natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the point when countries applied for assistance, behind-the-scenes monitoring of a deteriorating situation had been under way and the Commission was in close contact with the national authorities. 
Vo chvíli, keď krajiny požiadali o pomoc, prebiehalo neverejné monitorovanie zhoršujúcej sa situácie a Komisia bola v úzkom kontakte s vnútroštátnymi orgánmi.
Reply of the Commission 87 It is for the recipient Member State, not the Commission, to make a request for a financial assistance programme. 
Odpovede Komisie 87 Požiadať o program finančnej pomoci je úlohou prijímajúceho členského štátu, nie Komisie.
Also, the normal surveillance framework entails a more limited role for the Commission in terms of monitoring national economic and fiscal policy decisions and providing policy recommendations than under programme conditions. 
Bežný rámec dohľadu znamená aj to, že úloha Komisie v súvislosti s monitorovaním rozhodnutí týkajúcich sa vnútroštátnej hospodárskej a fiškálnej politiky a poskytovania politických odporúčaní je obmedze­ nejšia než v rámci podmienok programu.
The response to the crisis was immediate and comprehensive. 
Reakcia na krízu bola okamžitá a komplexná.
It included the further strengthening of the EU’s overall economic governance with an integrated system of European financial supervisory authorities (the European Systemic Risk Board (ESRB), the European Banking Authority (EBA), the European Securities and Markets Authority (ESMA) and the European Insurance and Occupational Pensions Authority (EIOPA)) and regulatory architecture for financial institutions (i.e. banking union). 
Jej súčasťou bolo ďalšie posilnenie celkovej správy hos­ podárskych záležitostí EÚ pomocou integrovaného systému európskych úradov pre finančný dohľad (Európsky výbor pre systémové riziká – ESRB, Európ­ sky orgán pre bankovníctvo – EBA, Európsky orgán pre cenné papiere a trhy – ESMA, Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamest­ nancov – EIOPA) a regulačného rámca pre finančné inštitúcie (t. j. banková únia).
More specifically, the six-pack included the macroeconomic imbalances procedure, making the monitoring of macroeconomic and financial imbalances a key part of the EU’s economic surveillance. 
Balík šiestich legislatív­ nych aktov konkrétne obsahoval postup pri makro­ ekonomickej nerovnováhe, čím sa monitorovanie makroekonomických a finančných nerovnováh stalo kľúčovou súčasťou hospodárskeho dohľadu EÚ.
The fact that the actions of the Commission were not undertaken in a vacuum but are framed by complex institutional settings is not adequately taken into account in the assessment of the Commission’s performance. 
Skutočnosť, že kroky Komisie sa neuskutočnili vo vákuu, ale v rámci komplexného inštitucionálneho prostredia, nebola primerane zohľadnená v posú­ dení výkonu Komisie.
The role of the International Monetary Fund (IMF) and — for the euro area countries — the European Central Bank (ECB) in the preparation and monitoring of the programmes is under-played. 
Úloha Medzinárodného menového fondu (MMF) a v prípade krajín eurozóny úloha Európskej centrálnej banky (ECB) pri príprave a monitorovaní programov sa podceňujú.
Nor is the role of the Council as the primary decision-making body given due prominence. 
Ani úlohe Rady ako hlavného rozhodovacieho orgánu sa neprikladá náležitý význam.
IV Macroeconomic and budgetary out-turns for 2008 have in general differed considerably from initial projections in the forecasts of a very large number of institutions, including the Commission. 
IV Makroekonomické výsledky a výsledky rozpočto­ vého hospodárenia za rok 2008 sa vo všeobecnosti výrazne líšili od pôvodných odhadov v prognózach veľmi veľkého množstva inštitúcií vrátane Komisie.
This is linked with the abrupt unwinding of imbalances and the unprecedented nature of the crisis, today generally accepted to have been a tail event, i.e. a very unlikely outcome in the distribution of possible outcomes. 
