natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Executive summary 09 VII Overall, we concluded that EU education objectives have been adequately considered in the 2007-2013 OPs. 
Z celkového hľadiska sme dospeli k záveru, že ciele EÚ v oblasti vzdelávania boli primerane zohľadnené v OP na obdobie 2007 – 2013.
However, for some OPs, there were elements of the intervention logic which were not described, and there were shortcomings in the monitoring tools framework. 
V niektorých OP však neboli opísané prvky intervenčnej logiky a vyskytli sa nedostatky v rámci nástrojov monitorovania.
In addition, the performance of audited projects could not be systematically demonstrated due to a lack of quantified objectives and performance indicators. 
Okrem toho výkonnosť kontrolovaných projektov nebolo možné systematicky preukázať pre nedostatok kvantifikovaných cieľov a ukazovateľov výkonnosti.
For the majority of the OPs reviewed which were subject to a change in the financial allocation, clear explanations about the implications of the change of the financial allocations for the related target values were missing. 
V prípade väčšiny overených OP, v ktorých došlo k zmene pridelených finančných prostriedkov, chýbali jasné vysvetlenia dôsledkov zmeny pridelených finančných prostriedkov v súvislosti s cieľovými hodnotami.
VIII Regarding the design of 2014-2020 OPs, we found that EU education objectives have been adequately considered, with improvements in the description of the intervention logic. 
Pokiaľ ide o koncepciu OP na obdobie 2014 – 2020, zistili sme, že ciele EÚ v oblasti vzdelávania boli náležite zohľadnené a došlo k zlepšeniam v opise intervenčnej logiky.
However, there are still some weaknesses in the framework which may have an impact on performance monitoring and reporting at OP and project level. 
Sú tu však stále isté nedostatky v rámci, ktoré môžu mať dosah na monitorovanie výkonnosti a predkladanie správ na úrovni OP a projektu.
In addition, there is not always a clear link between education measures and their impact on employability. 
Okrem toho nie je vždy jasné prepojenie medzi opatreniami v oblasti vzdelávania a ich dosahom na zamestnateľnosť.
IX We recommend that: (a) During the preparation of the next programme period, the Commission should consider specifying the result indicator(s) on outcomes for which baseline and target values should be set for each investment priority. (b) For the 2014-2020 programme period: (i) Where modifications to OPs are requested by Member States, the Commission should: ο encourage the establishment of a clear link between OPs’ investment priorities and appropriate quantified and measurable result indicators; ο ensure that Member States provide explanations for the reprogramming of financial allocations, including both qualitative and quantitative information on the expected change in output and results indicators. (ii) Member States should ensure that: ο there is a clear link between the selected projects and the achievement of EU education objectives embedded in the OP; ο appropriate result indicators are put in place to demonstrate the actual effects of the project on the final participants in a systematic manner and to monitor progress towards achieving the OPs’ education objectives. (iii) Where relevant, the Commission and the Member States should better target OPs’ funding on measures which reinforce the link between education and employment, and should ensure that outcomes are monitored appropriately. 
IX. a) b) Odporúčame, aby: Komisia počas prípravy ďalšieho programového obdobia zvážila stanovenie ukazovateľov výsledkov o výstupoch, ku ktorým by sa mali stanoviť východiskové a cieľové hodnoty pre každú investičnú prioritu. v programovom období 2014 – 2020: i) v prípade, že zmeny OP žiadajú členské štáty, Komisia by mala: o podporiť vytvorenie jasného prepojenia medzi investičnými prioritami OP a primeranými kvantifikovanými a merateľnými ukazovateľmi výsledkov; o zabezpečiť, aby členské štáty poskytli vysvetlenia zmien v plánovaní pridelených finančných prostriedkov vrátane kvalitatívnych aj kvantitatívnych informácií o očakávanej zmene ukazovateľov výstupov a výsledkov. 9
Introduction 10 The role of education 01 Investment in education is crucial for improving labour productivity, professional development and, ultimately, economic growth in the European Union. 
ÚVOD Úloha vzdelávania 1. Investovanie do vzdelávania má zásadný význam z hľadiska zlepšenia produktivity práce, profesionálneho rozvoja a napokon i hospodárskeho rastu v Európskej únii (EÚ).
Other benefits of education may be more active citizenship, reduced crime and improved average health conditions1. 
Ďalšími výhodami vzdelávania môže byť zlepšené aktívne občianstvo, zníženie kriminality a zlepšenie zdravotných podmienok1.
A person’s level of education has a direct link both to employability and to the quality of job obtained. 
Úroveň získaného vzdelania osôb má priame spojenie so zamestnateľnosťou a kvalitou získaného zamestnania.
