natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EDPs initiated before November 2011 are to be abrogated on the basis of the deficit criterion only, and this will be followed by a three‐year transitional arrangement for debt. 
Postupy pri nadmernom deficite začaté pred novembrom 2011 majú byť zrušené iba na základe kritéria deficitu, po ktorom bude nasledovať trojročné prechodné opatrenie pre dlh.
Box 6 shows how the debt criterion has evolved since the Maastricht Treaty. 
V rámčeku 6 je znázornené, ako sa dlhové kritérium vyvíjalo od Maastrichtskej zmluvy.
35 Article 126(2). 
35 Článok 126 ods. 2.
36 For a full list see Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97. 
36 Úplný zoznam sa nachádza v článku 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1467/97.
Observations 46 Evolution of the debt criterion Protocol No 12 to the Treaty on European Union, signed in Maastricht in 1992, set a threshold level, for the public deficit, of 3 % of GDP and, for debt, of 60 % of GDP or a ratio that is ‘sufficiently diminishing and ap‐ proaching the reference value at a satisfactory pace’. 
Pripomienky 46 Vývoj dlhového kritéria V protokole č. 12 k Zmluve o Európskej únii, ktorý bol podpísaný v Maastrichte v roku 1992, sa stanovuje pre verejný deficit prahová úroveň vo výške 3 % HDP a pre dlh 60 % HDP alebo pomer, ktorý sa „dostatočne zmenšuje a približuje sa k referenčnej hodnote uspokojivým tempom“.
Assuming a 5 % annual nominal GDP growth rate, a deficit of 3 % of GDP will eventually stabilise the debt‐to‐GDP ratio at 60 %. 
Pri predpoklade 5 % ročnej nominálnej miery rastu HDP deficit vo výške 3 % HDP eventuálne stabilizuje pomer dlhu k HDP vo výške 60 %.
If the ratio is above 60 %, a 3 % deficit will induce an annual reduction in the debt ratio of one twentieth of the differential with respect to the reference value of 60 %. 
Ak je pomer vyšší ako 60 %, deficit vo výške 3 % povedie k ročnému zníženiu pomeru dlhu o jednu dvadsatinu rozdielu so zreteľom na referenčnú hodnotu vo výške 60 %.
In other words, focusing on the deficit was deemed sufficient to ensure the steady reduction of debt, and for many years it was felt un‐ necessary to define more precisely the pace of convergence with the reference value. 
Inými slovami, zameranie na deficit sa považovalo za dostatočné na zabezpečenie stáleho znižovania dlhu a mnoho rokov sa považovalo za zbytočné presnejšie vymedziť tempo konvergencie s referenčnou hodnotou.
Since the 2008 crisis, the 5 % assumption for annual nominal GDP growth has clearly been unrealistic (see Annex V). 
Od krízy v roku 2008 je 5 % predpoklad ročného nominálneho rastu HDP zjavne nereálny (pozri prílohu V).
Hence a deficit of 3 % of GDP no longer automatically implies convergence towards a debt‐to‐GDP ratio of 60 % (for example, at an annual nominal growth rate of 3 % and a 3 % deficit, the debt‐to‐GDP ratio will stabilise at 100 %). 
Deficit vo výške 3 % HDP už preto automaticky neznamená konvergenciu smerom k pomeru dlhu k HDP vo výške 60 % (napríklad pri ročnej nominálnej miere rastu 3 % a 3 % deficite sa pomer dlhu k HDP ustáli na úrovni 100 %).
For this reason the debt criterion was adjusted. 
Z tohto dôvodu bolo dlhové kritérium upravené.
A more precise definition emerged in Article 1(2)(b) of Council Regulation (EU) No 1177/2011 of 8 November 2011: ‘the [debt‐to‐GDP ratio] shall be considered sufficiently diminishing and approaching the reference value at a satisfactory pace [...] if the differential with respect to the reference value has decreased over the previous three years at an average rate of one twentieth per year as a benchmark [...]’. 
Presnejšie vymedzenie sa objavilo v článku 1 ods. 2 písm. b) nariadenia Rady (EÚ) č.
As a result, the new debt criterion will not apply universally to all Member States before at least 2020 (see also Table 1). 
V dôsledku toho sa nové dlhové kritérium nebude uplatňovať univerzálne na všetky členské štáty minimálne do roku 2020 (pozri tiež tabuľku 1).
