natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Annexes 75 1 2 Finding at the time of the audit visit. 
Prílohy 75 1 2 Zistené v čase konania auditu.
No of Mem-pro- ber jects State Port Project examined Project costs in euros EU-funding in euros Project contents Capacity Connection Others Uncom-pleted output1 Output completed and used as planned1 Output completed and unused or heavily underused % of amount of unused or heavily underused EU funding spent or to be spent2 Re-audited projects 38 Italy Augusta Port of Augusta 15 493 707 3 839 328 Construction of buildings, quays, RO-RO berths, pavements, barriers, external systems for the completion of the commercial port of Augusta. 
Číslo Člen-pro- ský jektu štát Prístav Preskúmaný projekt Náklady na projekt v EUR Financovanie z EÚ v EUR Obsah projektu Kapacita Pripojenie Iné Nedokončený výstup1 Výstup dokončený a využíva sa podľa plánu1 Výstup dokončený a nevyužíva sa alebo sa využíva veľmi málo % zo sumy nevyužívaných alebo nedostatočne využívaných výstupov vynaložených finančných prostriedkov Opätovne kontrolované projekty 38 Taliansko Augusta Prístav v meste Augusta 15 493 707 3 839 328 Výstavba budov, prístavísk, kotvísk pre plavidlá ro-ro, chodníkov, bariér, externých systémov na dokončenie obchodného prístavu Augusta 1 919 664 1 919 664 X 3 839 328 39 Campamento San Roque Infrastructuras portuarias en las instalaciones de Campamento, San Roque 37 688 436 16 582 912 Obnova prístaviska a výstavba 33,2 ha priestoru pre terminál, z čoho 17,6 ha je novovytvorených 16 582 912 X 16 582 912 40 Punta Langosteira (La Coruña) Nuevas instalaciones portuarias en Punta Langosteira (La Coruña) – 1a Fase“ – príjemca: Autoridad Portuaria de A Coruña 590 172 648 257 539 720 Výstavba vonkajšieho prístavu susediaceho s existujúcim prístavom 257 539 720 X 244 662 734 41 Ferrol 110 860 209 39 065 500 Výstavba vonkajšieho prístavu dopĺňajúceho existujúci prístav 39 065 500 X 35 158 950 42 Arinaga – Las Palmas Puerto de Arinaga – Muelle de Agüimes 1a fase A“ príjemca: Autoridad Portuaria de Las Palmas 23 480 152 11 750 152 Výstavba nového prístavu na odľahčenie dopravy v Las Palmas 11 750 152 X 10 692 638 Španielsko Ampliación del Puerto de Ferrol (puerto exterior)“ – príjemca: Autoridad Portuaria de Ferrol – San Cibrao („re-audit“) Príloha II z EÚ alebo prostriedkov, ktoré sa vynaložia2
Annexes 76 1 2 Finding at the time of the audit visit. 
Prílohy 76 1 2 Zistené v čase konania auditu.
Annexes 77 Overview of non‐completed projects Member State Port concerned Non-completed project When was the project expected to end (initial date in the contract)? 
Prílohy 77 Prehľad nedokončených projektov Členský štát Príslušný prístav Nedokončený projekt Kedy mal projekt podľa plánu skončiť (pôvodný dátum uvedený v zmluve)?
How important is the delay compared to the initial set target (in months, as known now)? 
Aké vážne je omeškanie v porovnaní s pôvodným cieľom (v mesiacoch, ako je známe v súčasnosti)?
EU-amount concerned (euros) Logistics and ports. 
Príslušná suma z prostriedkov EÚ (EUR) Logistika a prístavy.