It is related to individual earnings and even more closely to unemployment levels. 
Súvisí s príjmami jednotlivcov a ešte viac s mierou nezamestnanosti.
As shown in Figure 1, EU unemployment in recent years has been three times lower for those with tertiary education compared to those with lower secondary or less. 
Ako to vyplýva z grafu 1, nezamestnanosť osôb s terciárnym vzdelaním v EÚ bola v posledných rokoch trikrát nižšia ako nezamestnanosť osôb s nižším sekundárnym vzdelaním alebo nižším vzdelaním.
Unemployment rate by educational attainment in the EU 25 % 20 % 15 % 10 % 5% 0% Source: Eurostat. 
11 Graf 1 – Miera nezamestnanosti podľa dosiahnutej úrovne vzdelania v EÚ 25 % 20 % 15 % 10 % 5% 0% 2002 2004 Zdroj: Eurostat.
Lower secondary education or less Average Upper secondary education Tertiary education 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 1 European Expert Network on Economics of Education (EENEE), ‘The economic case for education’, December 2014 and OECD, ‘Education at a glance 2015 — OECD indicators’, 2015. 
1 Nižšie sekundárne vzdelanie alebo ešte nižšie vzdelanie Priemer Vyššie sekundárne vzdelávanie Terciárne vzdelanie 2006 2008 2010 2012 2014 Európska sieť expertov na ekonomiku vzdelávania (EENEE), „Ekonomické argumenty v prospech vzdelávania“, december 2014 a OECD „Súhrnné informácie o vzdelávaní – Ukazovatele OECD“ (Education at a Glance-OECD Indicators), 2015.
Unemployment rate (15-64 years old) Figure 1 
Miera nezamestnanosti (15 – 64 rokov)
Introduction 11 Education and the EU 02 One of the founding principles of the EU is promoting knowledge by giving EU citizens ‘wide access to education and through its continuous updating’2. 
Vzdelanie a EÚ 2. Jedna zo základných zásad EÚ je podpora vedomostí prostredníctvom „širokého prístupu občanov EÚ k vzdelaniu a jeho trvalého dopĺňania”2.
Within the EU, education policies are a full and exclusive competence of Member States. 
V rámci EÚ sú politiky vzdelávania v plnej a výlučnej právomoci členských štátov.
EU strategies are adopted in the form of Council conclusions, which are not legally binding for EU Member States (‘soft law’). 
Stratégie EÚ sa prijímajú vo forme záverov Rady, ktoré nie sú právne záväzné pre členské štáty EÚ („právne nezáväzné predpisy“).
These conclusions are political statements by the Council that lay the foundations for cooperation between two or more Member States in a defined area. 
Tieto závery sú politické vyhlásenia Rady, ktoré položili základy spolupráce medzi dvoma alebo viacerými členskými štátmi vo vymedzenej oblasti.
In addition, ‘The Union shall contribute to the development of quality education by encouraging cooperation between Member States and, if necessary, by supporting and supplementing their action, while fully respecting the responsibility of the Member States for the content of teaching and the organisation of education systems and their cultural and linguistic diversity’4. 
Okrem toho „Únia prispieva k rozvoju kvalitného vzdelávania podporovaním spolupráce medzi členskými štátmi a, ak je to potrebné, podporovaním a doplňovaním činnosti členských štátov pri plnom rešpektovaní ich zodpovednosti za obsah výučby a organizáciu vzdelávacích systémov a za ich kultúrnu a jazykovú rozmanitosť“4.
04 In 2000, the Heads of State or Government approved the Lisbon strategy5, which had the aim of making the EU ‘the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion’ by 2010. 
V roku 2000 prijali hlavy štátov alebo predsedovia vlád lisabonskú stratégiu5, ktorej cieľom bolo zabezpečiť, aby sa EÚ do roku 2010 stala „najkonkurencieschopnejšou a najdynamickejšou znalostnou ekonomikou na svete, schopnou zabezpečiť trvalo udržateľný hospodársky rast a zvyšovať počet a kvalitu pracovných miest, ako aj sociálnu súdržnosť“.
05 Following the Lisbon strategy, the Council had agreed6 to establish a framework for European cooperation in the field of education and training, based on common objectives (known as ‘Education and Training 2010’ – ET 2010). 
Po lisabonskej stratégii Rada súhlasila6 s vytvorením rámca pre európsku spoluprácu v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy založenej na spoločných cieľoch (známej ako „Vzdelávanie a odborná príprava 2010“ – ET 2010).
This included a series of indicators and reference levels of European average performance in education to be used as one of the tools for monitoring the achievement of objectives for education and training systems in Europe. 
