natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The directive is still in an early stage of its implementation: by October 2012, Member States had to report to the Commission on their determination of a good environmental status for marine waters, based on the descriptors proposed by the directive (one of them being eutrophi-cation), an initial assessment of their marine water status and their environmental targets and associated indicators. 
Vykonávanie smernice je stále v ranom štádiu: do októbra 2012 museli členské štáty podávať Komisii správu o ich určení pojmu dobrého environmentálneho stavu morských vôd na základe deskriptorov uvedených v smernici (jedným z nich je eutrofizácia), počiatočnom posúdení stavu ich morských vôd a ich environmentálnych cieľoch a súvisiacich ukazovateľoch.
07 The implementation of the directive is a responsibility of the Member States. 
07 Za vykonávanie smernice zodpovedajú členské štáty.
By the end of 2015, they had to prepare a programme of measures to achieve the good environmental status. 
Do konca roka 2015 mali pripraviť program opatrení na dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu.
These programmes must be sent to the Commission by March 2016. 
Tieto programy sa musia poslať Komisii do marca 2016.
As a general principle, Member States should, as far as possible, build on the objectives and activities of the existing regional sea conventions. 
Vo všeobecnosti by členské štáty mali v rámci možností vychádzať z cieľov a činností platných regionálnych morských dohovorov.
2 Helcom, updated Fifth Baltic Sea Pollution Load Compilation (PLC-5.5) — 2015 (2010 data). 
2 HELCOM, aktualizovaný Piaty súbor údajov o zaťažení Baltského mora znečistením (PLC-5.5) – 2015 (údaje z roku 2010).
3 Helcom, Fifth Baltic Sea Pollution Load Compilation (PLC-5) — 2011 (2006 data). 
3 HELCOM, Piaty súbor údajov o zaťažení Baltského mora znečistením (PLC-5) – 2011 (údaje z roku 2006).
4 ‘Second Assessment of Climate Change for the Baltic Sea Basin’, the BACC II Author Team, Regional Climate Studies, Springer International Publishing, 2015. 
4 „Druhé posúdenie zmeny klímy pre oblasť Baltského mora“, tím autorov štúdie BACC II, Regional Climate Studies, Springer International Publishing, 2015.
5 Directive 2008/56/EC of the European Parliament and of the Council of 17 June 2008 establishing a framework for Community action in the field of marine environmental policy (OJ L 164, 25.6.2008, p. 
5 Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (Ú. v.
Introduction 11 08 For the Baltic Sea, a regional convention was signed back in 1974: the Helsinki Convention on the Protection of the Marine Environment of the Baltic Sea Area. 
Úvod 11 08 V prípade Baltského mora bol regionálny dohovor podpísaný už v roku 1974: Helsinský dohovor o ochrane morského prostredia oblasti Baltského mora.
The current signatories are Denmark, Estonia, the European Union, Finland, Germany, Latvia, Lithuania, Poland, Russia and Sweden. 
Súčas-nými zmluvnými stranami dohovoru sú Dánsko, Estónsko, Európska únia, Fínsko, Nemecko, Lotyšsko, Litva, Poľsko, Rusko a Švédsko.
In 2007, the Helsinki Commission (Helcom) governing that convention proposed the Baltic Sea action plan (BSAP) to restore the Baltic Sea to a good environmental status by 2021. 
V roku 2007 Helsinská komisia (HELCOM), ktorá riadi tento dohovor, navrhla akčný plán pre Baltské more s cieľom obnoviť do roku 2021 dobrý environmentálny stav Baltského mora.
This plan was adopted by the signatories. 
Zmluvné strany tento plán prijali.
09 Key to achieving the good environmental status of marine waters is the good quality of the water from rivers flowing into the seas. 
09 Kľúčom k dosiahnutiu dobrého environmentálneho stavu morských vôd je dobrá kvalita vody z riek, ktoré sa vlievajú do mora.
The 2000 water framework directive6 provides a framework for inland, transitional and coastal water protection. 
V rámcovej smernici o vode z roku 20006 sa ustanovuje rámec pre ochranu brakických a pobrežných vnútrozemských vôd.
Its aim is to ensure the good status of surface water and groundwater by 2015 or, in certain exceptional cases, by 2021 or 2027. 
Jeho cieľom je zabezpečiť dobrý stav povrchových vôd a podzemných vôd do roku 2015 alebo v určitých mimoriadnych prípadoch do roku 2021 alebo 2027.
Member States were first required to devise river basin management plans by December 2009, identifying bodies of water at risk of not reaching that objective by 2015, and specifying the most significant pressures affecting them. 