Tento rozdiel súvisí s náhlym odstraňovaním nerov­ nováh a bezpríkladnou povahou krízy, o ktorej sa v súčasnosti vo všeobecnosti súdi, že predstavuje krajnú udalosť, čiže veľmi nepravdepodobný výsle­ dok v rámci distribúcie pravdepodobných výsled­ kov.
Furthermore, forecasts are always based on the information available at a certain point in time, therefore subsequent developments and data revisions naturally change the situation and outlook. 
Prognózy sú okrem toho vždy založené na informáciách dostupných v určitom čase, preto ďal­ šie revízie údajov a vývoj prirodzene vedú k zmene situácie a vyhliadok.
It must be recognised that forecasting is not an exact science. 
Treba uznať, že prognostika nie je exaktná veda.
The Commission’s forecasts have a good track record of accuracy. 
V prognózach Komisie sa dosahujú dobré výsledky, pokiaľ ide o ich presnosť.
The pre-crisis EU economic governance framework focussed primarily on fiscal policy, leaving the monitoring of financial risk, in particular, to central banks and national supervisory authorities. 
Predkrízový rámec správy hospodárskych záleži­ tostí EÚ bol zameraný v prvom rade na fiškálnu politiku a monitorovanie finančného rizika pone­ chával najmä na centrálne banky a vnútroštátne orgány dohľadu.
As a result of the absence of an integrated European supervisory and regulatory architecture for financial institutions, key risks were not flagged in a systematic way. 
Z dôvodu neexistencie integro­ vaného európskeho rámca dohľadu a regulačného rámca pre finančné inštitúcie neboli hlavné riziká označované systematicky.
Notable progress in addressing these institutional and governance shortcomings has been made since the crisis. 
Po kríze sa dosiahol značný pokrok pri riešení týchto inštitucionálnych a správnych nedostatkov.
The supervisory framework has been overhauled and closer contact has been established between the Commission and the newly established ESRB and the European supervisory authorities. 
Rámec dohľadu bol prepracovaný a medzi Komisiou a novovytvoreným Európskym výborom pre systémové riziká (ďalej len „ESRB“) a európskymi orgánmi dohľadu (ďalej len „ESA“) sa nadviazal užší kontakt.
Nevertheless, the fact that, as a consequence of the unprecedented nature and magnitude of the financial crisis, governments took measures in support of the financial sector which had a sometimes substantial impact on public finances could not easily have been foreseen in advance. 
Skutočnosť, že v dôsledku nebývalého charakteru a rozsahu finančnej krízy vlády prijali opatrenia na podporu finančného sektora, ktoré mali niekedy značný vplyv na verejné financie, však nebolo možné predvídať.
V The macroeconomic surveillance framework is a complementary process which does not form part of the Stability and Growth Pact (SGP). 
V Rámec makroekonomického dohľadu je doplnkový proces, ktorý nie je súčasťou Paktu stability a rastu.
The SGP consists of a set of legal and political acts relating to fiscal surveillance. 
Pakt stability a rastu tvorí súbor právnych a poli­ tických aktov týkajúcich sa rozpočtového dohľadu.
At the onset of the crisis the SGP was 10 years old, and had just been revised in 2005 in order to give a more prominent role to the underlying fiscal stance. 
Na začiatku krízy mal Pakt stability a rastu desať rokov a krátko predtým, v roku 2005, bol revidovaný s cieľom prideliť významnejšiu úlohu základným zámerom rozpočtovej politiky.
The Commission is committed to learning from the shortcomings that became apparent, and revised it further in 2011, 2013 and 2014. 
Komisia je odhod­ laná poučiť sa z nedostatkov, ktoré sa prejavili, a Pakt stability a rastu ďalej revidovala v roku 2011, 2013 a 2014.
Making the link between the SGP and the Commission’s preparedness to administer programmes does not take into account the point that both the reforms to the SGP and introduction of macroeconomic surveillance served to address the shortcomings in surveillance mechanisms. 
Pri vytváraní spojenia medzi Paktom stability a rastu a pripravenosťou Komisie spravovať programy sa nezohľadňuje skutočnosť, že reformy Paktu stability a rastu a zavedenie makroekono­ mického dohľadu slúžili na riešenie nedostatkov v mechanizmoch dohľadu.
