natgillin/translations-raw huggingface dataset:
23 BOX 5 EXAMPLE OF INADEQUATE COORDINATION AND ITS IMPACT Integrated broadband platform for Sicily, Italy One of the objectives of this project was the development of a web portal for tourists with specific interactive features such as booking and paying for holiday packages online. 
23 RÁMČEK 5 PRÍKLAD NEDOSTATOČNEJ KOORDINÁCIE A JEJ DOSAH Integrovaná širokopásmová platforma pre Sicíliu, Taliansko Jedným z cieľov tohto projektu bolo vytvorenie webového portálu pre turistov so špecifickými inte-raktívnymi prvkami, ako sú rezervácia a platba za balík dovolenkových služieb online.
The lack of coordination between different directorates within the regional administration caused significant delays and scope reduction with some planned features not being developed. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
Chýbajúca koordinácia medzi rôznymi riaditeľstvami v rámci regionálneho správneho orgánu zapríčinila oneskorenia a zníženie rozsahu, pričom niektoré plánované prvky sa nezrealizovali. Osobitná správa č. 9/2011 – Boli projekty elektronickej správy podporované z EFRR účinné?
The Court assessed these projects for compliance with the principles of: (a) Accessibility — Access was mainly through the Internet and in a few cases other channels of communication, such as mobile phone, were used. 
Dvor audítorov posúdil tieto projekty z hľadiska súladu so zásadami: a) Dostupnosti – prístup bol zabezpečený hlavne prostredníctvom internetu a v niekoľkých prípadoch inými komunikačnými prostriedkami, napríklad mobilnými telefónmi.
Most projects used recommended guidelines17 for the design of web pages and interfaces. (b) Multilingualism — The front office services were mainly limited to the national language(s) and only 17 % of them provided information in more than one language. (c) Security and privacy — The Court found that due consideration had been given to the problems of security and privacy of data and there was a proper level of security and compliance with the relevant legislation. (d) Use of open standards and open software — The use of open standards is common and many projects could produce and exchange data in various open formats. 
Pri väčšine projektov sa použili odporúčané usmernenia17 na tvorbu webových stránok a rozhraní. b) Viacjazyčnosť – služby miest prvého kontaktu sa väčšinou obmedzovali len na domáce jazyky a len 17 % z nich poskytovalo informácie vo viac než jednom jazyku. c) Bezpečnosť a súkromie – Dvor audítorov zistil, že problémom bezpečnosti a súkromných údajov sa venovala náležitá pozornosť a úroveň bezpečnosti a súladu s príslušnými právnymi predpismi bola primeraná. d) Využívanie otvorených noriem a otvoreného softvéru – využívanie otvorených noriem je bežné a mnohé projekty mohli vyprodukovať a vymieňať údaje v rôznych otvorených formátoch.
Open software is frequently used as it allows IT contractors to offer a more competitive price. 
Otvorený softvér sa používa často, pretože zmluvným dodávateľom v oblasti IT umožňuje ponúknuť viac konkurenčné ceny.
The systems examined were developed using a mixture of commercial and open source solutions. 
Preskúmané systémy boli vytvorené za použitia kombinácie komerčných a otvorených zdrojov.
MOST PROJECTS NOT IN LINE WITH PLANNING 37. 
VÄČŠINA PROJEKTOV NEBOLA V SÚLADE S PLÁNOM 37.
The Court examined the project documentation of all 28 visited projects, assessing project progress compared to planning, implementation procedures and the quality of project management. 
Dvor audítorov preskúmal projektovú dokumentáciu k všetkým 28 projektom a posúdil napredovanie projektu vo vzťahu k plánu, postupy realizácie a kvalitu projektového riadenia.
17 The World Wide Web Consortium (W3C) is an international community that develops standards to ensure the long-term growth of the web. ( World Wide Web Consortium (W3C)). 24 Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
17 Konzorcium World Wide Web (W3C) je medzinárodnou skupinou, ktorá vytvára štandardy na zabezpečenie dlhodobého rastu internetu. (www.w3.org/standards/) 24 Osobitná správa č. 9/2011 – Boli projekty elektronickej správy podporované z EFRR účinné?