Patril sem súbor ukazovateľov a referenčných úrovní pre priemer európskych výsledkov v oblasti vzdelávania, ktoré sa používajú ako jeden z nástrojov na monitorovanie dosahovania cieľov pre systémy vzdelávania a odbornej prípravy v Európe.
2 Preamble of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU). 
2 3 4 5 6 Preambula Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).
3 TFEU, Article 6. 
ZFEÚ, článok 6.
4 TFEU, Article 165. 
ZFEÚ, článok 165.
5 European Council of 23-24 March 2000. 
Európska rada v dňoch 23. – 24. marca 2000.
6 Council conclusions of 5 May 2003 on reference levels of European average performance in education and training (Benchmarks) (OJ C 134, 7.6.2003, p. 
Závery Rady z 5. mája 2003 o referenčných úrovniach európskej priemernej výkonnosti v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy (referenčné hodnoty) (Ú. v. EÚ C 134, 7.6.2003, s.
3), further to COM(2002) 629 final of 20 November 2002 ‘European benchmarks in education and training: follow-up of the Lisbon European Council’. 
3) v nadväznosti na dokument KOM (2002) 629 v konečnom znení z 20. novembra 2002 „Európske referenčné hodnoty vo vzdelávaní a odbornej príprave: Pokračovanie Európskej rady v Lisabone.
Introduction 12 06 In 2009, the Council adopted7 an updated strategic framework for European cooperation in education and training known as ‘Education and Training 2020’ – ET 2020, building on the progress made under the ‘ET 2010’. 
V roku 2009 prijala Rada7 aktualizovaný strategický rámec pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave známy ako „Vzdelávanie a odborná príprava 2020“ – ET 2020, pri ktorom vychádzala z pokroku, ktorý sa dosiahol v rámci „ET 2010”.
07 In 2010, the Europe 2020 strategy8 for jobs and smart, sustainable and inclusive growth was adopted by the Council. 
7. Rada v roku 2010 prijala stratégiu Európa 20208 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu.
It identifies five measurable EU headline targets for 2020 that were translated into national targets and trajectories. 
V stratégii sa pre EÚ na rok 2020 stanovuje päť merateľných cieľov, ktoré sa neskôr pretransformovali na vnútroštátne ciele a postupy.
These targets encompass education objectives. 
Tieto ciele zahŕňajú ciele v oblasti vzdelávania.
08 The EU education objectives have remained relatively stable and prominent on the EU agenda. 
Ciele EÚ v oblasti vzdelávania sú v agende EÚ naďalej pomerne stabilné a významné.
Based on the above-mentioned strategic documents, the EU education objectives considered for the purpose of this report are: ο reduction of the number of early school leavers; ο increase of tertiary education attainment; ο increase of the participation in lifelong learning; ο reduction of the number of low achievers in basic skills; ο increase of the participation in early childhood education; ο increase of the participation in higher education in the field of mathematics, science and technology; and ο increase of upper secondary education attainment. 
Na základe vyššie uvedených strategických dokumentov sú ciele EÚ v oblasti vzdelávania, ktoré sa berú do úvahy na účely tejto správy: • zníženie počtu osôb s predčasne ukončenou školskou dochádzkou; • zvýšenie počtu osôb s ukončeným terciárnym vzdelaním; • zvýšenie účasti na celoživotnom vzdelávaní; • zníženie počtu žiakov so slabými výsledkami v základných zručnostiach; • zvýšenie účasti na vzdelávaní detí v ranom detstve; • zvýšenie účasti na vyššom vzdelávaní v oblasti matematiky, vedy a technológie; • zvýšenie počtu osôb s vyšším sekundárnym vzdelaním.
Table 1 presents further details and the targets set at European level. 
V tabuľke 1 sú uvedené ďalšie podrobnosti a ciele stanovené na európskej úrovni.
7 Council Conclusions of 12 May 2009 on a strategic framework for European cooperation in education and training (‘ET 2020’) (OJ C 119, 28.5.2009, p. 2). 
13 7 8 Závery Rady z 12. mája 2009 o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave („ET 2020“) (Ú. v. EÚ C119, 28.5.2009, s. 2).
8 European Council of 17 June 2010, Conclusions further to COM(2010) 2020 final of 3 March 2010 ‘EUROPE 2020 A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’. 
Závery Európskej rady zo 17. júna 2010 v nadväznosti na KOM(2010) 2020 v konečnom znení z 3. marca 2010 „Európa 2020: stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“.