Od členských štátov sa najprv vyžadovalo, aby do decembra 2009 navrhli plány manažmentu povodia, kde určili vodné útvary, pri ktorých hrozí, že nedosiahnu stanovený cieľ do roku 2015, a uviedli najvýznamnejšie tlaky, ktoré majú vplyv na tieto útvary.
Similarly to the marine strategy framework directive, these river basin management plans include a programme of measures to contribute to achieving the water framework directive’s objectives. 
Podobne ako rámcová smernica o morskej stratégii tieto plány manažmentu povodia obsahujú program opatrení, ktorý má pomôcť pri dosahovaní cieľov rámcovej smernice o vode.
10 These programmes must at least include the necessary measures for a full implementation of the already existing directives aimed at the preservation of water quality and other measures made compulsory by the water framework directive (and in particular measures to control diffuse sources of pollution)7. 
10 Tieto programy musia obsahovať aspoň nevyhnutné opatrenia na plné vykonávanie existujúcich smerníc zameraných na ochranu kvality vody a ďalšie opatrenia, ktoré sa stali povinné na základe rámcovej smernice o vode (a najmä opatrenia na kontrolu difúznych zdrojov znečistenia)7.
The already existing directives include notably: — the 1991 urban waste water treatment directive8 regarding the collection and treatment of waste water from agglomerations; — the 1991 nitrates directive9 concerning the adoption of measures to ensure that farmers in agricultural areas which cause or are at risk of causing nitrate pollution in water (referred to as ‘nitrate vulnerable zones’) respect minimum requirements concerning the use of nitrogen fertilisers. 
Medzi už existujúce smernice patria hlavne: – smernice o čistení komunálnych odpadových vôd z roku 19918, pokiaľ ide o zber a čistenie odpadových vôd v aglomeráciách, – smernice o dusičnanoch z roku 19919, pokiaľ ide o prijatie opatrení na zabezpečenie, aby poľnohospodári na poľnohospodárskych plochách, ktoré sú príčinou znečistenia vody dusičnanmi alebo hrozí, že spôsobia toto znečistenie (ďalej len „pásma ohrozené dusičnanmi“), dodržiavali minimálne požiadavky týkajúce sa používania dusíkatých hnojív.
11 Finally, the EU strategy for the Baltic Sea region (EUSBSR) was adopted by the European Council in 2009. 
11 A napokon, v roku 2009 bola Európskou radou prijatá stratégia Európskej únie pre región Baltského mora.
This strategy addresses various objectives under three themes: ‘Save the Sea’, ‘Connect the Region’ and ‘Increase Prosperity’. 
Touto stratégiou sa riešia rozličné ciele v rámci troch tém: „Záchrana mora“, „Prepojenie regiónu“ a „Zvyšovanie prosperity“.
One of the sub-objectives of the ‘Save the Sea’ theme, named ‘Clear water in the Baltic Sea’, adopted the targets set out in the BSAP as regards the reduction of nutrient inputs. 
V rámci jedného z čiastkových cieľov témy záchrana mora s názvom „Čistá voda v Baltskom mori“ boli prijaté ciele uvedené v akčnom pláne pre Baltské more týkajúce sa znižovania prísunu živín.
The EU’s action is designed to promote cooperation among neighbouring countries, both EU Member States and non-EU countries. 
Činnosť EÚ je naplánovaná na podporu spolupráce medzi susediacimi krajinami, ktorými sú členské štáty EÚ, ako aj krajiny mimo EÚ.
6 Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy (OJ L 327, 22.12.2000, p.1). 
6 Smernica 2000/60/ES Európskeho parlamentu a Rady z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (Ú. v.
7 Article 11.3(h) of the water framework directive. 
7 Článok 11 ods. 3 písm. h) rámcovej smernice o vode.
8 Council Directive 91/271/EEC of 21 May 1991 concerning urban waste water treatment (OJ L 135, 30.5.1991, p. 
8 Smernica Rady 91/271/EHS z 21. mája 1991 o čistení komunálnych odpadových vôd (Ú. v.
9 Council Directive 91/676/EEC of 12 December 1991 concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources (OJ L 375, 31.12.1991, p. 
9 Smernica Rady 91/676/EHS z 12. decembra 1991 o ochrane vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov (Ú. v.
Introduction 12 EU budgetary instruments available for addressing 12 The European Regional Development Fund and the Cohesion Fund under the cohesion policy10 can be used to co-finance infrastructure projects in the field of waste water as part of the Member States’ operational programmes. 
