natgillin/translations-raw huggingface dataset:
09 Although 80 % of EU businesses having experienced at least one cybersecurity incident in 201611, acknowledgement of the risks is still alarmingly low. 
09 Hoci 80 % podnikov v EÚ v roku 2016 zaznamenalo aspoň jeden kybernetický bezpečnostný incident11, miera uznania rizík je stále znepokojivo nízka.
Among companies in the EU, 69 % have no, or only a basic understanding, of their exposure to cyber threats 12, and 60 % have never estimated the potential financial losses 13. 
Znalosti o svojom vystavení kybernetickým hrozbám nemá 69 % spoločností v EÚ, alebo má o ňom iba základné znalosti12, a 60 % nikdy neuskutočnilo odhad možných finančných strát13.
Furthermore, according to a global survey, one-third of organisations would rather pay the hacker’s ransom than invest in information security14. 
Navyše podľa globálneho prieskumu by každá tretia organizácia radšej hackerom vyplatila výkupné, než by investovala do informačnej bezpečnosti14.
10 The global Wannacry ransomware and NotPetya wiper malware attacks in 2017 together affected more than 320 000 victims in around 150 countries15. 
10 Celosvetové útoky prostredníctvom ransomvéru WannaCry a malvéru na vymazanie údajov NotPetya v roku 2017 spoločne postihli viac ako 320 000 obetí približne v 150 krajinách15.
These incidents led to something of a global awakening of the threat posed by cyberattacks, creating fresh momentum to bring cybersecurity into mainstream policy thinking. 
Tieto incidenty viedli k určitému celosvetovému uvedomeniu si hrozby, ktorú predstavujú kybernetické útoky, a k novému impulzu začleniť kybernetickú bezpečnosť do hlavného prúdu politického myslenia.
In addition, 86 % of EU citizens now believe the risk of falling victim to cybercrime is increasing16. 
Okrem toho 86 % občanov EÚ je v súčasnosti presvedčených o zvýšení rizika, že sa stanú obeťou počítačovej kriminality16.
The EU’s action on cybersecurity 11 The EU became an observer organisation to the Council of Europe’s Convention on Cybercrime Committee in 200117 (the Budapest Convention). 
Opatrenia EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti 11 Európska únia sa v roku 2001 stala pozorovateľskou organizáciou Výboru pre Dohovor Rady Európy o počítačovej kriminalite17 (Budapeštiansky dohovor).
Since then, the EU has used policy, legislation and spending to improve its cyber resilience. 
Odvtedy EÚ používa politiky, právne predpisy a výdavky na zlepšenie svojej kybernetickej odolnosti.
Against a background of an increasing number of major cyberattacks and incidents, activity has accelerated since 2013, as Figure 2 shows. 
Na pozadí čoraz vyššieho počtu významných kybernetických útokov a incidentov sa od roku 2013 vystupňovali aktivity, ako je znázornené na ilustrácii 2.
In parallel, Member States have adopted (and in some cases already updated) their first national cybersecurity strategies. 
Členské štáty zároveň prijali (a v niektorých prípadoch aj aktualizovali) svoje prvé národné stratégie kybernetickej bezpečnosti.
12 The main EU actors with responsibility for cybersecurity are described in Box 2 and Annex I. 9 
12 Hlavné subjekty EÚ zodpovedajúce za kybernetickú bezpečnosť sa uvádzajú v rámčeku 2 a prílohe I. 11
10 Box2 Who is involved? 
12 Rámček 2 Kto je zapojený?
The European Commission aims to increase cybersecurity capabilities and cooperation, strengthen the EU as a cybersecurity player, and mainstream it into other EU policies. 
Cieľom Európskej komisie je zvýšiť spôsobilosti a spoluprácu v oblasti kybernetickej bezpečnosti, posilniť EÚ v úlohe aktéra v tejto oblasti a začleniť kybernetickú bezpečnosť do ostatných politík EÚ.
The main Directorates-General (DG) responsible for cybersecurity policy are DGs CNECT (cybersecurity) and HOME (cybercrime), responsible for the Digital Single Market and the Security Union respectively. 
