natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nor did we examine internal investigations against officials or other EU employees, members of institutions or bodies, or heads of offices or agencies. 
Neskúmali sme ani interné vyšetrovania zamerané na úradníkov alebo ostatných zamestnancov EÚ, členov inštitúcií alebo orgánov, či vedúcich úradov alebo agentúr.
13 We based our observations on the following sources of evidence: (a) analysis of relevant documentation (Commission and OLAF documents, ECA reports, relevant studies and research) and databases (i.e. IMS and Arachne); (b) interviews with OLAF officials and officials from seven spending DGs (DG AGRI, DG EMPL, DG REGIO, DG RTD, DG DEVCO, DG CNECT and DG HOME), as well as DGs and other internal services playing an important role in the Commission’s oversight of fraud risk management (OLAF supervisory committee, SEC GEN, DG BUDG, and IAS); (c) interviews with bodies external to the Commission, such as Europol and Eurojust; (d) visits to Anti-Fraud Coordination Services (AFCOSs), public prosecutors’ offices and relevant ministries in four Member States (Bulgaria, Berlin and Brandenburg in Germany, Rome and Perugia in Italy and Poland); (e) a survey sent to 28 Member States’ Supreme Audit Institutions (SAIs), 23 of which replied; a survey sent by Europol in the framework of this audit to their 28 national contact points, 13 of which replied; (f) contributions from 15 experts (criminologists, legal and social scientists, prosecutors) who provided input and advice throughout the audit and commented on our preliminary findings. 
13 Naše pripomienky vychádzajú z týchto zdrojov dôkazov: a) analýza relevantnej dokumentácie (dokumenty Komisie a úradu OLAF, správy Dvora audítorov, relevantné štúdie a výskum) a databáz (t. j. IMS a Arachne), b) rozhovory s úradníkmi úradu OLAF a úradníkmi siedmich generálnych riaditeľstiev vytvárajúcich výdavky (GR AGRI, GR EMPL, GR REGIO, GR RTD, GR DEVCO, GR CNECT a GR HOME), ako aj s úradníkmi generálnych riaditeľstiev a iných vnútorných útvarov, ktoré zohrávajú významnú úlohu pri dohľade Komisie nad riadením rizík podvodu (dozorný výbor úradu OLAF, generálny sekretariát, GR BUDG a Útvar pre vnútorný audit), c) rozhovory s orgánmi mimo Komisie, ako sú Europol a Eurojust, d) návštevy v koordinačných útvaroch pre boj proti podvodom (AFCOS), na generálnych prokuratúrach a na príslušných ministerstvách v štyroch členských štátoch (v Bulharsku, Berlíne a Brandenbursku v Nemecku, v Ríme a Perugii v Taliansku a v Poľsku), e) prieskum zaslaný 28 najvyšším kontrolným inštitúciám (NKI) členských štátov, z ktorých odpovedalo 23 inštitúcií, prieskum, ktorý v rámci tohto auditu Europol zaslal svojim 28 národným kontaktným miestam, z ktorých odpovedalo 13 kontaktných miest, f) príspevky 15 expertov (kriminológov, odborníkov na právnu vedu a spoločenské vedy, prokurátorov), ktorí počas celého auditu poskytovali informácie a poradenstvo a vyjadrovali sa k našim predbežným zisteniam.
13 Under the Commission’s fraud preventive actions, we also covered OLAF’s administrative recommendations. 
13 V rámci činností Komisie na predchádzanie podvodom sme tiež zahrnuli aj administratívne odporúčania úradu OLAF. 12
Observations The Commission’s insight into the scale, nature and causes of fraud is insufficient 14 Fraud measurement is the first step in a properly designed and implemented approach to countering fraud. 
Pripomienky Prehľad Komisie o rozsahu, povahe a príčinách podvodov nie je dostatočný 14 Meranie podvodov je prvým krokom riadne navrhnutého a vykonávaného prístupu k boju proti podvodom.
Without good core data on fraud, it is more difficult to plan and monitor anti-fraud actions. 