The vast majority of audited projects delivered their outputs as planned; however, 82 % (23) were not implemented in line with the planning defined in the grant application (Figure 3). 
Veľká väčšina kontrolovaných projektov dosiahla výstupy podľa plánu, avšak 82 % (23) projektov nebolo realizovaných v súlade s plánom definovaným v žiadosti o grant (graf 3).
The main reasons for deviations were as follows: (a) Planning and design — As a consequence of inadequate or imprecise planning, issues such as the clarification of objectives and responsibilities or the recruitment of supplementary staff, had to be dealt with during implementation. (b)Procedural — Certain procedures were more time-consuming than foreseen in the original planning, most commonly issues related to procurement, or coordination. 
Hlavnými dôvodmi odchýlok boli: a) Plánovanie a návrh – v dôsledku nedostatočného alebo nepresného plánovania sa problémy ako objasnenie cieľov a zodpovednosti alebo nábor dodatočných zamestnancov museli riešiť počas realizácie. b) Procedurálne dôvody – niektoré postupy si vyžadovali viac času ako sa predpokladalo v pôvodnom pláne. Problémy sa najčastejšie týkali verejného obstarávania alebo koordinácie.
There were also general administrative delays linked to bureaucratic procedures, the insufficient empowerment of project teams or legal issues. 
Takisto došlo k všeobecným administratívnym omeškaniam, ktoré súviseli s byrokratickými postupmi, nedostatočnými právomocami projektových tímov alebo právnymi problémami.
25 FIGURE 3 3% WAS THE PROJECT DELIVERED ON TIME? 
25 GRAF 3 3% BOL PROJEKT UKONČENÝ NAČAS?
14 % 25 % No, delay > 2 years No, delay > 1 to 2 years No, delay 6 to 12 months No, delay < 6 months Yes Yes, ahead of schedule 3% 0 % 5 % 10 % 15 % 24 % 20 % 25 % 32 % 30 % 35 % Number of projects Only 35 % of projects were completed on time, and 17 % were delayed by more than one year. Source: European Court of Auditors’ survey. 
14 % 25 % Nie, oneskorenia viac než 2 roky Nie, oneskorenie medzi 1 rokom až 2 rokmi Nie, oneskorenie medzi 6 až 12 mesiacmi Nie, oneskorenie menej než 6 mesiacov Áno Áno, v predstihu 3% 0 % 5 % 10 % 15 % 24 % 20 % 25 % 32 % 30 % 35 % Počet projektov Len 35 % projektov bolo ukončených načas a 17 % sa oneskorilo o viac než jeden rok. Zdroj: Prieskum Európskeho dvora audítorov.
Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 26 (c) Human resources — Of the small number of public administrations who decided to develop systems themselves, two lacked staff experienced in IT project management resulting in project delays and a high turnover of key personnel. (d)Exogenous — Factors having an impact on deadlines which were not controllable by project beneficiaries (e.g. behaviour of contractors and their ability to deliver products, changes to the national legal framework). 
9/2011 – Boli projekty elektronickej správy podporované z EFRR účinné? 26 c) Ľudské zdroje – z malého počtu verejných správ, ktoré sa rozhodli samé vytvoriť systémy, dvom chýbali zamestnanci so skúsenosťami s projektovým riadením v oblasti IT, čo viedlo k oneskoreniam projektu a vysokej fluktuácii kľúčových zamestnancov. d) Externé príčiny – faktory s dosahom na konečné lehoty, ktoré boli mimo kontroly príjemcov realizujúcich projekty (napr. správanie zmluvných dodávateľov a ich schopnosť dodať produkty, zmeny národného právneho rámca).
The majority of delays were of less than one year and did not affect project deliverables or markedly increase overall costs, as most contracts included a fixed-price clause which protected against cost increases. 