69 The rule since 2011 has been that the government debt‐to‐GDP ratio complies with the debt criterion if it does not exceed the reference value (60 % of GDP), or if the differential with respect to the reference value decreases over three years at an average rate of one twentieth per year, on a backward, forward‐looking or cyclically adjusted basis. 
69 Od roku 2011 je pravidlom, že pomer verejného dlhu k HDP je v súlade s dlhovým kritériom, ak neprekročí referenčnú hodnotu (60 % HDP) alebo ak sa rozdiel vzhľadom na referenčnú hodnotu zníži za tri roky priemerným tempom o jednu dvadsatinu ročne na spätnom, progresívnom alebo cyklickom základe.
70 The acceptable pace of reduction in the debt‐to‐GDP ratio is approximately that which would apply, regardless of the initial level of debt, given a public deficit of 3 % of GDP and annual nominal growth of 5 %. 
70 Prijateľné tempo znižovania pomeru dlhu k HDP je približne také, ktoré by sa uplatňovalo bez ohľadu na počiatočnú úroveň dlhu vzhľadom na verejný deficit vo výške 3 % HDP a ročný nominálny rast vo výške 5 %.
As nominal growth has consist‐ ently been below 5 % since 2008, to meet the debt benchmark the public deficit must be brought below 3 % of GDP – and when higher levels of initial debt are factored in the deficit target will be more demanding still. 
Keďže nominálny rast je od roku 2008 neustále pod úrovňou 5 %, na splnenie referenčnej hodnoty dlhu musí byť verejný deficit nižší ako 3 % HDP – a ešte náročnejšie bude, keď vyššie úrovne počiatočného dlhu budú zapracované do cieľového deficitu.
This makes the conver‐ gence requirements particularly challenging for heavily‐indebted Member States. Box 6 
Konvergenčné požiadavky sú veľkou výzvou najmä pre silno zadlžené členské štáty. Rámček 6
Observations 47 71 In Table 4 we use the Commission data and projection37 for the debt‐to‐GDP ratio from 2013 to 2020 to calculate the annual ratio resulting from compliance with the debt benchmark for five countries in our sample38. 
Pripomienky 47 71 V tabuľke 4 používame údaje Komisie a projekciu37 pomeru dlhu k HDP od roku 2013 do roku 2020 na výpočet ročného pomeru vyplývajúceho z dodržiavania referenčnej hodnoty dlhu pre päť krajín v našej vzorke38.
Only Germany and Malta, where debt hovers around 70 % of GDP, are shown as meeting the debt criterion over the period under consideration. 
Iba v prípade Nemecka a Malty, ktorých dlh sa pohybuje okolo 70 % HDP, je zobrazené, že spĺňajú dlhové kritérium počas posudzovaného obdobia.
Cyprus, which was placed under a programme of financial assistance in April 2013, is forecast to be compliant with the debt benchmark in 2018. 
Cyprus, ktorý bol v apríli 2013 zaradený do programu finančnej pomoci, má dodržať referenčnú hodnotu dlhu v roku 2018.
France, which was placed under an EDP in April 2009 and is expected to exit the procedure by the end of 2017, should be compliant with the debt criterion at the end of a three‐year transitional period starting at the abrogation of the EDP (i.e.in 2020). 
Francúzsko, ktoré bolo zaradené do postupu pri nadmernom deficite v apríli 2009, by malo dodržiavať dlhové kritérium na konci trojročného prechodného obdobia, ktoré sa začne po ukončení postupu pri nadmernom deficite (t. j. v roku 2020).
However, with a debt‐to‐GDP ratio of 96.5 % in 2015, France is not expected to fulfil the debt criterion by 2020. 
Pokiaľ však ide o pomer dlhu k HDP vo výške 96,5 % v roku 2015, neočakáva sa, že Francúzsko splní dlhové kritérium do roku 2020.
As with France, for all years in the period the Commission also projects that Italy’s debt‐to‐GDP ratio will exceed the maximum acceptable for compliance with the benchmark. 
Podobne ako pri Francúzsku, za všetky roky v tomto období Komisia taktiež predpokladá, že pomer dlhu k HDP Talianska presiahne maximum prijateľné pre súlad s referenčným kritériom.