Bez kvalitných základných údajov o podvodoch je oveľa ťažšie plánovať a monitorovať opatrenia na boj proti podvodom.
15 Fraud against corporately managed funds, such as EU money, is a hidden crime, meaning that it cannot be discovered without ex-ante or ex-post checks undertaken specifically for this purpose. Since such checks cannot be comprehensive and are not always productive, some cases remain undetected. 
15 Podvody poškodzujúce spoločne spravované fondy, ako sú peňažné prostriedky EÚ, sú skrytý zločin, čo znamená, že ich nie je možné odhaliť bez predbežných a následných kontrol vykonávaných špeciálne na tento účel. Keďže takéto kontroly nemôžu byť úplné a nie vždy sú produktívne, niektoré prípady ostávajú neodhalené.
This is compounded by the lack of any individual victims of fraud against corporately managed funds who would report such crimes and bring them to the attention of the relevant authorities. 
Situáciu zhoršuje aj to, že chýbajú individuálne obete podvodov poškodzujúcich spoločne spravované fondy, ktoré by takéto trestné činy nahlásili a upozornili na ne príslušné orgány.
Figure 2 represents undetected fraud and the stages between the detection of a case of suspected fraud and the establishment of fraud by a court. 
Na ilustrácii 2 sú znázornené nezistené podvody a fázy od zistenia prípadu podozrenia z podvodu až po preukázanie podvodu súdom.
Figure 2 – Levels of fraud Established by court Prosecuted fraud Investigated fraud Reported fraud Detected fraud Total fraud 13 Undetected fraud ? 
Ilustrácia 2 – Úrovne podvodu 14 Súdom preukázaný podvod Trestne stíhaný podvod Vyšetrovaný podvod Oznámený podvod Zistený podvod Celkové množstvo prípadov podvodu Nezistené podvody ?
14 16 Because of its hidden nature, the phenomenon of fraud cannot be estimated purely on the basis of official statistics on reported and investigated cases. 
16 Z dôvodu jeho skrytej povahy nie je možné podvod ako jav odhadovať len na základe oficiálnych štatistík o nahlásených a vyšetrovaných prípadoch.
Sociological research methods could provide additional useful insights into the scale and nature of the problem. 
Dodatočné užitočné poznatky o rozsahu a povahe problému by mohli poskytnúť metódy sociologického výskumu.
17 In relation to EU spending, information on the detected fraud level is recorded within three different databases (Figure 3). 
17 Pokiaľ ide o výdavky EÚ, informácie o miere zistených podvodov sa zaznamenávajú v troch rôznych databázach (ilustrácia 3).
Figure 3 – Information on detected fraud Detection of EU fraud Private sources IBOAs ECA MS national authorities MS investigative bodies OLAF database - Irregularity Case Management management system Sys tem Information on EU fraud Member State databases Source: ECA. 
Ilustrácia 3 – Informácie o zistených podvodoch 15 Odhaľovanie podvodov v EÚ Súkromné zdroje IBOA EDA Vnútroš tátne orgány členských štátov Vyš etrovacie orgány členských štátov Databáza OLAF – Systém riadenia Systém správy nezrovnalostí prípadov Informácie o podvodoch v EÚ Databázy členského štátu Zdroj: EDA.
18 OLAF – as the EU’s key anti-fraud body – is responsible for collecting and compiling statistics and information on fraud in EU spending on behalf of the Commission. 
18 Úrad OLAF je ako hlavný orgán EÚ pre boj proti podvodom zodpovedný za získavanie a zostavovanie štatistík a informácií o podvodoch súvisiacich s výdavkami EÚ v mene Komisie.
Member States and candidate countries are legally14 obliged to report to OLAF, as part of the Commission, all major cases of irregularities that they have detected in EU revenue (Traditional Own Resources) and expenditure (Cohesion, Agriculture and Pre-accession funds). 
Členské štáty a kandidátske krajiny majú zo zákona14 povinnosť oznamovať úradu OLAF ako súčasti Komisie všetky väčšie prípady nezrovnalostí, ktoré odhalili v príjmoch (tradičné vlastné zdroje) a výdavkoch EÚ (súdržnosť, poľnohospodárstvo a fondy predvstupovej pomoci).
