a link or justification between IDRs and MIP‐CSRs from 2016 onwards is not consistent with what the Commission declared in its communication to the European Parliament, the Council and the European Central Bank of October 2015. To improve 26 
Chýbajúce prepojenie alebo odôvodnenie medzi hĺbkovými preskúmaniami a odporúčaniami PMN pre jednotlivé krajiny od roku 2016 v konečnom dôsledku nie sú v súlade s tým, čo Komisia deklarovala vo svojom oznámení Európskemu parlamentu, Rade a Európskej centrálnej banke v októbri 2015.