Assuming the scenario projected by the Commission, therefore, Italy, which had a debt‐to‐GDP ratio of 133.0 % in 2015, will be unable to comply with the debt benchmark by the forecast horizon of 2020 – and is thus prima facie in breach of the debt criterion. 
Vzhľadom na scenár, ktorý predložila Komisia, preto Taliansko, ktoré malo v roku 2015 pomer dlhu k HDP 133,0 %, nebude schopné dosiahnuť referenčnú hodnotu dlhu do predpokladaného horizontu v roku 2020, čím prima facie porušilo dlhové kritérium.
Evolution of debt under Commission baseline scenario versus debt benchmark (all figures %) 37 Data for Germany, Italy, France and Malta taken from the Commission’s Fiscal Sustainability Report 2015, baseline scenario. 
Vývoj dlhu podľa základného scenára Komisie v porovnaní s referenčnou hodnotou dlhu (všetky údaje sú v %) 37 Údaje za Nemecko, Taliansko, Francúzsko a Maltu prevzaté zo správy Komisie o fiškálnej udržateľnosti za rok 2015, základný scenár.
The Commission does not include data for Cyprus as it is a country under a financial assistance programme. 
Komisia nezačlenila údaje za Cyprus, pretože je táto krajina v programe finančnej pomoci.
So data for Cyprus taken from the IMF Article IV Report on Cyprus (IMF Country Report No 14/313 – October 2014). 
Údaje za Cyprus sú preto prevzaté zo správy MMF o Cypre, článku IV (MMF správa o krajine č. 14/313 – október 2014).
38 With the exception of the Czech Republic, where the debt‐to‐GDP ratio is below the 60 % threshold. 
38 S výnimkou Českej republiky, ktorá má pomer dlhu k HDP pod prahovou hodnotou 60 %.
Observations 48 Analyses by the Commission are difficult to follow... 
Pripomienky 48 Analýzam Komisie je ťažké porozumieť...
72 The number of relevant factors (see paragraph 14(ii) that the Commission can take into account in its analysis is potentially unlimited. 
72 Počet relevantných faktorov (pozri bod 14ii), ktoré Komisia môže zohľadniť vo svojej analýze, je potenciálne neobmedzený.
Since, moreover, there is no methodological framework in place to weigh the impact of those factors in the assessment, all conclusions are left to the Commission’s economic judge‐ ment. 
Keďže navyše nebol zavedený metodický rámec na posúdenie vplyvu týchto faktorov v rámci hodnotenia, všetky závery sú ponechané na úsudok Komisie z ekonomického hľadiska.
Although certain cases may require a more qualitative approach based on expert knowledge, it is difficult to understand how the Commission’s capacity for economic judgement applies to other factors. 
Aj keď si niektoré prípady môžu vyžadovať kvalitatívnejší prístup založený na odborných znalostiach, je ťažké pochopiť, ako sa schopnosť úsudku Komisie z ekonomického hľadiska vzťahuje na ostatné faktory.
73 In four of the nine Article 126(3) reports examined, the Commission concluded that the relevant factors present or seem to present a ‘mixed picture’39, and in three other reports it concluded that the relevant factors seem to present a favourable, or relatively favourable, situation40. 
73 V štyroch z deviatich preskúmaných správ podľa článku 126 ods. 3 Komisia dospela k záveru, že príslušné faktory predstavujú alebo údajne predstavujú „zmiešaný obraz“39, a v troch ďalších správach dospela k záveru, že príslušné faktory údajne predstavujú priaznivú alebo relatívne priaznivú situáciu40.
However, the reasoning behind these conclusions is unclear, as is the impact of this analysis on the final deci‐ sion whether or not to place a Member State under an EDP or extend the EDP deadline. ... without access to all the data used it is not possible to replicate the underlying calculations, ... 
Dôvody pre tieto závery však nie sú jasné, tak ako vplyv tejto analýzy na konečné rozhodnutie, či členský štát bude, alebo nebude podliehať postupu pri nadmernom deficite alebo či predĺžiť lehotu pre tento postup. ... bez prístupu k všetkým použitým údajom nie je možné zopakovať uvedené výpočty...
74 Information on the data used by the Commission in its calculations was often not easily accessible. 
74 Informácie o údajoch, ktoré Komisia použila pri svojich výpočtoch, často nie sú ľahko dostupné.
This finding was corroborated by the representatives of the national authorities of some of the Member States visited. 