Väčšina oneskorení bola v dĺžke menej než jeden rok a na dosiahnuté výsledky nemala vplyv ani nezapríčinila výrazné zvýšenie celkových nákladov, keďže väčšina zmlúv obsahovala klauzulu o fixnej cene, ktorá chránila pred nárastom nákladov.
However, delays of more than one year combined with the need to finish projects before the closure of the programme had an adverse impact on three projects leading to a reduction in scope (see Box 6). 
Avšak oneskorenia v dĺžke viac než jeden rok spolu s potrebou ukončiť projekty pred uzavretím programu mali nepriaznivý dosah na tri projekty, čo viedlo k zníženiu rozsahu (pozri rámček 6).
Of the 28 projects visited 10 (36 %) used a project management methodology. 
Z 28 kontrolovaných projektov sa pri desiatich (36 %) používala metodika projektového riadenia.
Results from the survey revealed that only 23 % of projects had been implemented using PMM principles. 
Z výsledkov prieskumu vyplynulo, že pri realizácii len 23 % projektov sa uplatňovali zásady PMM.
The Court found that 50 % of visited projects which had used a recognised PMM had been completed on time and 90 % within budget. In the 18 projects where PMM was not used, only 22 % were on time and 56 % had kept within budget. 
Dvor audítorov zistil, že 50 % kontrolovaných projektov, pri ktorých sa použila prijatá PMM, bolo ukončených načas a 90 % nepresiahlo svoj rozpočet. Pri 18 projektoch, kde sa nevyužila PMM, bolo len 22 % ukončených načas a 56 % sa udržalo v rámci rozpočtu.
BOX 6 EXAMPLE OF SCOPE REDUCTION RESULTING FROM DELAYS Electronic office — Online procedures in the Canary Islands, Spain The rules for the 2000–06 programme period required all ERDF co-financed projects to be completed before the end of 2008. 
RÁMČEK 6 PRÍKLAD ZNÍŽENIA ROZSAHU Z DÔVODU ONESKORENÍ Elektronický úrad – Online postupy na Kanárskych ostrovoch, Španielsko V pravidlách pre programové obdobie 2000 – 2006 sa vyžadovalo, aby všetky projekty spolufinancované z EFRR boli ukončené do konca roku 2008.
Due to poor planning, the project experienced a delay of five years, posing a risk that the ERDF grant would have to be returned. 
V dôsledku zlého plánovania bol projekt oneskorený o päť rokov a vzniklo riziko, že grant EFRR sa bude musieť vrátiť.
To avoid the loss of EU co-financing, the original scope of the project had to be significantly modified. 
S cieľom vyhnúť sa strate spolufinancovania EÚ sa pôvodný rozsah projektu musel výrazne upraviť.
Although they had intended to include over 50 procedures for electronic processing, the project managers decided to focus on the main two, accounting for approximately 75 % of the total number of files processed. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
Hoci projektoví manažéri zamýšľali zahrnúť vyše 50 postupov elektronického spracovania, neskôr sa rozhodli zamerať na dva hlavné postupy, ktoré predstavovali 75 % celkového počtu spracovaných spisov. Osobitná správa č. 9/2011 – Boli projekty elektronickej správy podporované z EFRR účinné?
In one such case, insufficient focus on organisational issues meant that the IT system that had been developed could not be used. 
V jednom takomto prípade nedostatočné zameranie na organizačné otázky spôsobilo, že vytvorený systém IT sa nedal použiť.
The contracts necessary for obtaining the data to be input to the system had not been signed in due time and therefore a technically operational system was redundant. 
Zmluvy potrebné na získanie údajov, ktoré sa mali vložiť do systému, neboli včas podpísané a tak sa technicky operačný systém stal nepotrebným.
Another factor having an impact on the use of systems resulting from e-Government projects was the commitment of management to exploit the new solutions and services. 
Ďalším faktorom, ktorý mal dosah na využitie systémov vytvorených v rámci projektov elektronickej správy, bol záväzok manažmentu využívať nové riešenia a služby.