Úvod 12 Dostupné rozpočtové nástroje EÚ na riešenie 12 V rámci politiky súdržnosti sa Európsky fond regionálneho rozvoja a Kohézny fond10 môžu použiť na spolufinancovanie projektov infraštruktúry v oblasti odpadových vôd ako súčasti operačných programov členských štátov.
The total EU contribution to waste water collection and treatment projects in the Member States bordering the Baltic Sea11 was 4.6 billion euro in the 2007-2013 period: Poland, 3.4 billion euro; Latvia, 0.6 billion euro; Lithuania, 0.4 billion euro; Estonia, 0.2 billion euro and Germany, 0.04 billion euro. 
Celkový príspevok EÚ na projekty zberu a čistenia odpadových vôd v členských štátoch ležiacich na brehoch Baltského mora11 dosiahol v rokoch 2007 – 2013 sumu 4,6 mld. EUR: Poľsko – 3,4 mld. EUR; Lotyšsko – 0,6 mld. EUR; Litva – 0,4 mld. EUR; Estónsko – 0,2 mld. EUR a Nemecko – 0,04 mld. EUR.
13 The European Agricultural Fund for Rural Development12 can be used to finance a number of rural development programme measures which may have either a direct or an indirect impact on water quality (mainly measures related to ‘improving the environment and countryside’13). 
13 Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka12 sa môže použiť na financovanie niekoľkých opatrení v rámci programu rozvoja vidieka, ktoré môžu mať buď priamy alebo nepriamy vplyv na kvalitu vody (najmä opatrenia súvisiace so „zlepšovaním životného prostredia a krajiny“13.
For that type of measure, an amount of 9.9 billion euro was allocated to all eight Baltic Sea coastal Member States in the 2007-2013 period14. 
Na tento typ opatrení bola na obdobie rokov 2007 – 2013 vyčlenená suma 9,9 mld. EUR pre všetkých osem členských štátov na pobreží Baltského mora14.
The amount that was specifically dedicated to address water protection is not available. 
Suma, ktorá bola konkrétne určená na riešenie ochrany vôd, nie je k dispozícii.
14 As regards non-EU countries, the European neighbourhood policy offers Russia and Belarus a number of opportunities to cooperate in the field of the environment. 
14 Pokiaľ ide o krajiny mimo EÚ, európska susedská politika ponúka Rusku a Bielorusku niekoľko možností na spoluprácu v oblasti životného prostredia.
These include the non-nuclear window of the Northern Dimension Environmental Partnership, to which the EU has so far contributed 44 million euro, bilateral/regional assistance and cross-border cooperation, to which the EU contributed 14.5 million and 3.5 million euro respectively during the 2003-2013 period15. 
Medzi tieto možnosti patrí nejadrové hľadisko Environmentálneho partnerstva Severnej dimenzie (ďalej len „NDEP“), na ktoré EÚ dosiaľ prispela sumou 44 mil. EUR, dvojstranná alebo regionálna pomoc a cezhraničná spolupráca, na ktoré EÚ prispela v období rokov 2003 – 2013 sumou 14,5 mil. EUR a 3,5 mil. EUR, v uvedenom poradí15.
10 Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999 (OJ L 210, 31.7.2006, p. 
10 Nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č.
25); and Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund and laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund and the European Maritime and Fisheries Fund and repealing Council Regulation (EC) No 1083/2006 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č.
11 For the four Member States which joined the EU in 2004 and the German Länder in the Baltic Sea catchment area. 
11 Za štyri členské štáty, ktoré vstúpili do EÚ v roku 2004 a nemecké spolkové krajiny (Länder) v úmorí Baltského mora.
The other three Baltic Sea coastal Member States (Denmark, Finland and Sweden) did not receive EU funds for waste water-related projects. nutrient pollution of water 12 Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 277, 21.10.2005, p. 
Ďalšie tri členské štáty na pobreží Baltského mora (Dánsko, Fínsko a Švédsko) nečerpali finančné prostriedky EÚ na projekty súvisiace s odpadovými vodami. znečistenia vody živinami 12 Nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (Ú. v.
1) and Regulation (EU) No 1305/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and repealing Council Regulation (EC) No 1698/2005 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
1305/2013 zo 17. decembra 2013 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a o zrušení nariadenia Rady (ES) č.
13 Axis 2 of the 2007-2013 rural development programmes. 
13 Os 2 programov rozvoja vidieka v období 2007 – 2013.
Under this axis, the main aspects to take into account include biodiversity, the management of Natura 2000 sites, actions linked to the water framework directive, water and soil protection and climate change mitigation. 
V rámci tejto osi by hlavné aspekty, ktoré treba zohľadniť, mali zahŕňať biodiverzitu, správu lokalít siete Natura 2000, činnosti spojené s rámcovou smernicou o vode, ochranu vody a pôdy a zmierňovanie zmeny klímy.