Integrated port Salerno 31.12.2015 13 months 53 262 297 Salerno Road and rail connections of the port of Salerno West Gate, 1st lot 30.6.2014 Minimum 36 months 115 245 000 Italy Road and rail connections of the port of Salerno West Gate, 2nd lot Taranto Rail connection of the port of Taranto to the national rail network 31.12.2015 Minimum 24 months 1 875 000 Dredging and reclaiming of land 31.12.2014 Minimum 26 months 15 000 000 Poland Gdańsk Połączenie Portu Lotniczego z Portem Morskim Gdańsk - Trasa Słowackiego 30.9.2015 Minimum 16 months 273 634 889 Szczecin - Świnoujście Modernisation of the fairway Świnoujście - Szczecin (Kanał Piastowski i Mieliński) - phase II, from east to west 30.9.2015 No delay 65 264 553 Total minimum delay in months already known at time of the audit: 115 524 281 739 Annex III 
Integrovaný prístav Salerno 31. decembra 2015 13 mesiacov 53 262 297 Salerno Cestné a železničné spojenie prístavu Salerno Západná brána, 1. časť 30. júna 2014 Minimálne 36 mesiacov 115 245 000 Taliansko Cestné a železničné spojenie prístavu Salerno Západná brána, 2. časť Tarent Železničné spojenie prístavu Tarent s vnútroštátnou železničnou sieťou 31. decembra 2015 Minimálne 24 mesiacov 1 875 000 Bagrovanie a získanie pôdy 31. decembra 2014 Minimálne 26 mesiacov 15 000 000 Poľsko Gdańsk Połączenie Portu Lotniczego z Portem Morskim Gdańsk – Trasa Słowackiego 30. septembra 2015 Minimálne 16 mesiacov 273 634 889 Štetín-Świ-noujście Modernizácia plavebnej dráhy Świnoujście-Štetín (Kanał Piastowski i Mieliński) – 2. fáza, z východu na západ 30. septembra 2015 Bez meškania 65 264 553 Spolu minimálne meškanie v mesiacoch, známe už v čase konania auditu: 115 524 281 739 Príloha III
Annexes 78 Main characteristics of Member States’ port systems, and overview of EU and EIB 1. 
Prílohy 78 Hlavné vlastnosti prístavných systémov členských štátov a prehľad podpory EÚ a EIB 1.
Germany Germany has about 21 seaports and about 250 inland ports. 
Nemecko Nemecko má približne 21 námorných prístavov a asi 250 vnútrozemských prístavov.
There is a division of responsibilities between Federal Government, the Federal States (Länder) and local authorities and other main port stakeholders (e.g. industry, trade unions) which makes it difficult to identify common goals and strategies. 
Zodpovednosť je rozdelená medzi spolkovú vládu, spolkové krajiny (Länder) a miestne orgány a ostatné hlavné prístavné zainteresované strany (napr. priemyselné odvetvie, odbory), v dôsledku čoho je ťažké určovať spoločné ciele a stratégie.
The Federal Government is essentially responsible for establishing the regulatory transport framework plan and providing infrastructure links to and from seaports and inland ports (hinterland-connection), whereas the Federal States (and local authorities) are mainly responsible for the port infrastructure and industry and trade unions ensure port operations. 
Spolková vláda v podstate zodpovedá za stanovenie regulačného rámcového plánu pre dopravu a za zabezpečenie prepojení infraštruktúr s námornými prístavmi a vnútrozemskými prístavmi (spojenie vo vnútrozemí), kým spolkové krajiny (a miestne orgány) nesú zodpovednosť najmä za prístavnú infraštruktúru a priemyselné odvetvie a odbory zabezpečujú prevádzku prístavov.
The following main investments (structural funds) have been identified: support for the audited port areas (2000‐2013 period) 1 Annex IV million euros Amrum: EU: 0.3 Helgoland: EU: 11.3 Norddeich: EU: 1.6 Bensersiel: EU: 0.2 Emden: EU: 1.2 Wilhelmshaven: Brake: EU: 22.5 Hamburg: EU: 6.3 EIB: 225 Stade-Bützfleth: EU: 4.2 EU: 40.4 EIB: 325 0 100km Kreis Nordfriesland: EU: 0.3 Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Hooge: EU: 0.8 Rendsburg: EU: 1.2 Kiel: EU: 6.5 Lübeck: Rostock: EU: 88.2 Cuxhaven: EU: 37.6 Bremerhaven: EU: 22.7 Wismar: EU: 23.7 EU: 20.8 EIB: 375.5 Flensburg: EU: 0.7 Stadt Barth: EU: 2 Stralsund: EU: 20.8 Sassnitz: EU: 19 Lubmin: EU: 34.3 1 Source: ECA compilation of Commission data and EIB publicly available data (website). 