These systems often offered new functions beyond those traditionally provided by public administrations, such as electronic tendering or personalised user profiles for members of the public. 
Tieto systémy často ponúkali nové funkcie okrem tých, ktoré tradične poskytujú verejné správy, napríklad elektronické verejné súťaže alebo personalizované profily používateľov pre verejnosť.
Such features constitute the main added value of new electronic systems and enable the modernisation of public administration. 
Takéto prvky predstavujú hlavnú pridanú hodnotu nových elektronických systémov a umožňujú modernizáciu verejnej správy.
However in some cases the benefits arising from new technology were unrealised (see Box 7). 
V niektorých prípadoch sa však výhody plynúce z nových technológií nezrealizovali (pozri rámček 7).
BOX 7 27 EXAMPLE OF UNUSED FUNCTIONS OF IT SYSTEMS Internet portal of the Maritime Office in Gdynia, Poland The computerised system was designed to provide online access to services for customers of the Maritime Office. 
RÁMČEK 7 27 PRÍKLAD NEVYUŽITÝCH FUNKCIÍ SYSTÉMOV IT Internetový portál námorného úradu v Gdansku, Poľsko Na poskytnutie online prístupu pre zákazníkov námorného úradu bol navrhnutý počítačový systém.
The system offered a procurement module which made electronic tendering possible. 
Obsahoval modul pre verejné obstarávanie, ktorý umožňoval elektronické verejné súťaže.
A feasibility study estimated positive benefits from the use of electronic tendering and an objective of organising 30 online auctions per year was set but despite full system implementation by the time of the audit visit, no Internet auctions had taken place. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
V realizačnej štúdii sa predpokladalo, že využívanie elektronických verejných súťaží bude mať pozitívny vplyv, a naplánovalo sa zorganizovanie 30 online aukcií za rok. Avšak napriek tomu, že v čase auditu bol systém v plnej miere zrealizovaný, neuskutočnili sa žiadne internetové aukcie. Osobitná správa č.
Maintenance of an IT product refers to the processes needed to sustain it throughout its operational life cycle including training for key staff and actions necessary to provide support for users, such as the provision of a help-desk. 
Údržba produktu IT sa týka procesov potrebných na jeho zachovanie počas celej prevádzkovej životnosti vrátane školení pre kľúčových zamestnancov a opatrení nevyhnutných pre poskytnutie podpory používateľom, napríklad zabezpečenie helpdesku.
For this part of its audit the Court focused on the following issues: (a) Usefulness — The final project stage was examined, focusing on how useful the project outputs were, with an assessment of the actual take-up of new services and the related economic benefits yielded by the project. (b) Maintenance — An assessment of appropriate project maintenance in the foreseeable future without EU intervention and an evaluation of the financial and operational sustainability of projects, taking maintenance into account. 28 Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
V tejto časti auditu sa Dvor audítorov zameral na tieto prvky: a) Užitočnosť – preskúmala sa záverečná fáza projektu so zameraním na užitočnosť výstupov projektu a posúdilo sa skutočné využívanie nových služieb a súvisiace ekonomické výhody plynúce z projektu. b) Údržba – Dvor audítorov posúdil primeranosť údržby v súvislosti s projektom v dohľadnej budúcnosti bez zásahu EÚ a zhodnotil finančnú a prevádzkovú udržateľnosť projektov so zreteľom na údržbu. 28 Osobitná správa č. 9/2011 – Boli projekty elektronickej správy podporované z EFRR účinné?
29 EXPECTED ADVANTAGES PARTIALLY ACHIEVED 45. 
29 OČAKÁVANÉ VÝHODY SA ČIASTOČNE DOSIAHLI 45.
Almost all audited projects18 were put into operation shortly after completion, replacing and digitising many existing internal procedures. 
Takmer všetky kontrolované projekty18 boli sprevádzkované čoskoro po ich ukončení a nahradili a zdigitalizovali mnohé existujúce vnútorné postupy.