Hlavnými generálnymi riaditeľstvami (GR) zodpovednými za politiku kybernetickej bezpečnosti sú GR pre komunikačné siete, obsah a technológie (CNECT) (kybernetická bezpečnosť) a GR pre migráciu a vnútorné záležitosti (HOME) (počítačová kriminalita), ktoré zodpovedajú za digitálny jednotný trh (CNECT) a za bezpečnostnú úniu (HOME).
DG DIGIT is responsible for the IT security of the Commission’s own systems. 
Generálne riaditeľstvo pre informatiku (DIGIT) je zodpovedné za bezpečnosť informačných technológií vlastných systémov Komisie.
A host of EU agencies support the Commission, notably ENISA (European Union Agency for Network and Information Security), the EU’s cybersecurity agency – a mainly advisory body that supports policy development, capacity-building and awareness-raising. 
Podporu Komisii poskytuje množstvo agentúr EÚ, najmä agentúra ENISA (Agentúra Európskej únie pre sieťovú a informačnú bezpečnosť), Agentúra Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť – hlavný poradný orgán, ktorý pomáha s tvorbou politík, budovaním kapacít a zvyšovaním informovanosti.
Europol’s European Cybercrime Centre (EC3) was established to strengthen the EU’s law enforcement response to cybercrime. 
Európske centrum boja proti počítačovej kriminalite (EC3) v rámci Europolu bolo zriadené s cieľom posilniť reakciu orgánov presadzovania práva EÚ na počítačovú kriminalitu.
A Computer Emergency Response Team (CERT-EU), supporting all Union institutions, bodies and agencies, is hosted by the Commission. 
Tím reakcie na núdzové počítačové situácie (CERT-EU) podporujúci všetky inštitúcie, orgány a agentúry Únie zabezpečuje Komisia.
The European External Action Service (EEAS) leads on cyber defence, cyber diplomacy and strategic communication, and hosts intelligence and analysis centres. 
Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) má vedúcu úlohu v oblasti kybernetickej obrany, kybernetickej diplomacie a strategickej komunikácie a zabezpečuje spravodajské a analytické centrá.
The European Defence Agency (EDA) aims to develop cyber defence capabilities. 
Cieľom Európskej obrannej agentúry (EDA) je rozvoj spôsobilostí v oblasti kybernetickej obrany.
Member States are primarily responsible for their own cybersecurity and, at the EU level, act through the Council, which has numerous coordination and information-sharing bodies (amongst them the Horizontal Working Party on Cyber Issues). 
Členské štáty v prvom rade zodpovedajú za svoju vlastnú kybernetickú bezpečnosť a na úrovni EÚ konajú prostredníctvom Rady, ktorá má množstvo orgánov na koordináciu a výmenu informácií (patrí medzi ne horizontálna pracovná skupina pre kybernetické otázky).
The European Parliament acts as co-legislator. 
Európsky parlament pôsobí ako spoluzákonodarca.
Private sector organisations, including industry, internet governance bodies, and academia, are both partners and contributors to policy development and implementation – including through a contractual public-private partnership (cPPP). 
Organizácie súkromného sektora vrátane odvetvia, orgánov na správu internetu a akademickej obce sú partnermi a prispievateľmi k rozvoju a vykonávaniu politiky, a to aj prostredníctvom zmluvných verejno-súkromných partnerstiev (cPPP).
Policy 13 The EU’s cyber ecosystem is complex and multi-layered, cuts across an array of internal policy areas, like justice and home affairs, the digital single market and research policies. 
Politika 13 Ekosystém kybernetickej bezpečnosti v EÚ je komplexný a mnohovrstevný, dotýka sa množstva oblastí vnútornej politiky, ako sú politiky v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí, digitálneho jednotného trhu a výskumu.
In external policy, cybersecurity features in diplomacy, and is increasingly part of the EU’s emerging defence policy. 
V prípade vonkajšej politiky zohráva kybernetická bezpečnosť úlohu v diplomacii a čoraz viac sa stáva súčasťou vznikajúcej obrannej politiky EÚ.
14 The cornerstone of the EU’s policy is the 2013 Cybersecurity Strategy18. The Strategy aims to make the EU’s digital environment the safest in the world, while defending fundamental values and freedoms. 