They are also obliged to report whether these irregularities give rise to administrative or judicial proceedings initiated at national level to establish whether 14 The relevant provisions are Article 122(2) of Regulation (EU) No 1303/2013; Article 50(1) of Regulation (EU) No 1306/2013; Article 30(2) of Regulation (EU) No 223/2014; Article 5(5) of Regulation (EU) No 514/2014; Article 21(1)(d) of Regulation (EU) No 1309/13. 
Takisto sú povinné oznamovať, či tieto nezrovnalosti viedli k správnym alebo súdnym konaniam, ktoré sa začali na vnútroštátnej úrovni s cieľom preukázať, či bolo konanie zámerné (podozrenie z podvodu) alebo či bol podvod preukázaný právoplatným rozsudkom súdu (preukázaný podvod).
Thus, Member States and candidate countries must first register an irregularity and then indicate whether that irregularity was fraudulent (suspected or established fraud) or non-fraudulent. 
Členské štáty a kandidátske krajiny tak musia najprv zaevidovať nezrovnalosť a potom uviesť, či bola táto nezrovnalosť podvodná (podozrenie z podvodu alebo preukázaný podvod) alebo nie.
This reporting in respect of expenditure is done through an IT system called the ‘Irregularity Management System’ (IMS). 
Toto oznamovanie v súvislosti s výdavkami prebieha prostredníctvom systému IT označovaného ako systém riadenia nezrovnalostí (IMS).
OLAF is in charge of this system. 
Správou tohto systému je poverený úrad OLAF.
Reporting in respect of revenue is done via the OWNRES system, which is managed by DG BUDG. 
Oznamovanie v súvislosti s príjmami prebieha prostredníctvom systému OWNRES, ktorý spravuje GR BUDG.
19 OLAF has its own case management system, which provides information on closed and ongoing investigations into fraud, corruption and serious irregularities involving EU money. 
16 19 Úrad OLAF má vlastný systém správy prípadov, ktorý poskytuje informácie o ukončených a prebiehajúcich vyšetrovaniach prípadov podvodu, korupcie a závažných nezrovnalostí súvisiacich s peňažnými prostriedkami EÚ.
Member State authorities may also have their own databases for recording suspected fraud cases affecting either the financial interests of the EU or their national budgets. 
Orgány členských štátov môžu mať tiež svoje vlastné databázy na zaznamenávanie prípadov podozrení z podvodu poškodzujúcich buď finančné záujmy EÚ, alebo ich štátne rozpočty.
20 In this section, we examine the quality of information used by the Commission on detected and undetected fraud levels and the type of analysis the Commission carries out in order to identify the most typical fraud patterns and schemes, causes of fraud, and the profile of EU fraudsters. 
20 V tejto časti skúmame kvalitu Komisiou používaných informácií o úrovni zistených a nezistených podvodov a druh analýzy, ktorú Komisia vykonáva, aby zistila najtypickejšie formy a systémy podvodov, ich príčiny a profil podvodníkov EÚ.
We also assess how the Commission incorporates this information into its fraud risk assessments. 
Posudzujeme aj to, ako Komisia zohľadňuje tieto informácie vo svojich posúdeniach rizík podvodu.
Data on the detected fraud level is incomplete 21 The Commission publishes the value of detected fraud, together with underlying analyses, every year in a report called the ‘PIF report’15. 
Údaje o úrovni zistených podvodov nie sú úplné 21 Komisia každý rok zverejňuje hodnotu zistených podvodov spoločne so základnými analýzami v tzv. správe o ochrane finančných záujmov15.
According to this report, detected fraud in EU spending in 2017 amounted to €390.7 million, or 0.29 % of total payments from the EU budget (Figure 4). 
Podľa tejto správy zistené podvody súvisiace s výdavkami EÚ v roku 2017 dosiahli výšku 390,7 mil. EUR, resp. 0,29 % celkových platieb z rozpočtu EÚ (ilustrácia 4).