Toto zistenie potvrdili aj zástupcovia vnútroštátnych orgánov niektorých kontrolovaných členských štátov.
75 In the case of revised recommendations, for example, the information in the Commission’s relevant staff working document was not sufficient to replicate the calculation of the fiscal effort and other variables that are essential for the assess‐ ment of Member States’ compliance with the original recommendations. 
75 V prípade revidovaných odporúčaní neboli napríklad informácie uvedené v pracovnom dokumente príslušných zamestnancov Komisie dostatočné na zopakovanie výpočtu fiškálneho úsilia a ostatných premenných, ktoré sú potrebné na posúdenie zhody členských štátov s pôvodnými odporúčaniami.
In this regard, the working document underlying the Commission’s recommendation to extend the EDP deadline for France in February 2015 did not contain data in sup‐ port of the baseline scenario41 or any detail of additional discretionary revenue measures, although these data are essential to replicate the assessment of effec‐ tive action which led to the extension. 
V tejto súvislosti pracovný dokument, ktorý je základom pre odporúčanie Komisie na predĺženie lehoty postupu pri nadmernom deficite pre Francúzsko vo februári 2015, neobsahoval údaje na podporu základného scenára41 alebo akékoľvek podrobné informácie o ďalších diskrečných príjmových opatreniach, aj keď sú tieto údaje potrebné na zopakovanie posúdenia účinného opatrenia, ktoré viedlo k predĺženiu.
39 Czech Republic (7.10.2009), Italy (7.10.2009), Cyprus (12.5.2010), Malta (13.5.2009). 
39 Česká republika (7. 10. 2009), Taliansko (7.
40 Germany (7.10.2009), France (18.2.2009), Malta (18.2.2009). 
2009), Cyprus (12. 5. 2010), Malta (13.
41 The baseline scenario was based on the 2013 spring forecast underlying the 2013 EDP recommendations. 
41 Základný scenár bol založený na prognóze z jari 2013, ktorá bola základom pre odporúčania týkajúce sa postupu pri nadmernom deficite na rok 2013.
Observations 49 ... and decisions are not always based on sufficiently objective arguments. 76 We reviewed the Commission analyses underlying the Council’s EDP decisions and recommendations in respect of the Member States in the sample. 
Pripomienky 49 ... a rozhodnutia nie sú vždy založené na dostatočne objektívnych argumentoch 76 Preskúmali sme analýzy Komisie, ktoré boli základom pre rozhodnutia a odporúčania Rady o postupe pri nadmernom deficite v súvislosti s členskými štátmi zaradenými do vzorky.
The legal framework governing the issue of EDP decisions and recommendations provides room for a relatively high degree of flexibility of interpretation and application. 
Právny rámec upravujúci vydávanie rozhodnutí a odporúčaní o postupe pri nadmernom deficite poskytuje priestor pre relatívne vysoký stupeň flexibility výkladu a uplatňovania.
This is true for the assessment of the Italian budgetary situation in the Article 126(3) report of 27.2.2015, which concluded that the debt criterion should be considered satisfied. 
Platí to pre posúdenie rozpočtovej situácie Talianska v správe z 27. februára 2015 podľa článku 126 ods. 3, v ktorej sa dospelo k záveru, že dlhové kritérium by sa malo považovať za splnené.
Box 7 summarises our analysis of the case. 
V rámčeku 7 sa nachádza zhrnutie našej analýzy tohto prípadu.
Compliance with the debt criterion – Italy Italy was placed under an EDP in November 2009. 
Splnenie dlhového kritéria – Taliansko Voči Taliansku sa postup pri nadmernom deficite uplatnil v novembri 2009.
The procedure was lifted in May 2013. 
Tento postup bol zrušený v máji 2013.
Since then, Italy has been required to comply with the three‐year transitional rule for the debt criterion. 
Taliansko bolo odvtedy povinné splniť trojročné prechodné pravidlo pre dlhové kritérium.
In February 2015 the Com‐ mission carried out an assessment and concluded that the Member State was prima facie in breach of the debt criterion. 
Vo februári 2015 vypracovala Komisia hodnotenie a dospela k záveru, že členský štát prima facie porušil dlhové kritérium.