14 Poland (4.4 billion euro), Finland (1.5 billion euro), Sweden (1.3 billion euro), Germany (1.1 billion euro), Lithuania (0.6 billion euro), Latvia (0.4 billion euro), Denmark (0.3 billion euro) and Estonia (0.3 billion euro). 
14 Poľsko (4,4 mld. EUR), Fínsko (1,5 mld. EUR), Švédsko (1,3 mld. EUR), Nemecko (1,1 mld. EUR), Litva (0,6 mld. EUR), Lotyšsko (0,4 mld. EUR), Dánsko (0,3 mld. EUR) a Estónsko (0,3 mld. EUR).
15 Source: ECA. 
15 Zdroj: Európsky dvor audítorov.
Amounts of EU funds allocated to Russia and Belarus through TACIS and ENPI by the end of 2013. 
Výška finančných prostriedkov pridelených Rusku a Bielorusku prostredníctvom programu TACIS a nástroja ENPI do konca roku 2013.
Audit scope 13 and approach 15 In this audit, the Court examined the extent to which nutrient loads into the Baltic Sea have been reduced, and assessed the effectiveness of EU actions implemented by Member States to achieve nutrient reductions. 
Rozsah auditu a audítorský 13 prístup 15 V rámci tohto auditu Dvor audítorov preskúmal, do akej miery došlo k zníženiu znečistenia Baltského mora živinami, a posúdil účinnosť opatrení EÚ vykonávaných členskými štátmi na dosiahnutie zníženia obsahu živín.
We addressed the following audit questions: (a) Have Member States been successful overall in reducing nutrient inputs into the Baltic Sea? (b) Have EU actions regarding urban waste water been effective in reducing nutrient pollution into the Baltic Sea? (c) Have EU actions regarding agriculture been effective in reducing nutrient pollution into the Baltic Sea? (d) Has the EUSBSR provided added value as regards existing actions for the reduction of nutrient inputs into the Baltic Sea? 
Zaoberali sme sa v ňom týmito audítorskými otázkami: a) Sú členské štáty vo všeobecnosti úspešné pri znižovaní prísunu živín do Baltského mora? b) Sú opatrenia EÚ týkajúce sa komunálnych odpadových vôd účinné pri znižovaní znečistenia živinami vypúšťanými do Baltského mora? c) Sú opatrenia EÚ týkajúce sa poľnohospodárstva účinné pri znižovaní znečistenia živinami vypúšťanými do Baltského mora? d) Poskytuje stratégia EÚ pre región Baltského mora pridanú hodnotu, pokiaľ ide o existujúce opatrenia na zníženie prísunu živín vypúšťaných do Baltského mora?
16 Our questions were answered on the basis of evidence collected by the means listed below: — The EU actions to reduce pollution from agriculture were examined in Finland, Latvia and Poland, while EU actions to reduce pollution from urban waste water were only examined in Latvia and Poland (in particular, three treatment plants in Latvia and seven in Poland), as Finland did not receive EU funds for this purpose (see footnote 11). 
16 Naše otázky boli zodpovedané na základe dôkazov zozbieraných týmito prostriedkami: – Opatrenia EÚ na zníženie znečistenia z poľnohospodárstva boli preskúmané vo Fínsku, v Lotyšsku a Poľsku, kým opatrenia EÚ na zníženie znečistenia z komunálnych odpadových vôd sa preskúmali len v Lotyšsku a Poľsku (najmä tri čistiarne v Lotyšsku a sedem v Poľsku), pretože Fínsko nedostalo na tento účel žiadne finančné prostriedky z EÚ (pozri poznámku pod čiarou č. 11).
EU support to waste water-related projects in Russia and Belarus were examined on the basis of documents held by the Commission. — Reviews of performance data concerning 18 additional urban waste water treatment plants in the main cities of the Baltic Sea catchment area. — Questionnaires sent to the five Baltic Sea Member States that were not visited (Denmark, Germany, Estonia, Lithuania and Sweden), dealing with their plans for enforcing Helcom nutrient reduction targets. — Analysis of documents and interviews with Commission staff, the Helcom Secretariat and experts from the Baltic Nest Institute16. — Interviews with representatives from the Estonian Audit Office, which carried out a similar audit in Estonia. 