Určené boli tieto hlavné investície (štrukturálne fondy): pre kontrolované oblasti prístavov (obdobie 2000 – 2013)1 Príloha IV mil. EUR Amrum: EU: 0.3 Helgoland: EU: 11.3 Norddeich: EU: 1.6 Bensersiel: EU: 0.2 Flensburg: EU: 0.7 Stadt Barth: EU: 2 Stralsund: EU: 20.8 Sassnitz: EU: 19 Lubmin: EU: 34.3 Emden: EU: 1.2 Wilhelmshaven: Brake: EU: 22.5 Hamburg: EU: 6.3 EIB: 225 Stade-Bützfleth: EU: 4.2 EU: 40.4 EIB: 325 0 100km Kreis Nordfriesland: EU: 0.3 Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Hooge: EU: 0.8 Rendsburg: EU: 1.2 Kiel: EU: 6.5 Lübeck: Rostock: EU: 88.2 Cuxhaven: EU: 37.6 Bremerhaven: EU: 22.7 Wismar: EU: 23.7 EU: 20.8 EIB: 375.5 1 Zdroj: Súbor údajov Komisie a verejne prístupných údajov EIB (webové sídlo) vytvorený Európskym dvorom audítorov.
Annexes 79 2. 
Prílohy 79 2.
Spain Spain has one of the longest coastlines in Europe (8 000 km). 
Španielsko Španielsko má jedno z najdlhších pobreží v Európe (8 000 km).
Its geographical location, being closest to the axis of one of the world’s major maritime routes, also strengthens its position as a strategic area in international shipping and a logistics platform in southern Europe. 
Jeho zemepisná poloha, najbližšie k osi jednej z hlavných svetových námorných trás, posilňuje aj jeho postavenie ako strategickej oblasti v medzinárodnej lodnej doprave a ako logistickej platformy v južnej Európe.
The State-owned Spanish Port System includes 46 ports of general interest, managed by 28 Port Authorities, whose investments; coordination and efficiency are monitored and managed by a government agency Puertos del Estado, a body depending on the Ministry of Public Works which is responsible for implementing the government’s port policy. 
Španielsky prístavný systém vo vlastníctve štátu zahŕňa 46 prístavov všeobecného záujmu, ktoré spravuje 28 prístavných orgánov, ktorých investície, koordináciu a efektívnosť monitoruje a riadi vládna agentúra Puertos del Estado, orgán závislý od ministerstva pre verejné práce, ktorý zodpovedá za vykonávanie vládnej politiky týkajúcej sa prístavov.
Spain is the country that has invested most of the EU-money in its ports (almost 40 % of the entire EU amount). 
Španielsko je krajinou, ktorá do svojich prístavov investovala najviac prostriedkov z EÚ (takmer 40 % celkovej sumy prostriedkov EÚ).
Annexes 80 3. 
Prílohy 80 3.
Italy The Italian ports system is fragmented. 
Taliansko Taliansky systém prístavov je rozdrobený.
It consists of a multitude of small ports characterised by scale inefficiency and limited market power vis-à-vis global terminal operators. 
Tvorí ho veľké množstvo malých prístavov, pre ktoré je typická neefektívnosť vzhľadom na ich veľkosť a obmedzená trhová sila oproti globálnym prevádzkovateľom terminálov.
The Italian government has recently adopted a new law for port reform, amongst others, to merge ports located close to each other and their port authorities to rationalise the ports system, improve coordination, attract additional cargo and investments, and provide more financial autonomy. 
Talianska vláda nedávno prijala nový zákon o reforme prístavov, aby sa okrem iného zlúčili prístavy nachádzajúce sa blízko pri sebe a aby ich prístavné orgány zracionalizovali prístavný systém, zlepšili koordináciu, prilákali vyšší objem nákladu a investícií a poskytli väčšiu finančnú samostatnosť.