This allows imbalances to be identified in time to take the policy decisions needed to make countries better prepared to face a crisis. 
To umožňuje určiť nerov­ nováhy včas, aby sa mohli prijať politické rozhodnu­ tia potrebné na lepšiu pripravenosť krajín čeliť kríze.
The management of financial assistance is a separate point from the identification of risks. 
Riadenie finančnej pomoci je samostatný bod popri určení rizík.
Reply of the Commission 88 VIII The report rightly points to the use of several spreadsheets and initial problems with documentation. 
Odpovede Komisie 88 VIII V správe sa správne poukazuje na používanie viace­ rých tabuľkových hárkov a na počiatočné problémy s dokumentáciou.
The Commission’s forecasting tools are not more complex than required. 
Prognostické nástroje Komisie nie sú komplexnejšie, než sa vyžaduje.
Forecasting an economy is not an exercise that can be undertaken using a simple application. 
Vytvorenie prognózy hospodárstva nie je aktivita, ktorú možno vykonať s použitím jednoduchej apli­ kácie.
The Commission’s forecasts have to cover a large set of variables. 
Predpovede Komisie sa musia týkať veľkého súboru premenných.
This necessarily leads to a large and rather complex set of data that country desk officers have to handle when preparing a forecast. 
To nevyhnutne vedie k veľ­ kému a pomerne zložitému súboru údajov, ktoré pracovníci útvarov pre krajiny musia pri príprave prognózy spracovať.
Using the spreadsheets requires expertise and professional judgement. 
Používanie tabuľkových hárkov si vyžaduje odborné znalosti a odborné posúdenie.
The Commission’s forecasting method is in line with the practice of other organisations engaging in economic forecasts. 
Prognostická metóda Komisie je v súlade s praxou iných organizácií zapojených do hospodárskej prognostiky.
The Commission disagrees with the Court’s statement related to the difficulty of assessing the assumptions in the forecast. 
Komisia nesúhlasí s vyhlásením Dvora audítorov týkajúcim sa ťažkostí pri posudzovaní predpokladov v prognóze.
The assumptions underlying the forecasts are described in the position paper that is produced at the beginning of each forecast round. 
Predpoklady tvoriace základ prog­ nóz sú opísané v pozičnom dokumente, ktorý sa vypracúva na začiatku každého kola prognóz.
The assumptions are then updated ahead of each subsequent forecast storage, and they are published in each forecast. 
Pred­ poklady sa potom pred každým ďalším uložením prognózy aktualizujú a uverejňujú sa v každej prog­ nóze.
Several meetings during the preparation of the Commission’s regular forecasts bring together country desk officers, experts from horizontal units and top management. 
Počas prípravy pravidelných prognóz Komi­ sie sa uskutoční niekoľko stretnutí s pracovníkmi útvarov pre krajiny, odborníkmi z horizontálnych oddelení a predstaviteľmi vyššieho manažmentu.
The discussion of the assumptions underlying the forecasts is a key part of these meetings. 
Diskusia o predpokladoch tvoriacich základ prog­ nóz je kľúčovou súčasťou týchto stretnutí.
Moreover, horizontal units systematically check the mathematical and economic consistency of the forecasts prepared by the country desks. 
Horizon­ tálne oddelenia navyše systematicky kontrolujú matematickú a ekonomickú konzistentnosť prognóz vypracovaných útvarmi pre krajiny.
In particular, the Commission has carefully explained its assessment of fiscal multipliers underlying the forecast (see for instance Box I.5 on page 41 of the 2012 autumn forecast). 
Komisia najmä starostlivo vysvetlila svoje hodno­ tenie fiškálnych multiplikátorov tvoriacich základ prognózy (pozri napríklad rámček I.5 na strane 41 prognózy z jesene 2012).
In 2013 DG Economic and Financial Affairs carried out an exercise to assess the implicit fiscal multiplier. 