15 Protection of the European Union’s financial interests – fight against fraud 2017 Annual Report, COM(2018) 553 final. 
15 Ochrana finančných záujmov Európskej únie – Boj proti podvodom Výročná správa za rok 2017, COM(2018) 553 final.
Figure 4 – EU spending: detected fraud by spending area (2017) 16 EU spending area From Commission data, Member States’ and candidate countries’ reporting (amount in million euro) As % of payments Cohesion and fisheries* 320* 0.94 %* Natural resources 60 0.11 % Direct expenditure 7 0.04 % Pre-accession 3 0.18 % Total 390 0.29 % *For the cohesion and fisheries spending areas, which are entirely based on multi-annual programmes, the Commission suggests referring to data covering whole programming periods rather than to year-to-year changes. 
Ilustrácia 4 – Výdavky EÚ: zistené podvody podľa výdavkovej oblasti (2017) 17 Výdavková oblasť EÚ Z údajov Komisie, zo správ členských štátov a kandidátskych krajín (suma v mil. EUR) Ako % platieb Súdržnosť a rybné hospodárstvo* 320* 0,94 %* Prírodné zdroje 60 0,11 % Priame výdavky 7 0,04 % Predvstupová pomoc 3 0,18 % Spolu 390 0,29 % * Vo výdavkových oblastiach súdržnosti a rybného hospodárstva, ktoré sú úplne založené na viacročných programoch, Komisia navrhuje odkazovať na údaje za celé programové obdobia namiesto medziročných zmien.
For the whole programming cycle 2007-13, detected fraud represents 0.44 % of the payments. 
Za celé programový cyklus 2007 – 2013 odhalené podvody predstavovali 0,44 % platieb.
22 To calculate these figures on detected fraud, the Commission uses its own data in cases where it manages the expenditure directly and, in cases concerning expenditure under shared management, it uses data forwarded to OLAF by Member States and candidate countries via the IMS. 
22 Komisia na výpočet týchto údajov o zistených podvodoch používa vlastné údaje v prípadoch, keď výdavky riadi priamo, a v prípadoch týkajúcich sa výdavkov v rámci zdieľaného riadenia používa údaje, ktoré úradu OLAF poslali členské štáty a kandidátske krajiny prostredníctvom IMS.
23 Based on our audit results, outlined in the following paragraphs, we have concluded that these figures do not provide a complete picture of the detected fraud level in EU spending. This is the case for both shared management and other management modes. 
23 Na základe výsledkov nášho auditu, opísaných v nasledujúcich bodoch, sme dospeli k záveru, že tieto údaje neposkytujú úplný obraz o úrovni zistených podvodov súvisiacich s výdavkami EÚ, čo platí v prípade zdieľaného riadenia, ako aj v prípade iných spôsobov riadenia.
24 Within shared management, the Commission’s view is that the main problem of non-reporting concerns cases under investigation by prosecution services of which authorities in charge of implementing the programme in question are not aware16. 
24 V rámci zdieľaného riadenia Komisia zastáva názor, že hlavný problém neoznamovania sa týka prípadov vyšetrovaných útvarmi trestného stíhania, o ktorých orgány poverené vykonávaním príslušného programu nie sú informované16.
Nevertheless, we have identified the following additional reasons why the scale of fraud is underreported: o Member State authorities do not report all cases investigated by OLAF. 
Zistili sme však tieto ďalšie príčiny, pre ktoré je rozsah podvodov podhodnotený.
16 Paragraph 2.4 of Commission Staff Working Document (2016)237 final explains the methodological assumptions behind the analysis of the reported irregularities. 
16 V odseku 2.4 pracovného dokumentu útvarov Komisie (2016)237 final sa vysvetľujú metodické predpoklady, na ktorých je založená analýza oznámených nezrovnalostí.
17 o Fraudulent cases may also arise from the activities of intermediate public bodies involved in implementing an operational programme through project selection or public tendering: o EU law17 does not require Member States authorities to report fraudulent or non-fraudulent cases where public bodies exercised the powers of a public authority and did not act as an economic operator. 