Investments in the Southern part of the country were mainly from the cohesion policy funds, whereas the northern part was focusing on both EIB and TEN-T money. 
Investície v južnej časti krajiny pochádzali najmä z fondov politiky súdržnosti, kým severná časť sa zamerala na prostriedky z EIB, ako aj z programu TEN-T.
Annex IV million euros 0 100km Gioia Tauro: EU: 61.3 Messina: EU: 5 Catania: EU: 34.1 Augusta: EU: 50.3 Malta: EU: 4.2 Genova: EU: 12.3 EIB: 100 Savona: EIB: 109.7 € Venezia: EU: 6.5 Ravenna: EU: 3.1 EIB: 30 Livorno: EU: 0.7 Civitavecchia: EU: 0.6 NAPA ports cooperation: Rieka, Venezia, Trieste, Koper: EU: 18.4 Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Port of Baia/Bacoli: EU: 0.2 Procida: EU: 0.4 Napoli: EU: 115.7 Port of Ischia: EU: 0.001 Torre del Greco: EU: 0.7 Salerno: EU: 167.4 Brindisi: EU: 25 Taranto: EU: 29 Acciaroli: EU: 3.6 Marina di Pisciotta: EU: 0.5 
Zaznamenané boli tieto investície: Príloha IV mil. EUR 0 100km Gioia Tauro: EU: 61.3 Messina: EU: 5 Catania: EU: 34.1 Augusta: EU: 50.3 Malta: EU: 4.2 Genova: EU: 12.3 EIB: 100 Savona: EIB: 109.7 € Venezia: EU: 6.5 Ravenna: EU: 3.1 EIB: 30 Livorno: EU: 0.7 Civitavecchia: EU: 0.6 NAPA ports cooperation: Rieka, Venezia, Trieste, Koper: EU: 18.4 Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Port of Baia/Bacoli: EU: 0.2 Procida: EU: 0.4 Napoli: EU: 115.7 Port of Ischia: EU: 0.001 Torre del Greco: EU: 0.7 Salerno: EU: 167.4 Brindisi: EU: 25 Taranto: EU: 29 Acciaroli: EU: 3.6 Marina di Pisciotta: EU: 0.5
Annexes 81 4. 
Prílohy 81 4.
Poland The 2007 ‘National Strategy on development of Polish ports by 2015’ had the objectives of improving the competitiveness of Polish ports, increasing their contribution to the socioeconomic development of the country and strengthening their significance within the international transport network. 
Poľsko Cieľom Národnej stratégie rozvoja poľských prístavov do roku 2015 z roku 2007 bolo zvýšenie konkurencieschopnosti poľských prístavov, ich príspevku k sociálno-ekonomickému rozvoju krajiny a posilnenie ich významu v medzinárodnej dopravnej sieti.
Three ports were considered key for the functioning of the national economy: Gdańsk, Gdynia and Szczecin-Świnoujście. 
Za kľúčové pre fungovanie národného hospodárstva sa považovali tri prístavy: Gdańsk, Gdyňa a Štetín-Świnoujście.
The bulk of the public investments therefore are concentrated on these three ports, and their connections to the international corridors, as follows: Annex IV million euros 0 500km Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Szczecin: EU: 163.9 Further investments called: “Polish sea”: EU: 47.9 Darlowo: EU: 4.95 Kołobrzeg: EU: 26.9 Gdynia: EU: 80.5 Gdansk: EU: 342.2 Elblag: EU: 7.4 mio € 
Veľká časť verejných investícií sa preto sústreďuje v týchto troch prístavoch a ich pripojeniach k medzinárodným koridorom. Tieto investície sa uvádzajú na obrázku: Príloha IV mil. EUR 0 500km Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Szczecin: EU: 163.9 Further investments called: “Polish sea”: EU: 47.9 Darlowo: EU: 4.95 Kołobrzeg: EU: 26.9 Gdynia: EU: 80.5 Gdansk: EU: 342.2 Elblag: EU: 7.4 mio €
Annexes 82 5. 