V roku 2013 GR ECFIN uskutočnilo posúdenie implicitného fiškálneho mul­ tiplikátora.
The multipliers lie well within the range found in the empirical and theoretical literature. 
Multiplikátory s dostatočnou rezervou spadajú do rozpätia zisteného v empirickej a teore­ tickej literatúre.
IX The Commission would like to underline the importance of properly distinguishing between providing the information needed to make a well-informed decision at the time and whether complete records could be retrieved at a later date. 
IX Komisia by chcela zdôrazniť význam náležitého rozlišovania medzi poskytovaním informácií potrebných na prijatie informovaného rozhodnutia v danom čase a tým, či by sa úplné záznamy mohli získať neskôr.
In the early phase of the programmes the Commission was operating under severe time pressure and needed to put in place sound and effective crisis management procedures. 
V ranej fáze programov Komisia pracovala pod veľkým časovým tlakom a musela zaviesť spoľah­ livé a účinné postupy krízového riadenia.
The Commission accepts that there were weaknesses in document management in the early part of the programme processes, and that there was a process of ‘learning by doing’. 
Komisia uznáva, že v oblasti správy dokumentov na začiatku programových procesov existovali nedostatky a že existoval proces „učenia sa z vlastných skúseností“.
The Commission provided the Court with a substantial amount of information, including spreadsheets, on the data and assumptions behind the initial calculations of the finance gap. Background documents were provided on all programme countries concerned. 
Komisia poskytla Dvoru audítorov veľké množstvo informácií, vrátane tabuľkových hárkov, o údajoch a predpokladoch, ktoré tvoria základ pôvodných výpočtov týkajúcich sa rozdielu vo financo­ vaní.
X The Commission does not agree that the most recent programme documents lacked essential information. 
X Komisia nesúhlasí s tým, že v najnovších progra­ mových dokumentoch chýbali dôležité informácie.
The programme documents for Portugal and Ireland were very thorough. 
Programové dokumenty Portugalska a Írska boli veľmi podrobné.
XI The Commission does not agree that there were conditions in the memoranda of understanding (MoUs) that were not focused on the general economic policy conditions set by the Council. 
XI Komisia nesúhlasí s tvrdením, že v memorandách o porozumení sa nachádzali podmienky, ktoré neboli orientované na všeobecné podmienky hos­ podárskej politiky stanovené Radou.
The general economic policy conditions set by the Council are ‘general’ and not intended to provide an exhaustive list of conditionality. 
Všeobecné podmienky hospodárskej politiky stanovené Radou sú „všeobecné“ a ich účelom nie je poskytnúť vyčerpávajúci zoznam podmienok.
Their attainment — particularly in relation to structural issues — often necessitates a broad range of measures in the MoU to strengthen the underlying position of an economy. 
Dosiahnutie týchto podmienok, najmä v súvislosti so štrukturálnymi problémami, si často vyžaduje široké spektrum opatrení v memorande o porozu­ mení na posilnenie základnej pozície hospodárstva.
Furthermore, MoUs are the result of negotiations with the political authorities of the Member State concerned, whose input is crucial to the success of the programme. 
Memorandá o porozumení sú okrem toho výsled­ kom rokovaní s politickými orgánmi príslušného členského štátu, ktorých prínos je mimoriadne dôležitý pre úspech programu.
Reply of the Commission 89 XIII Within the Commission, calculations underlying programme decisions are reviewed by officials outside the main programme team, including senior management and the heads of horizontal units. 
XIII Výpočty, z ktorých vychádzajú programové rozhod­ nutia, kontrolujú v Komisii úradníci, ktorí nepatria do hlavnej programovej skupiny, vrátane vyššieho manažmentu a vedúcich horizontálnych oddelení.
Review reports were subject to consultations procedures with relevant directorates-general. 
Správy o preskúmaní boli predmetom konzultácií s príslušnými generálnymi riaditeľstvami.
In addition, the Commission worked in close cooperation with the IMF and ECB on EFSM programmes. 