Despite the fact that outputs were achieved projects were less successful at delivering improved results or positive impacts (Figure 4). 
Napriek dosiahnutiu výstupov projekty boli menej úspešné pri zabezpečovaní lepších výsledkov alebo pozitívneho dosahu (graf 4).
18 The only exception were two cases where due to coordination issues and lack of project ownership the use of systems was indefinitely postponed or completely abandoned. 
18 Jedinými výnimkami boli dva prípady, pri ktorých sa využívanie systémov pre problémy s koordináciou a chýbajúcimi vlastníckymi právami v súvislosti s projektom odložilo na neurčito alebo úplne zanechalo.
FIGURE 4 3% 2% 7% 6% 11% 23% 60% 31% 18% 16% 31% HAVE ALL PROJECT OBJECTIVES PRESENTED IN THE APPLICATION BEEN ACHIEVED? 
GRAF 4 3% 2% 7% 6% 11% 23% 60% 31% 18% 16% 31% DOSIAHLI SA VŠETKY CIELE PROJEKTU PREDLOŽENÉ V ŽIADOSTI?
100 % 90 % 80 % 70 % 60 % N/A Too early to say 50% 4% No 40 % 30 % 20 % 10 % 0% Partially Yes Ingeneral objectives linked to outputs were met, but there was less success with regard to results and especially impact objectives. 
100 % 90 % 80 % 70 % 60 % Nevzťahuje sa Na posúdenie je príliš skoro 50% 4% Nie 40 % 30 % 20 % 10 % 0% Čiastočne Áno Ciele týkajúce sa výstupov sa vo všeobecnosti dosiahli, no plnenie cieľov v súvislosti s výsledkami, a najmä dosahom bolo menej úspešné.
Source: European Court of Auditors’ survey. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
Zdroj: Prieskum Európskeho dvora audítorov. Osobitná správa č. 9/2011 – Boli projekty elektronickej správy podporované z EFRR účinné?
88% Number of projects Result (e.g. time savings, increased efficiency, higher service quality, cost reduction, etc.) 
88% Počet projektov Výsledok (napr. úspora času, zvýšená efektivita, vyššia kvalita služby, zníženie nákladov atď.)
It is clear that there is interest within public administrations for the development of e-Government services but the take-up on the part of business or the general public has remained below the estimates contained in the project applications. 
Je zrejmé, že verejné správy prejavujú záujem o vytvorenie služieb elektronickej správy, avšak využívanie týchto služieb podnikateľskými subjektmi alebo širokou verejnosťou nedosahuje odhady uvádzané v projektových žiadostiach.
The Court considers that there are a number of reasons cited by project promoters when interviewed which could explain this: (a) Electronic identification — Most services carried out by public administrations require identification. 
Podľa názoru Dvora audítorov existuje niekoľko vysvetlení, ktoré navrhovatelia projektov uviedli počas rozhovorov: a) Elektronická identifikácia – Pri väčšine služieb, ktoré verejné správy poskytujú, sa vyžaduje identifikácia.
For digital services electronic identification is normally required but its level of use varies from country to country. 
Pri digitálnych službách je zvyčajne potrebná elektronická identifikácia, avšak jej úroveň sa medzi krajinami líši.
In certain Member States such as Spain, the electronic signature is embedded in the national identification card, therefore access to identification card readers can become a barrier to its use. 
V niektorých členských štátoch, napríklad v Španielsku, je elektronický podpis vytlačený na národnom identifikačnom doklade, a chýbajúci prístup k čítaciemu zariadeniu pre identifikačný doklad môže byť prekážkou pre ich použitie.
Whereas in Poland, for example, the e-signature is sold as a separate certificate and therefore cost can limit access to digital services. (b) Legal framework — Paper-based transactions are embedded in our culture of administration. 
Napríklad v Poľsku sa elektronický podpis predáva v podobe osobitného osvedčenia, a jeho cena teda môže obmedziť prístup k digitálnym službám. b) Právny rámec – Transakcie zdokumentované v papierovej forme sú súčasťou našej administratívnej kultúry.