Prílohy 82 5.
Sweden The Swedish law provides to the central state the management and financial responsibilities for the fairways outside, but leading to, the ports, and for the connections to the hinterland whereas the area within the port zone is the responsibility of the local or regional authority. 
Švédsko Švédske právo poskytuje centrálnej vláde riadiacu a finančnú zodpovednosť za plavebné dráhy mimo prístavov, ale smerujúce do nich, a za pripojenia k vnútrozemiu, kým za oblasť v rámci prístavnej zóny zodpovedá miestny alebo regionálny orgán.
Since 2010, there is a global national investment plan for infrastructure projects for all transport modes in Sweden. 
Od roku 2010 platí vo Švédsku celkový národný investičný plán pre projekty infraštruktúry pre všetky druhy dopravy.
The plan covers the period 2010 to 2021, is updated every 4 years, and includes maritime transport, ports and fairways. 
Plán sa vzťahuje na obdobie rokov 2010 až 2021, každé štyri roky sa aktualizuje a zahŕňa námornú dopravu, prístavy a plavebné dráhy.
For port infrastructure investments the port authorities, belonging to the local communes, decide and the state has no say in this because of the regional and local autonomy; whereas the dues for the fairways, managed by the Swedish Maritime Administration (SMA), are State responsibility. 
Pri investíciách do prístavnej infraštruktúry rozhodujú prístavné orgány, ktoré patria miestnym obciam, a štát do toho nijako nezasahuje z dôvodu regionálnej a miestnej samosprávy; na druhej strane sú poplatky za plavebné dráhy zodpovednosťou štátu a spravuje ich švédska námorná správa.
The following main EU and EIB investments were noted since 2000: Annex IV million euros Göteborg: EU: 5.6 EIB: 79 Malmö: EU: 6.9 Trelleborg: EU: 1.5, EIB: 48 Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Lake Malaren: EU: 2.8 Södertälje: EU: 0.6 Norrköping: EU: 3.5 Stockholm: EU: 14 Karlskrona: EU: 17 Lulea: EU: 3.7 0 700km 
Od roku 2000 boli zaznamenané boli tieto hlavné investície EÚ a EIB: Príloha IV mil. EUR Göteborg: EU: 5.6 EIB: 79 Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Lake Malaren: EU: 2.8 Södertälje: EU: 0.6 Norrköping: EU: 3.5 Karlskrona: EU: 17 Malmö: EU: 6.9 Trelleborg: EU: 1.5, EIB: 48 Stockholm: EU: 14 Lulea: EU: 3.7 0 700km
28876 - allegations) 159 768 000 less then 50 % 35 000 000 C21/09 Port Authority of Piraeus 5 2011 6 2011 Latvia Ventspils a) construction of a dry cargo terminal; b) construction of berths c) construction of breakwater; d) dredging; e) construction of railroads; f) renovation of mooring jetties; g) fortification of the coast of the channel Unknown, for confidentiality reasons no figures provided 62.86 % 31 400 000 C39/09 (ex. 
28876 – nepodložené tvrdenia) 159 768 000 menej ako 50 % 35 000 000 C21/09 Prístavný orgán Pireus 5 2011 Lotyšsko Ventspils z dôvodov dôvernosti sa neuvádzajú nijaké údaje 62,86 % 31 400 000 C39/09 (ex.