14 Základným kameňom politiky EÚ je stratégia kybernetickej bezpečnosti z roku 201318, ktorej cieľom je dosiahnuť, aby digitálne prostredie EÚ bolo najbezpečnejším prostredím na svete, a zároveň ochraňovať základné hodnoty a slobody.
It has five core objectives: (i) increasing cyber resilience; (ii) reducing cybercrime; (iii) developing cyber defence policies and capabilities; (iv) developing industrial and technological cybersecurity resources; and (v) establishing an international cyberspace policy aligned with core EU values. 
Stratégia má päť hlavných cieľov: i) zvýšenie kybernetickej odolnosti; ii) zníženie počítačovej kriminality; iii) rozvoj politiky a spôsobilostí kybernetickej obrany; iv) rozvoj priemyselných a technologických zdrojov pre kybernetickú bezpečnosť a v) vytvorenie medzinárodnej politiky kybernetického priestoru v súlade s kľúčovými hodnotami EÚ.
15 The Cybersecurity Strategy interlinks with three subsequently adopted strategies: — The European Agenda on Security’s (2015) objective is to improve law enforcement and the judicial response to cybercrime, mainly by renewing updating existing policies and legislation19. 
15 Stratégia kybernetickej bezpečnosti je vzájomne prepojená s tromi neskôr prijatými stratégiami: — Cieľom Európskeho programu v oblasti bezpečnosti (2015) je zlepšiť presadzovanie práva a reakciu justičného systému na počítačovú kriminalitu, a to najmä prostredníctvom obnovenia aktualizácií existujúcich politík a právnych predpisov19.
It also sets out to identify obstacles to criminal investigations on cybercrime and enhance cyber capacity-building. — The Digital Single Market Strategy20 (2015) aims to create better access to digital goods and services by creating the right conditions in which to maximise the digital economy’s growth potential. 
Program má takisto určiť prekážky pre vyšetrovanie počítačovej kriminality a posilniť budovanie kapacít v oblasti kybernetickej bezpečnosti. — Cieľom stratégie digitálneho jednotného trhu20 (2015) je poskytovanie lepšieho prístupu k digitálnemu tovaru a službám vytvorením správnych podmienok, v ktorých sa má maximalizovať rastový potenciál digitálneho hospodárstva.
Strengthening online security, trust and inclusion is essential to this end. — The 2016 Global Strategy21 aims to boost the EU’s role in the world. 
Na tento účel je nevyhnutné posilniť online bezpečnosť, dôveru a inklúziu. — Globálna stratégia21 z roku 2016 je zameraná na posilnenie úlohy EÚ vo svete.
Cybersecurity forms a core pillar through a renewed commitment to cyber issues, cooperation with key partners, and a resolve to address cyber issues across all policy areas, including the rebuttal of disinformation through strategic communication. 
Kybernetická bezpečnosť tvorí základný pilier prostredníctvom obnoveného záväzku voči otázkam kybernetickej bezpečnosti, spolupráce s kľúčovými partnermi a odhodlania riešiť otázky kybernetickej bezpečnosti vo všetkých oblastiach politiky vrátane vyvracania dezinformácií prostredníctvom strategickej komunikácie.
16 In recent years, as cyberspace has become increasingly militarised22 and weaponised23, it has come to be seen as the fifth domain of warfare24. 
16 V posledných rokoch sa kybernetický priestor s postupnou militarizáciou22 a prispôsobovaním na použitie vo vojne23 začal chápať ako piata oblasť vedenia vojny24.
Cyber defence shields cyberspace systems, networks and critical infrastructure against attack by military and other means. 
Kybernetická obrana chráni systémy kybernetického priestoru, siete a kritickú 14 infraštruktúru pred útokmi vojenskými a inými prostriedkami.
A Cyber Defence Policy Framework was adopted in 2014 and updated in 201825. 
Politický rámec pre kybernetickú obranu bol prijatý v roku 2014 a v roku 2018 bol aktualizovaný25.