Komisia okrem toho úzko spolupracovala s MMF a ECB na programoch Európskeho finančného stabilizačného mechanizmu.
Drafts of programme documents were consistently exchanged and cross-checked between partner institutions, all of whom were working actively with the domestic authorities. 
Partnerské inštitúcie, z ktorých všetky aktívne spolupracovali s domácimi orgánmi, si dôsledne vymieňali a vzájomne kontro­ lovali návrhy programových dokumentov.
Finally, negotiation outcomes were reported in detail to the Economic and Financial Committee (EFC) and Eurogroup Working Group (EWG), providing transparency on the outcome. 
Výsledky rokovaní boli nakoniec oznámené v podrobnej správe Hospodárskemu a finančnému výboru a pracovnej skupine pre Euroskupinu, čím sa zabezpečila transparentnosť výsledkov.
XIV See Commission reply to paragraph X. XV The use of accrual-based deficit targets is supported by the legal framework underpinning EU economic surveillance and ensures cross-country consistency. 
XIV Pozri odpoveď Komisie na bod X. XV Používanie cieľových účtovných deficitov sa opiera o právny rámec, ktorý je základom hospodárskeho dohľadu EÚ, a zabezpečuje konzistentnosť medzi jednotlivými krajinami.
All EU Member States, including those under an economic adjustment programme, are subject to the common EU fiscal rules. 
Na všetky členské štáty EÚ vrátane tých, ktorých sa týka program makroekono­ mických úprav, sa vzťahujú spoločné fiškálne pra­ vidlá EÚ.
As per Protocol 12 of the Treaty on the Functioning of the European Union, which defines the reference values for the excessive deficit procedure, the deficit is measured according to the European System of Accounts (ESA), which is accrual based. 
Podľa protokolu č. 12 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v ktorom sa stanovujú referenčné hodnoty pre postup pri nadmernom deficite, sa deficit meria v súlade s európskym systémom účtov, ktorý je založený na akruálnom princípe.
Hence, the use of national accounts data to define the fiscal targets and for monitoring seems more than justified in a common European setting. 
Preto sa zdá, že použitie údajov týkajúcich sa národných účtov na vymedzenie fiškálnych cieľov a na moni­ torovanie je v spoločnom európskom prostredí viac než odôvodnené.
Conceptually, the principle of accrual accounting introduced with ESA95 was a key innovation, motivated at the time by the shortcomings of cash accounts. 
Z koncepčného hľadiska bola zásada účtovníc­ tva založeného na akruálnom princípe, ktorá sa zaviedla prostredníctvom európskeho systému účtov z roku 1995, kľúčovou inováciou motivovanou v tom čase nedostatkami hotovostných účtov.
One of these shortcomings is that cash accounts are much more susceptible to manipulation and offer a less reliable economic picture. 
Jed­ ným z týchto nedostatkov je, že hotovostné účty sa oveľa ľahšie stanú predmetom manipulácie a pred­ stavujú menej spoľahlivý hospodársky obraz.
Reply of the Commission 90 However, the definition of the targets in line with the ESA does not preclude the Commission from using other available sources of information and data in its monitoring, where necessary. 
Odpovede Komisie 90 Vymedzenie cieľov v súlade s európskym systémom účtov však nebráni Komisii v rámci svojho monito­ rovania používať v prípade potreby iné dostupné zdroje informácií a údajov.
This may include fiscal cash-based data, especially given their faster availability compared to accrual data. 
Tie môžu zahŕňať fiškálne údaje o hotovosti najmä vzhľadom na to, že sú rýchlejšie k dispozícii v porovnaní s údajmi časového rozlíšenia.
Overall, the proper use of more sources of data with different conceptual underpinnings and availability can only help to improve the monitoring of the programme targets and to support decision-making, where necessary. 
Vo všeobecnosti správne použitie viacerých zdrojov údajov s rôznym koncepčným základom a odlišnou dostupnosťou môže pomôcť zlepšiť monitorovanie programových cieľov a v prípade potreby pomôcť pri rozhodovaní.