358/09) Ventspils Port Authority 7 2011 Creation of a multimodal container hub 60 km from Rotterdam Sea terminal. Ablasserdam container transferium Latvia Netherlands Krievu Sala Rotterdam Relocation of freeport Rigo from the city centre to the currently unused port area named Kirevu Sala allowing the expansion of the City of Riga 195 380 916 46 300 000 61.10 % 17.90 % 119 387 658 8 300 000 N 44/2010 SA 32224 Riga Freeport Authority no port project no port project Annex VI 
358/09) Ventspils Port Authority 6 2011 7 2011 Lotyšsko Holandsko Krievu Sala Rotterdam premiestnenie slobodného prístavu Rigo z centra mesta do nevyužívanej oblasti prístavu s názvom Krievu Sala, čím sa umožní rozšírenie mesta Riga 195 380 916 46 300 000 61,10 % 17,90 % 119 387 658 8 300 000 N 44/2010 SA 32224 Prístavný orgán Rigy nijaký projekt prístavu nijaký projekt prístavu a súvisiacich budov a) výstavba terminálu na suchý náklad; b) výstavba kotvísk; c) výstavba vlnolamu; d) bagrovacie práce; e) výstavba príjazdových železničných tratí; f) obnova prístavných miest na kotvenie; g) opevnenie pobrežia kanálu neznáme, vytvorenie multimodálneho kontajnerového strediska 60 km od námorného terminálu Rotterdam Ablasserdam container transferium mil. EUR na majetkovú účasť Príloha VI
170 million euros) due to the substantial need for modernising and investing in intermodal infrastructure in Poland. (port infrastructure will be especially targeted). a) intermodal transport: construction of logistic centres and container terminals, storage and handling facilities, internal roads and railways, water supply, electronic equipment; 170 000 000 50 % for port and intermodal infrastructure; 30 % for information and communication equipment SA.36485 Aid is available to enterprises from EU Member States who perform or intend to perform intermodal transportation operations in Poland - such as operators of container terminals and logistics centres - with the exclusion of undertakings in financial difficulties and undertakings from whom the Commission has ordered the recovery of aid, as long as the aid has not been fully recovered. 15 2013 Italy Capo d’Orlando Breakwater dock, dredging, mooring, touristic infrastructure 48.71 % 20 020 000 SA.36621 b) internal transport network within ports (roads, railways, underground passages, parking lots, storage yards; telecommunication systems. 
170 000 000 SA.36485 v Poľsku – napr. prevádzkovatelia kontajnerových terminálov a logistických stredísk – okrem podnikov s finančnými ťažkosťami 15 2013 Taliansko Capo d'Orlando dok s vlnolamom, bagrovacie práce, kotvenie, turistická infraštruktúra 48,71 % 20 020 000 SA.36621 ka (27,8 mil. EUR); c) obchodné priestory pre uskladnenie pevného veľkoobjemového tovaru a kontajnerov (86,8 mil. EUR); d) obnova neďalekej prírodnej rezervácie (fáza 1) (0,6 mil. EUR) úprava schémy pomoci N 546/2008 – Investičná pomoc na rozvoj intermodálnej dopravy v rámci operačného programu pre infraštruktúru a životné prostredie (zvýšenie rozpočtu zo 111 mil. približne na 170 mil. EUR) z dôvodu veľkej potreby modernizovať a investovať do intermodálnej infraštruktúry v Poľsku (osobitné zameranie 50 % na prístavnú a intermodálnu infraštruktúru; 30 % na informačné a komunikačné vybavenie Pomoc je k dispozícii podnikom z členských štátov EÚ, ktoré pôsobia alebo plánujú pôsobiť v oblasti intermodálnej dopravy Príloha VI a podnikov, ktorým Komisia nariadila vrátiť pomoc, ak táto pomoc ešte nebola vrátená v celej výške.
Annexes 87 State aid cases in Year Country Seaport concerned Type of good covered, infrastructure (l) and/or superstructure (S) Planned investment costs (in euros) Aid intensity Aid (in euros) Decision number Beneficiary sea ports 16 2014 17 2014 Latvia Greece Ventspils Patras Improvement of soil stability of the embankment of the Venta River channel behind berth 2 and 3 - first decision 6 150 000 52 247 600 38.60 % 100 % 3 775 918 52 247 600 SA.38771 SA.38048 Port Authority of the Free Port of Ventspils 18 2014 19 2014 Italy Latvia Salerno Ventspils a) Expanding Port Entrance; b) Stabilising the dock, c) Dredging 73 000 000 97.28 % 71 016 396 SA.38302 SA.38771 Port Authority of Salerno (PAS) via Ministro deglo Affari esteri P.le della Farnesina 1 I-00194 Roma 20 2015 21 2015 Latvia Ventspils Improvement of soil stability of the embankment of the Venta River channel behind berth 2 and 3 - second decision (see also SA.38771) 6150000 (see first decision in 2014) increase aid from 38.6 % to 85 % updated figure: from 3 775 918 euro up to 5 227 500 euro SA. 