There are still executive regulations requiring the presentation of original paper documents, making impossible the full electronic handling of applications and lessening the potential benefits from electronic communication. (c) Access — Although not a problem in some countries and in urban areas, lack of access to computers and broadband networks still impacts on service take-up. 
Stále existujú vykonávacie pravidlá, v ktorých sa požaduje predloženie pôvodných papierových dokumentov, čo znemožňuje úplné elektronické spracovanie žiadostí a znižuje potenciálne výhody elektronickej komunikácie. c) Prístup – Hoci prístup nepredstavuje problém v niektorých krajinách a v mestských oblastiach, nedostatočná dostupnosť počítačov a širokopásmových sietí stále vplýva na využívanie služieb.
Computer literacy can also be a problem affecting demand for electronic services. 30 Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
Počítačová gramotnosť môže byť ďalším problémom, ktorý ovplyvňuje dopyt po elektronických službách. 30 Osobitná správa č. 9/2011 – Boli projekty elektronickej správy podporované z EFRR účinné?
According to the project promoters interviewed, the benefits are particularly noticeable in organisations where IT systems replaced a significant part of their standard processes and where they are used by the majority of operational departments. 
Podľa navrhovateľov projektov, s ktorými sa viedli rozhovory, sú výhody obzvlášť zrejmé v organizáciách, kde systémy IT nahradili značnú časť ich štandardných postupov a kde ich využíva väčšina prevádzkových oddelení.
The benefits stated were the following (Figure 5): (a) Simplification of procedures — IT systems allow for single-access or contact points where requests are automatically directed to the appropriate personnel within an organisation and this makes access more straightforward for the end-user. (b) Better case monitoring — More sophisticated back office systems are a powerful monitoring tool for public bodies. 
Medzi uvádzané výhody patrili nasledovné (graf 5): a) Zjednodušenie postupov – systémy IT umožňujú jednotné prístupové alebo kontaktné miesta, kde sa žiadosti automaticky presmerujú na príslušného zamestnanca v rámci organizácie, a prístup je tak pre konečného používateľa jednoduchší. b) Lepšie monitorovanie prípadov – sofistikovanejšie interné systémy sú pre verejné orgány účinným monitorovacím nástrojom.
Better information about workloads and available resources allows for more accurate planning and better use of human resources. (c) Time savings — Access to centralised files and digital documents allows quicker response times and eliminates time lag linked to document circulation. 
Kvalitnejšie informácie o pracovnej záťaži a dostupných zdrojoch umožňujú presnejšie plánovanie a lepšie využitie ľudských zdrojov. c) Úspory času – prístup k centralizovaným spisom a digitálnym dokumentom umožňuje rýchlejšiu odozvu a odstraňuje oneskorenia súvisiace s cirkuláciou dokumentov.
It also facilitates access to both current and archived files (see Box 8). (d) New channels of communication — The Internet and e-mail provided new channels of communication for the exchange of information and allowed the public to access services in a more convenient and user-friendly way. 
Takisto uľahčuje prístup k aktuálnym i archivovaným spisom (pozri rámček 8). d) Nové komunikačné prostriedky – internet a e-mail sa stali novými komunikačnými prostriedkami na výmenu informácií a verejnosti umožnili praktickejší a z hľadiska používateľov jednoduchší prístup k službám.
31 BOX 8 EXAMPLE OF EFFICIENCY GAINS Land information system for the city of Łódź — Phase V, Poland This project consisted of the building of a modern portal and system of databases of geographical information, to provide online land and property information on the city of Łódź. 
31 RÁMČEK 8 PRÍKLAD PRÍNOSOV Z HĽADISKA EFEKTÍVNOSTI Pozemkový informačný systém pre mesto Lodž – fáza V, Poľsko Tento projekt pozostával z vybudovania moderného portálu a systému databáz geografických informácií, ktoré by poskytovali online informácie o pozemkoch a nehnuteľnostiach v meste Lodž.