Podpora EÚ na projekty spojené s odpadovými vodami v Rusku a Bielorusku sa preskúmala na základe dokumentov, ktoré mala k dispozícii Komisia. – Preskúmanie údajov o plnení týkajúcich sa 18 ďalších čistiarní komunálnych odpadových vôd vo významných mestách v úmorí Baltského mora. – Dotazníky sme poslali do piatich členských štátov v oblasti Baltského mora, v ktorých sa neuskutočnila kontrola (Dánsko, Nemecko, Estónsko, Litva a Švédsko). Dotazníky sa týkali plánov týchto krajín na presadzovanie cieľov Helsinskej komisie týkajúcich sa zníženia obsahu živín. – Analýza dokumentov a rozhovorov so zamestnancami Komisie, sekretariátom Helsinskej komisie a odborníkmi z inštitútu Baltic Nest Institute16. – Rozhovory so zástupcami z estónskeho Úradu pre audit, ktorý vykonal podobný audit v Estónsku.
17 The criteria we used for answering the questions were developed from legislation, Commission guidelines and the Helcom agreements, as well as from our previous audits in the field of water protection17. 
17 Kritériá, ktoré sme použili na zodpovedanie otázok, boli odvodené z právnych predpisov, usmernení Komisie a dohôd Helsinskej komisie, ako aj z našich predchádzajúcich auditov v oblasti ochrany vôd17.
They are explained further in the various sections of this report. 
Vysvetlenie týchto kritérií sa nachádza ďalej v rôznych častiach tejto správy.
16 The Baltic Nest Institute is an international research alliance between the Stockholm University Baltic Sea Centre, the Swedish Agency for Marine and Water Management, the University of Aarhus and the Finnish Environment Institute. 
16 Baltic Nest Institute je medzinárodné výskumné partnerstvo Centra pre Baltské more Štokholmskej univerzity, švédskej Agentúry pre morské a vodné hospodárstvo, Univerzity v Aarhuse a Fínskeho environmentálneho inštitútu.
It combines competences within all relevant disciplines for marine ecosystem management. 
Spájajú sa v ňom kompetencie zo všetkých podstatných disciplín potrebných pre správu morského ekosystému.
Its products are developed in particular in collaboration with Helcom. 
Jeho produkty sa vypracúvajú predovšetkým v spolupráci s Helsinskou komisiou.
17 Notably: Special Report No 3/2009 concerning the effectiveness of structural measures spending on waste water treatment for the 1994-1999 and 2000-2006 programming periods; Special Report No 4/2014, ‘Integration of EU water policy objectives with the CAP: a partial success’, Special Report No 2/2015, ‘EU funding of urban waste water treatment plants in the Danube river basin: further efforts needed in helping Member States to achieve EU waste water policy objectives’; and Special Report No 23/2015, ‘Water quality in the Danube river basin: progress in implementing the water framework directive but still some way to go’ (http:// eca.europa.eu). 
3/2009 o účinnosti výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 1994 – 1999 a 2000 – 2006; osobitná správa č. 4/2014 s názvom „Integrácia cieľov politiky EÚ v oblasti vodného hospodárstva do SPP: čiastočný úspech“; osobitná správa č. 2/2015 s názvom „Financovanie čistiarní komunálnych odpadových vôd v povodí rieky Dunaj: ďalšie úsilie potrebné na pomoc členským štátom dosiahnuť ciele politiky EÚ v oblasti odpadových vôd“; a osobitná správa č.
Observations 14 Member States’ implementation of nutrient input 18 According to the marine strategy framework directive, Member States have to devise a programme of measures by December 2015. 
Pripomienky 14 Realizácia znižovania prísunu živín do Baltského mora 18 Podľa rámcovej smernice o morskej stratégii musia členské štáty do decembra 2015 navrhnúť program opatrení.
The Commission’s assessment of the reporting by the Baltic Sea coastal Member States18 concludes that only one of them (Finland) has established quantified targets as regards nutrient loads, which are the main cause of eutrophication (see paragraph 6). 
Komisia vo svojom posúdení podávania správ vypracovaných členskými štátmi na pobreží Baltského mora18 dospela k záveru, že len jeden z nich (Fínsko) vytvoril kvantifikované ciele týkajúce sa zaťaženia živinami, ktoré sú hlavnou príčinou eutrofizácie (pozri bod 6).
In the absence of such targets, the Commission considers the use of Helcom BSAP targets to be good practice (see paragraphs 7 and 8). 
Komisia sa v prípade neexistencie takýchto cieľov domnieva, že použitie cieľov z akčného plánu pre Baltské more Helsinskej komisie by predstavovalo osvedčený postup (pozri body 7 a 8).
We examined the current stage of implementation of this convention, as it can be used as a basis for the future programmes of measures. 
Preskúmali sme súčasné štádium vykonávania tohto dohovoru, keďže môže byť použitá ako základ pre budúce programy opatrení.