However, after taking account of the relevant factors, and in spite of the fact that the debt‐to‐GDP ratio was still increasing, the Commission assessed Italy to be compliant with the debt criterion. 
Po zohľadnení príslušných faktorov a napriek skutočnosti, že pomer dlhu k HDP neustále narastal, však Komisia usúdila, že Taliansko splnilo dlhové kritérium.
The decision cited three main relevant factors: (i) The currently unfavourable economic situation, characterised by very low inflation, which make compli‐ ance with the debt rule particularly demanding. 
V tomto rozhodnutí boli uvedené tri hlavné relevantné faktory: i) Súčasná nepriaznivá hospodárska situácia, ktorá sa vyznačuje veľmi nízkou infláciou, pre ktorú je dodržanie dlhového pravidla mimoriadne náročné.
Our analysis: the debt adjustment benchmark already takes into account the influence of the economic cycle on the pace of debt reduction. 
Naša analýza: referenčná hodnota pre úpravu dlhu už zohľadňuje vplyv hospodárskeho cyklu na tempo znižovania dlhu.
Rules for doing so are set out in a note addressed to the Economic and Finan‐ cial Committee alternates entitled ‘Operationalising the debt criterion in the Excessive Deficit Procedure’. 
Súvisiace pravidlá sú uvedené v poznámke adresovanej náhradníkom Hospodárskeho a finančného výboru s názvom Sfunkčnenie dlhového kritéria v postupe pri nadmernom deficite.
This document makes it clear that the adjustment of debt for the cycle also factors in the evolution of prices, which is captured by the GDP price deflator. (ii) Adherence to the medium‐term budgetary objective (MTO) or the path of adjustment towards it. 
Z tohto dokumentu jasne vyplýva, že úprava dlhu pre cyklus sa odráža aj vo vývoji cien, čo zachytáva cenový deflátor HDP. ii) Dodržiavanie strednodobého rozpočtového cieľa alebo postup úprav smerom k jeho dodržiavaniu.
Accord‐ ing to DG Economic and Financial Affairs, strict compliance or convergence with the MTO implies, under normal macroeconomic circumstances, compliance with the debt criterion in the medium term and debt sustainability. 
Podľa GR pre hospodárske a finančné záležitosti prísne dodržiavanie alebo konvergencia so strednodobým rozpočtovým cieľom znamená za bežných makroekonomických podmienok splnenie dlhového kritéria v strednodobom horizonte a udržateľnosť dlhu.
Our analysis: based on the 2015 winter EEF, Italy complied with the MTO in 2014 (in the sense that, its econo‐ my being in recession, it was not required to make any adjustment towards the MTO – the structural balance actually deteriorated by 0.2 %) and was forecast to comply in 2015. 
Naša analýza: na základe zimnej európskej hospodárskej prognózy z roku 2015 Taliansko splnilo strednodobý rozpočtový cieľ v roku 2014 (v tom zmysle, že vzhľadom na jeho hospodárstvo, ktoré bolo v recesii, nebolo povinné vykonať žiadne úpravy týkajúce sa strednodobého rozpočtového cieľa – štrukturálne saldo sa v skutočnosti zhoršilo o 0,2 %) a predpokladá sa, že ho splní aj v roku 2015.
However, although the 2015 winter EEF also covers 2016, the assessment only takes account of 2014 and 2015. 
Aj keď zimná európska hospodárska prognóza z roku 2015 zahŕňa aj rok 2016, v hodnotení sa zohľadňujú iba roky 2014 a 2015.
According to the Commission’s fore‐ cast Italy will not be in line with the path of adjustment to the MTO in 2016 (forecast structural effort ‐0.2 % instead of the +0.5 % required). 
Podľa prognózy Komisie Taliansko v roku 2016 nedodrží postup úprav so zreteľom na strednodobý rozpočtový cieľ (prognóza štrukturálneho úsilia bola –0,2 % namiesto požadovaných +0,5 %).
Hence, Italy was not forecast to meet the condition of ‘strictly respecting the required adjustment towards the MTO’. Box 7 
V prípade Talianska sa preto nepredpokladalo, že splní podmienku „prísneho dodržiavania požadovanej úpravy na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa“. Rámček 7
Observations 50 (iii) Structural reforms: in a January 2015 communication42, the Commission clarified that the relevant factors to be taken into account when deciding not to launch an EDP include major structural reforms having direct long‐term positive budgetary effects and planned in sufficient detail by the Member State. 