Prílohy 87 Prípady štátnej pomoci Krajina Príslušný námorný prístav Druh prínosu, infraštruktúra (I) a/alebo nadstavba (S) Plánované investičné náklady (EUR) Intenzita pomoci Pomoc (EUR) Číslo rozhodnutia Príjemca v ná-Rok morných prístavoch 16 2014 17 2014 Lotyšsko Grécko Ventspils Patras zlepšenie stability pôdy hrádze kanála rieky Venta za kotviskami 2 a 3 – prvé rozhodnutie 6 150 000 52 247 600 38,60 % 100 % 3 775 52 247 918 600 SA.38771 SA.38048 Prístavný orgán slobodného prístavu Ventspils 18 2014 19 2014 Taliansko Lotyšsko Salerno Ventspils a) rozšírenie vstupu do prístavu; b) stabilizácia doku; c) bagrovacie práce 73 000 000 97,28 % 71 016 396 SA.38302 SA.38771 Prístavný orgán Salerno (PAS) via Ministro deglo Affari esteri P.le della Farnesina 1 I-00194 Roma 20 2015 21 2015 Lotyšsko Ventspils zlepšenie stability pôdy hrádze na kanáli rieky Venta za kotviskami 2 a 3 – druhé rozhodnutie (pozri aj SA.38771) vaný údaj: z 3 775 918 EUR na 5 227 500 EUR SA. 40838 Prístavný orgán slobodného prístavu Ventspils 22 2015 23 2015 rozšírenie prístavu Calais a vybudovanie nového terminálu na prepravu cez Lamanšský prieliv s cieľom umožniť zlepšenie prevádzky námorných dopravných služieb v prielive Nemecko Francúzsko Sassnitz Calais rozšírenie prístavu výstavbou nového kotviska (č.
40838 Port Authority of the Free Port of Ventspils 22 2015 23 2015 Expansion of the Port of Calais and build a new cross Channel terminal to allow better operation of cross-Channel sea transport services Germany France Sassnitz Calais Extension of the port by constructing a new berth (No 10) to optimise the use of berths 8 and 9 5 100 000 887 500 000 88.68 % 30.40 % 4 523 000 270 000 000 SA.41865 SA.39688 Fährhafen Sassnitz GmbH Port de Calais Italy Taranto Dredging and disposal of dredging materials due to inadequacy of the infrastructure to accomodate increasingly larger container ships 83 000 000 54 % 38 158 587 SA.39542 Port Authority of Taranto a) upgrading of the port of Patras (5th pier); b) road and rainwater drain works; c) Terminal building 1; d) Terminal building 2; e) Auxiliary building, Patras Port Authority S.A. 
10) na optimalizáciu využívania kotvísk 8 a 9 5 100 000 887 500 000 88,68 % 30,40 % 4 523 000 270 000 000 SA.41865 SA.39688 Fährhafen Sassnitz GmbH Prístav v Calais Taliansko Tarent bagrovacie práce a odvoz vybagrovaného materiálu, lebo infraštruktúra nestačí pre čoraz väčšie kontajnerové lode 83 000 000 54 % 38 158 587 SA.39542 Prístavný orgán Tarent a) modernizácia prístavu Patras (piate mólo); b) cestné práce a práce súvisiace s odvádzaním dažďovej vody; c) budova terminálu 1; d) budova terminálu 2; e) pomocná budova, Prístavný orgán Patras S.A.
(OLPa) Soil stabilisation 2 300 000 Annex VI 
(OLPa) stabilizácia pôdy 2 300 000 6150000 (pozri prvé rozhodnutie z roku 2014) zvýšenie pomoci z 38,6 % na 85 % aktualizo-Príloha VI