The 2018 updates identifies six priorities, including the development of cyber defence capabilities, as well as the protection of the EU Common Security and Defence Policy (CSDP) communication and information 12 
V rámci aktualizácie z roku 2018 sa určilo šesť priorít vrátane budovania spôsobilostí v oblasti kybernetickej obrany, ako aj ochrany komunikačných a informačných sietí spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky EÚ.
networks. Cyber defence also forms part of the Permanent Structured Cooperation Framework (PESCO) and EU-NATO cooperation. 
Kybernetická obrana je takisto súčasťou rámca stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO) a spolupráce medzi EÚ a NATO.
17 The EU’s Joint Framework on countering hybrid threats (2016) tackles cyber threats to both critical infrastructure and private users, highlighting that cyberattacks can be carried out through disinformation campaigns on social media26. 
17 Spoločný rámec EÚ pre boj proti hybridným hrozbám (2016) sa zaoberá riešením kybernetických hrozieb pre kritickú infraštruktúru aj pre súkromných používateľov, pričom sa v ňom zdôrazňuje, že kybernetické útoky sa môžu uskutočniť prostredníctvom dezinformačných kampaní v sociálnych médiách26.
It also notes the need to improve awareness and enhance cooperation between the EU and NATO, which was given substance in the Joint EU-NATO Declarations of 2016 and 201827. 
Takisto sa v ňom poukazuje na to, že treba zvýšiť informovanosť a posilniť spoluprácu medzi EÚ a NATO, čo sa potvrdilo v spoločných vyhláseniach EÚ – NATO z rokov 2016 a 201827.
18 In 2017 the Commission presented a new cybersecurity package, reflecting the growing urgency of digital protection. 
18 V roku 2017 Komisia predstavila nový balík opatrení v oblasti kybernetickej bezpečnosti, v ktorom sa odzrkadľuje čoraz väčšia naliehavosť digitálnej ochrany.
This included a new Commission communication updating the 2013 cybersecurity strategy28, a blueprint for a quick and coordinated response to a major attack, and for the swift implementation of the Directive on Security of Network and Information Systems (NIS Directive)29. 
Súčasťou balíka je nové oznámenie Komisie, ktorým sa aktualizuje stratégia kybernetickej bezpečnosti z roku 201328, koncepcia rýchlej a koordinovanej reakcie na veľký útok a pohotové vykonanie smernice o kybernetickej bezpečnosti (smernica NIS)29.
Furthermore, the package included a number of legislative proposals (see paragraph 22). 
Balík okrem toho obsahoval niekoľko legislatívnych návrhov (pozri bod 22).
Legislation 19 Since 2002 legislation with varying degrees of relevance to cybersecurity has been adopted. 
Právne predpisy 19 Od roku 2002 sa prijímajú právne predpisy, ktoré sa v rôznej miere týkali kybernetickej bezpečnosti.
20 As the main pillar of the 2013 cybersecurity strategy, the legal centrepiece is the 2016 Network and Information Security (NIS) Directive30, the first EU-wide legislation on cybersecurity. 
20 Hlavným pilierom stratégie kybernetickej bezpečnosti z roku 2013 a ústredným právnym predpisom je smernica o kybernetickej bezpečnosti (smernica NIS)30 z roku 2016, ktorá je prvým celoeurópskym právnym predpisom o kybernetickej bezpečnosti.
The directive, which was to be transposed by May 2018, aims to achieve a minimum level of harmonised capabilities by obliging Member States to adopt national NIS strategies and create single points of contact and computer security incident response teams (CSIRTs)31. 
Cieľom smernice, ktorá mala byť transponovaná do mája 2018, je dosiahnutie minimálnej úrovne harmonizovaných kapacít tým, že členským štátom ukladá povinnosť prijať národné stratégie pre sieťovú a informačnú bezpečnosť a zriadiť jednotné kontaktné miesta a jednotky pre riešenie počítačových bezpečnostných incidentov (jednotky CSIRT)31.
It also sets security and notification requirements for operators of essential services in critical sectors and digital service providers. 
Stanovujú sa v nej aj bezpečnostné a oznamovacie požiadavky pre prevádzkovateľov základných služieb v kľúčových odvetviach a pre poskytovateľov digitálnych služieb.