Pripomienky 50 iii) Štrukturálne reformy: v oznámení z januára 201542 Komisia objasnila, že príslušné faktory, ktoré je potrebné zohľadniť pri rozhodovaní o nezačatí postupu pri nadmernom deficite, zahŕňajú významné štrukturálne reformy, ktoré majú priamy dlhodobo pozitívny vplyv na rozpočet a ktoré členský štát dostatočne podrobne naplánoval.
In DG Economic and Financial Affairs’s view, Italy had made progress with the implementation of an extensive reform agenda with measures ‘expected to have a positive impact on growth and therefore on the sus‐ tainability of public finance’. 
Podľa názoru GR pre hospodárske a finančné záležitosti dosiahlo Taliansko pokrok pri vykonávaní rozsiahleho programu reforiem pomocou opatrení, „ktoré majú mať pozitívny vplyv na rast, a tým aj na udržateľnosť verejných financií“.
Our analysis: the communication does not quantify the terms ‘major positive impact on growth’ and ‘long‐term positive budgetary impact’. 
Naša analýza: v oznámení sa nevyčísľujú pojmy „významný pozitívny vplyv na rast“ a „dlhodobý pozitívny vplyv na rozpočet“.
Italy itself did quantify the expected impact of reforms on growth, but not the long‐term budgetary impact. In addition, the Commission did not share some of the assumptions underlying Italy’s estimate of a positive impact on growth, merely stating that ‘these results have not been en‐ dorsed by any national independent institution and seem to over‐estimate the impact of the reforms’. 
Samotné Taliansko vyčíslilo očakávaný vplyv reforiem na rast, ale nie dlhodobý vplyv na rozpočet. Komisia okrem toho nesúhlasí s niektorými predpokladmi, o ktoré sa opiera odhad Talianska týkajúci sa pozitívneho vplyv na rast, a len uvádza, že „tieto výsledky nepodporil žiadny nezávislý vnútroštátny orgán, pričom sa zdá, že preceňujú vplyv reforiem“.
Finally, there is no methodological framework in place that explains how the budgetary cost of reforms should be estimated and factored into the assessment of compliance with the debt criterion. 
Napokon neexistuje ani žiadny metodický rámec, ktorý by vysvetľoval, ako by sa mali odhadnúť a zohľadniť rozpočtové náklady reforiem pri posudzovaní splnenia dlhového kritéria.
42 COM(2015) 12 final of 13 January 2015 ‘Making the best use of the flexibility within the existing rules of the Stability and Growth Pact’. 
42 COM(2015) 12 final z 13. januára 2015: Optimálne využívanie flexibility v rámci existujúcich pravidiel Paktu stability a rastu.
77 We focused on Italy because, of the Member States in the sample, it was the only one where an EDP was not launched even though the country failed to meet the debt benchmark; the decision was shaped by considerations drawn from the analysis of other relevant factors. 
77 Zamerali sme sa na Taliansko, pretože z členských štátov zaradených do vzorky to bola jediná krajina, kde nebol začatý postup pri nadmernom deficite aj napriek tomu, že táto krajina nespĺňala referenčnú hodnotu dlhu; toto rozhodnutie vychádzalo z úvah vyvodených z analýzy ďalších relevantných faktorov.
Of the five other Member States, the Czech Republic’s debt‐to‐GDP ratio is below the threshold, and Germany is currently meeting the debt benchmark. 
Z ďalších piatich členských štátov bol pomer dlhu Českej republiky k HDP pod prahovou hodnotou a Nemecko v súčasnosti spĺňa referenčnú hodnotu dlhu.
Malta was under an EDP from 2013, when it missed the debt requirement, until 2015, when it too became compliant for both deficit and debt. 
Malta podliehala postupu pri nadmernom deficite od roku 2013, keď nesplnila požiadavku týkajúcu sa dlhu, až do roku 2015, keď sa začala spĺňať požiadavka na deficit a dlh.
The rules regarding surveillance are different for Cyprus, since it was placed under a financial assistance programme in 2013. 
Pravidlá dohľadu sú odlišné pre Cyprus, pretože bol v roku 2013 zaradený do programu finančnej pomoci.