Spomedzi 20 prípadov úradu OLAF, ktoré sme kontrolovali, sme našli iba tri prípady, ktoré orgány členského štátu zaznamenali v IMS. o Prípady podvodov môžu vyplývať aj z činností sprostredkovateľských verejných subjektov, ktoré sa podieľajú na vykonávaní operačného programu prostredníctvom výberu projektov a verejného výberového konania: o Podľa práva Únie17 orgány členských štátov nemusia oznamovať prípady podvodu alebo prípady nesúvisiace s podvodmi, ak verejný subjekt vykonával právomoci orgánu verejnej moci a nekonal ako hospodársky subjekt.
We found problems of underreporting in cases where public bodies act as economic operators. o When fraudulent or non-fraudulent irregularities occur in project selection before a given project is awarded any funding, it is not always possible to identify the irregular or fraudulent project concerned in order to enter the necessary data into the IMS. 
Zistili sme problémy nedostatočného oznamovania v prípadoch, keď verejné orgány konajú ako hospodárske subjekty. o Keď sa pri výbere projektu vyskytnú podvodné alebo nepodvodné nezrovnalosti pred tým, ako sa na projekt vyčlení financovanie, nie vždy je možné určiť príslušné neregulárne či podvodné projekty, aby sa zadali potrebné údaje do IMS.
We came across such cases in two Member States. o To reduce their administrative burden, EU law obliges Member State authorities only to report fraudulent or non-fraudulent irregularities involving more than €10 000 in EU money18. 
Na takéto prípady sme narazili v dvoch členských štátoch. o V záujme zníženia ich administratívneho zaťaženia sú podľa zákonov EÚ orgány členských štátov povinné oznamovať iba podvodné či nepodvodné nezrovnalosti v hodnote viac ako 10 000 EUR z peňažných prostriedkov EÚ18.
For Agriculture and the European Social Fund, there are a large number of payments below the €10 000 threshold and, as a consequence, potentially fraudulent payments below the reporting threshold, which are not reported. 
V prípade poľnohospodárstva a Európskeho sociálneho fondu existuje veľké množstvo platieb s hodnotou menšou, ako je hranica 10 000 EUR, čiže veľké množstvo potenciálne podvodných platieb s nižšou hodnotou než prahová hodnota pre oznámenie nezrovnalosti, ktoré neboli oznámené.
During our audit, we identified one Member State where irregularities reported within IMS for the European Agricultural Guarantee Fund and European Agricultural Fund for Rural Development accounted for only a small share (7 %) of all irregularities detected by the Member State for these two Funds. 
Počas auditu sme určili jeden členský štát, v ktorom nezrovnalosti týkajúce sa Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka oznámené v rámci IMS tvorili iba malý podiel (7 %) všetkých nezrovnalostí zistených v danom členskom štáte v súvislosti s týmito dvomi fondmi.
On the other hand, from the 7 % of reported irregularities, the Member State qualified a high share (60 %) as suspected fraud. 
Na druhej strane, členský štát ako podozrenie z podvodu posúdil vysoký podiel (60 %) z týchto 7 % oznámených nezrovnalostí.
25 The Commission has issued several guidelines19 on reporting irregularities and flagging them as suspected fraud. 
25 Komisia vydala niekoľko usmernení19 týkajúcich sa oznamovania nezrovnalostí a ich označovania za podozrenie z podvodu.
However, reporting still varies among Member States. 
Medzi členskými štátmi však stále existujú rozdiely v oznamovaní.
18 judicial finding’20. These definitions are important for determining precisely when an irregularity must be flagged as fraudulent (suspected fraud). 
Tieto vymedzenia sú dôležité, aby bolo možné presne určiť, kedy sa nezrovnalosť musí označiť ako podvodná (podozrenie z podvodu).
The table in Annex 4 shows that some Member States only qualify irregularities as suspected fraud after a final court decision, while others much earlier in the proceeding. 
Z tabuľky v prílohe 4 vyplýva, že v niektorých členských štátoch sa nezrovnalosti považujú za podozrenie z podvodu až na základe právoplatného rozsudku súdu, kým v iných štátoch ich za podozrenie z podvodu začnú považovať skôr v rámci konania.