21 In parallel, the General Data Protection Regulation32 (GDPR) came into force in 2016 and applied from May 2018. 
21 Súbežne s touto smernicou v roku 2016 nadobudlo účinnosť všeobecné nariadenie o ochrane údajov32 (GDPR), ktoré sa uplatňuje od mája 2018.
Its objective is to protect European citizens’ personal data by setting rules on its processing and dissemination. 
Jeho cieľom je ochrana osobných údajov občanov Európskej únie tým, že stanovuje pravidlá týkajúce sa ich spracovania a šírenia.
It grants data subjects certain rights and places obligations on data controllers (digital service providers) regarding the use and transfer of information. 
Nariadenie dotknutým osobám priznáva isté práva a ukladá povinnosti prevádzkovateľom údajov (poskytovateľom digitálnych služieb), pokiaľ ide o používanie a prenos informácií.
It also imposes notification requirements in case of breach and, in some cases, can levy fines. 
Takisto sa ním ukladá oznamovacia povinnosť v prípade narušenia a v určitých prípadoch možnosť vyberať pokuty.
Figure 3 illustrates how the NIS Directive and the GDPR they complement each other in their aims to strengthen cybersecurity and safeguard data protection. 13 
Na ilustrácii 3 je znázornené, ako sa smernica NIS a všeobecné nariadenie o ochrane údajov navzájom dopĺňajú z hľadiska svojich cieľov posilnenia kybernetickej bezpečnosti a zabezpečenia ochrany osobných údajov.
22 Draft legislation currently under discussion includes the proposed Cybersecurity Act to strengthen ENISA and establish an EU-wide certification mechanism33, the proposed regulation on production and preservation orders for e-evidence34, and the proposed directive on e-evidence35. 
22 V súčasnosti sa prerokúvajú návrhy právnych predpisov, medzi ktoré patrí návrh aktu o kybernetickej bezpečnosti na posilnenie agentúry ENISA a vytvorenie celoeurópskeho certifikačného mechanizmu33, návrh nariadenia o príkaze na predloženie a uchovanie elektronických dôkazov34 a návrh smernice o elektronických dôkazoch35.
The 2018 proposal for a European Cybersecurity Industrial, Technology and Research Competence Centre and the Network of National Coordination Centres (hereafter referred to as ‘network of cybersecurity competence centres and a research competence centre’) forms part of the 2017 cybersecurity package36. 
Návrh na zriadenie Európskeho centra odvetvových, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti a siete národných koordinačných centier (ďalej len „sieť kompetenčných centier kybernetickej bezpečnosti“ a “centrum výskumných kompetencií“) z roku 2018 je súčasťou balíka opatrení v oblasti kybernetickej bezpečnosti z roku 201736.
23 It can be difficult to get a sense of the breadth of the policy and legislative framework that touches on cybersecurity and how it affects our daily lives. 
23 Môže byť ťažké porozumieť rozsahu politického a legislatívneho rámca, ktorý sa týka kybernetickej bezpečnosti, a spôsobu, akým ovplyvňuje naše každodenné životy.
24 Figure 4 attempts to chart the intersection of different legislative acts and other activities with the life of a fictitious European citizen. 14 
24 Ilustrácia 4 predstavuje pokus zmapovať prieniky jednotlivých legislatívnych aktov a ostatných činností v živote fiktívneho občana Európskej únie. 16
Figure 3 – How the GDPR and the NIS Directive complement each other 15 Personal data security Protection of natural persons with regard to the processing of personal data and rules relating to the free movement of personal data Applies to any person or entity processing personal data related to the offering of goods and services or to the monitoring of their behaviour Scope Target Highlights Notification Requirements Penalties Network security Achievement of high level of security of network and information systems within the Union so as to improve the functioning of the internal market General Data Protection Regulation (GDPR) Rights of the data subject Obligations of data controllers Rules for transferring personal data Report breaches to supervisory authority without delay In some cases the data subjects (individuals) need to be informed too Security and notification requirements apply to operators of essential services and digital service providers Obligation for Member States to define: a national strategy and to designate competent authorities, single points of contact and CSIRTs Establishment of Cooperation Group and CSIRTs Network Incident reporting to the Competent Authority by Operators of essential services (energy, transport, banking, health, water, digital infrastructure) Providers of digital services (online market places, online search engines, cloud computing services) Member States shall set penalties that are effective, proportionate and dissuasive NIS Directive Source: ECA. 