XVI The programmes set fiscal adjustment paths consistent with SGP requirements, taking into account country specific conditions and programme objectives. 
XVI V programoch sa stanovujú postupy fiškálnych úprav, ktoré sú v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu, pričom sa zohľadňujú podmienky a programové ciele špecifické pre jednotlivé krajiny.
However, while the programmes take account of the appropriate factors in designing the pace of structural improvement, the eventual out-turn may be affected by a wider range of factors relating to the external environment. 
Hoci sa však v programoch zohľadňujú príslušné faktory pri tvorbe tempa štrukturálnych zlepšení, konečný výsledok môže byť ovplyvnený širším spektrom faktorov súvisiacich s vonkajším pros­ tredím.
These include exceptional circumstances (e.g. deeper recessions than initially foreseen), inflation rates, the composition of growth and market sentiment affecting borrowing costs, as well as ex post data revisions. 
Medzi tieto faktory patria mimoriadne okolnosti (napríklad hlbšie recesie, než sú pôvodné odhady), miery inflácie, štruktúra rastu, nálady na trhu, ktoré majú vplyv na náklady na prijaté úvery a pôžičky, ako aj dodatočné revízie údajov.
Therefore, flexibility in adjusting to new conditions is necessary. 
Preto je potrebné zabezpečiť flexibilitu na prispô­ sobenie sa novým podmienkam.
One-off measures may not be avoidable in some situations (Court decisions, bank rescue operations), but their classification as such ensures that they are recognised as temporary. 
Jednorazovým opatreniam sa v niektorých situáciách nemusí byť možné vyhnúť (súdne rozhodnutia, operácie na záchranu bánk), ale ich klasifikácia sama osebe zabezpečuje, že sa uzná­ vajú ako dočasné.
They are not included in the structural balance precisely to avoid governments resorting excessively to such measures. 
Nie sú súčasťou štrukturálneho salda práve preto, aby sa vládam zabránilo, aby sa neprimerane uchyľovali k takýmto opatreniam.
Moreover, it is only natural that the structural balances of different countries change at different paces. 
Okrem toho je len prirodzené, že štrukturálne saldá rôznych krajín sa menia rôznym tempom.
XVII Tight deadlines to implement reforms could sometimes be characterised as unrealistic ex post, but they were set very ambitiously to encourage faster action. 
XVII Krátke lehoty na vykonanie reforiem by sa občas mohli ex post opísať ako nerealistické, boli však sta­ novené veľmi ambiciózne s cieľom podporiť rýchlej­ šie konanie.
The Commission does not agree that implementation of the most important conditions was left for the latter part of the programmes. 
Komisia nesúhlasí s tým, že plnenie najdôležitej­ ších podmienok bolo ponechané na poslednú fázu programov.
The crisis conditions and political momentum for reform meant that important and difficult reforms were concentrated early on in the programme. Recommendations The Commission accepts recommendation (a). 
Krízové podmienky a politický impulz na prijatie reforiem viedli k tomu, že dôležité a náročné reformy sa sústredili v období na začiatku programu.
The Commission improved its mobilisation of expertise over the years of the crisis. 
Komisia v rokoch krízy zlepšila mobilizáciu odbor­ ných znalostí.
It was able to mobilise more expertise in the euro area programmes, which started later than the non-euro area programmes. 
Dokázala mobilizovať viac odborných znalostí v rámci programov eurozóny, ktoré sa začali neskôr než programy, ktoré sa netýkali eurozóny.
The Structural Reform and Support Service (SRSS) has recently been set up within the Commission. 
Nedávno bola v rámci Komisie zriadená služba na podporu štrukturálnych reforiem.
The Commission will examine how some key principles for rapid mobilisation of the expertise needed could be further strengthened into an institution-wide framework where appropriate. 
Komisia pre­ skúma, ako by sa niektoré kľúčové zásady pre rýchlu mobilizáciu potrebných odborných znalostí mohli ďalej posilniť, aby v prípade potreby vytvorili rámec na úrovni celej inštitúcie.