26 In order to place greater emphasis on detecting and reporting fraud, in 2015 OLAF introduced two new indicators: the ‘fraud detection rate’ (FDR), which is the value of suspected or established fraud detected in a Member State as a percentage of the total payments made in that country for a given period and the fraud frequency level (FFL), which is the number of suspected or established fraud cases in a Member State as a percentage of the total number of irregularities detected in that country for a given period. 
26 V záujme zvýšenia dôrazu na odhaľovanie a oznamovanie podvodov úrad OLAF v roku 2015 zaviedol dva nové ukazovatele: „miera odhaľovania podvodov“, čo je hodnota podozrení z podvodu alebo preukázaných podvodov zistených v členskom štáte vyjadrená ako percentuálny podiel z celkových platieb v danej krajine za dané obdobie, a úroveň frekvencie podvodov, čo je počet podozrení z podvodu alebo preukázaných podvodov zistených v členskom štáte vyjadrený ako percentuálny podiel z celkového počtu nezrovnalostí zistených v danej krajine za dané obdobie.
A similar indicator was created for non-fraudulent irregularities (the ‘irregularity detection rate’ or IDR and the ‘irregularity frequency level’ or IFL). 
Podobný ukazovateľ bol vytvorený pre nepodvodné nezrovnalosti („miera odhaľovania nezrovnalostí“ a „úroveň frekvencie nezrovnalostí“).
27 These indicators highlight that there are significant disparities in the level (value and number of cases) of irregularities and fraud detected and reported by Member States. 
27 Tieto ukazovatele poukazujú na skutočnosť, že existujú značné rozdiely v miere (hodnote a počte prípadov) nezrovnalostí a podvodov odhalených a oznámených členskými štátmi.
For example, ten Member States reported less than ten suspected fraud cases throughout the whole 2007-2013 programme period, and twelve Member States had fraud detection rates of less than 0.1 %. 
Napríklad desať členských štátov oznámilo v celom programovom období 2007 – 2013 menej než desať podozrení z podvodu a dvanásť členských štátov malo miery odhaľovania podvodov nižšie než 0,1 %.
Eight Member States categorised more than 10 % of all reported irregularities as suspected fraud, while for 14 other Member States, it was less than 5 %. 
Osem členských štátov kategorizovalo viac než 10 % všetkých oznámených nezrovnalostí ako podozrenia z podvodu, kým v ďalších 14 členských štátoch to bolo menej než 5 %.
28 The Commission considers that the significant differences between Member States in terms of reporting on fraud and irregularity may be linked to the national system set-up to counter fraud rather than just to non-harmonised reporting. A more detailed analysis on the underlying reasons for these differences was not available from the Commission. 
28 Komisia sa domnieva, že výrazné rozdiely medzi členskými štátmi z hľadiska oznamovania podvodov a nezrovnalostí môžu súvisieť skôr s vnútroštátnym systémom zriadeným na účely boja proti podvodom, a nie iba s chýbajúcim harmonizovaným 19 Príručka k požiadavke na oznamovanie nezrovnalostí, COCOLAF/23-05-17/8.2/EN; článok 2 písm. b) delegovaných nariadení Komisie (EÚ) 2015/1970, 2015/1971 a 2015/1973.
20 Article 2(b) of Commission Delegated Regulation (EU) 2015/1970, 2015/1971, 2015/1972 and 2015/1973 contains a definition of "primary administrative or judicial finding". 
20 V článku 2 písm. b) delegovaných nariadení Komisie (EÚ) 2015/1970, 2015/1971, 2015/1972 a 2015/1973 sa nachádza definícia pojmu „prvý správny alebo súdny nález“.
These delegated regulations are adopted based on the powers conferred by the relevant basic acts, one of which is the Common Provisions Regulation (Article 122). 
Tieto delegované nariadenia sú prijaté na základe právomocí zverených v príslušných základných aktoch, jedným z nich je nariadenie o spoločných ustanoveniach (článok 122).