Ilustrácia 3 – Ako sa navzájom dopĺňajú všeobecné nariadenie o ochrane údajov a smernica NIS Ako sa navzájom dopĺňajú všeobecné nariadenie o ochrane údajov a smernica NIS Bezpečnosť osobných údajov Ochrana fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a pravidlá týkajúce sa voľného pohybu osobných údajov Nariadenie sa vzťahuje na každú osobu alebo subjekt, ktorý spracováva osobné údaje v súvislosti s ponukou tovaru a služieb alebo so sledovaním ich správania Rozsah pôsobnosti Bezpečnosť siete Dosiahnutie vysokej úrovne bezpečnosti sietí a informačných 17 Všeobecné nariadenie o ochrane údajov (GDPR) Práva dotknutej osoby Povinnosti prevádzkovateľov Pravidlá na prenos osobných údajov Bez odkladu oznámiť porušenie ochrany osobných údajov dozornému orgánu V niektorých prípadoch sa musia informovať aj dotknuté osoby (jednotlivci) Cieľ Hlavné body Oznamovacie požiadavky Sankcie Bezpečnostné a oznamovacie požiadavky sa vzťahujú na prevádzkovateľov základných služieb a na poskytovateľov digitálnych služieb Povinnosť členských štátov stanoviť: národnú stratégiu a určiť príslušné orgány, jednotné kontaktné miesta a jednotky CSIRT Vytvorenie skupiny pre spoluprácu a siete jednotiek CSIRT Oznamovanie incidentov príslušnému orgánu zo strany prevádzkovateľov základných služieb (energetika, doprava, bankovníctvo, zdravotníctvo, zásobovanie vodou a digitálna infraštruktúra), poskytovateľov digitálnych služieb (online trhoviská, internetové vyhľadávače a služby cloud computingu). Členské štáty stanovia sankcie, ktoré sú účinné, primerané a odrádzajúce Smernica NIS systémov v rámci Únie s cieľom zlepšiť fungovanie vnútorného trhu Zdroj: Európsky dvor audítorov.
Up to €20 million or 4 % of annual global turnover Operators of essential services processing information about individuals are subject to both laws 
Až 20 mil. EUR alebo 4 % svetového ročného obratu Na prevádzkovateľov základných služieb, ktorí spracúvajú informácie o jednotlivcoch, sa vzťahujú obidva právne predpisy
Figure 4 – How the EU’s approach to cybersecurity fits into citizens’ daily lives 16 Directive 2016/1148 on Network and Information Security (NIS Directive) The ‘NIS Directive’ lays down measures to achieve a high common level of security of network and information systems within the Union, in particularinkeysectorsandamongdigitalservice providers where the maintenance of services are vital for critical societal and economic activities. 
Ilustrácia 4 – Ako sa prístup EÚ ku kybernetickej bezpečnosti prejavuje v každodennom živote občanov 18 Smernica (EÚ) 2016/1148 o bezpečnosti sietí a informačných systémov (smernica NIS) Smernicou NIS sa stanovujú opatrenia na dosiahnutie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v rámci Únie, a to najmä v kľúčových odvetviach a medzi poskytovateľmi digitálnych služieb, kde je údržba služieb nevyhnutná pre kritické spoločenské a hospodárske činnosti.
The General Data Protection Regulation (GDPR) GDPR’s aim (and that of the proposed ePrivacy Regulation) istoprovidestandardiseddataprotection laws across the EU. 
Všeobecné nariadenie o ochrane údajov (GDPR) Cieľom nariadenia GDPR (a navrhovaného nariadenia o súkromí a elektronickýchkomunikáciách) je poskytovať štandardizované právne predpisy na ochranu údajov v celej EÚ.
This should make it easier for Maria to understand how her data is being used and how she can opt out or raise complaints. 
V dôsledku toho Mária ľahko pochopí, ako sa jej údaje používajú a ako môže odstúpiť od zmluvy alebo podať sťažnosť.