Introduction 13 EU objectives in the field of education Area covered Education and Training 2010 May 2003 Education and Training 2020 May 2009 Europe 2020 June 2010 Objectives to be reached by 2010 at EU level Objectives to be reached by 2020 at EU level Early school leavers The share of early leavers from education and training should be less than 10 % The share of early leavers from education and training should be less than 10 % Tertiary education attainment (ISCED 5-8) Not mentioned The share of 30-34 year old with tertiary educational attainment should be at least 40 % Lifelong learning At least 12.5 % of adults (25-64 years old) should participate to lifelong learning At least 15 % of adults (25-64 years old) should participate to lifelong learning No new targets set Low achievers in basic skills The percentage of low-achieving 15 year olds in reading literacy should have decreased by at least 20 % compared to 2000 The share of low-achieving 15-year olds in reading, mathematics and science should be less than 15 % Early childhood education (ISCED 0) Not mentioned At least 95 % of children between 4 years old and the age for starting compulsory primary education should participate in early childhood education Mathematics, science and technology The total number of graduates in mathematics, science and technology should increase by at least 15 % (from 2003 to 2010), while at the same time, the level of gender imbalance should decrease No new targets set Upper secondary education attainment (ISCED 3) At least 85 % of 22 year olds should have completed upper secondary education Table 1 
Tabuľka 1 – Ciele EÚ v oblasti vzdelávania 14 Príslušná oblasť Vzdelávanie a odborná príprava 2010 máj 2003 Vzdelávanie a odborná príprava 2020 máj 2009 Európa 2020 jún 2010 Ciele, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2010 na úrovni EÚ Ciele, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2020 na úrovni EÚ Osoby s predčasne ukončenou školskou dochádzkou Podiel osôb s predčasne ukončenou školskou dochádzkou na vzdelávaní a odbornej príprave by mal byť nižší ako 10 % Podiel osôb s predčasne ukončenou školskou dochádzkou na vzdelávaní a odbornej prípravy by mal byť nižší ako 10 % Dokončené terciárne vzdelanie (ISCED 5-8) Neuvádza sa Podiel osôb vo veku osôb vo veku 30 až 34 rokov s ukončeným terciárnym vzdelaním by mal byť aspoň 40 %.
Introduction 14 10 Figures 2 and 3, for the visited Member States9, show the trend in the reduction of the number of early school leavers and in the increase in tertiary education attainment. 
V grafoch 2 a 3 je za každý navštívený členský štát9 zobrazený trend, pokiaľ ide o znižovanie počtu osôb s predčasne ukončenou školskou dochádzkou a zvyšovanie počtu osôb s ukončeným terciárnym vzdelaním.
In Portugal, a 2009 reform made it compulsory to remain in education until the age of 18, the age at which students normally attain an upper secondary education qualification. 
V Portugalsku sa na základe reformy z roku 2009 stalo povinné vzdelávanie do veku 18 rokov, čo je vek, v ktorom študenti bežne dosahujú vyššie sekundárne vzdelanie.
This has contributed significantly to the reduction in early school leaving. 
Výrazne to prispelo k zníženiu predčasného ukončenia školskej dochádzky.
Early school leavers in the EU1 45 % 40 % 35 % 30 % 25 % 20 % 15 % 10 % 5% 0 % EU (28 countries) Germany France Italy Portugal Romania EU target: below 10 % 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Tertiary education attainment in the EU1 50 % 45 % 40% 35 % 30 % 25% 20 % 15 % 10 % 5% 0% EU target: above 40 % EU (28 countries) Germany France Italy Portugal Romania 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 1 EU target is not necessarily the same as the specific national targets set. 
Graf 2 – Osoby s predčasne ukončenou školskou dochádzkou v EÚ1 45 % 40 % 35 % 30% 25 % 20 % 15 % 10 % 5% 0% 15 EÚ (28 krajín) Nemecko Francúzsko Taliansko Portugalsko Rumunsko Cieľ EÚ: pod 10 % 2006 2007 Cieľ EÚ nie je nevyhnutne rovnaký ako konkrétne stanovené vnútroštátne ciele.
Source: Eurostat. 
1 Zdroj: Eurostat.
9 Germany, France, Italy, Portugal and Romania. Figure 3 Figure 2 
2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 9 Nemecko, Francúzsko, Taliansko, Portugalsko a Rumunsko.
Introduction 15 11 For information purposes, the progress made during the period 2006-2015 by all 28 Member States towards reaching these Europe 2020 targets is shown in Annex I. 12 Education is one of the biggest expenditure items in the Member States’ national budgets. 
11. V prílohe I sa na informačné účely uvádza pokrok, ktorý dosiahlo všetkých 28 členských štátov počas obdobia 2006 – 2015 pri plnení cieľov stratégie Európa 2020.
Overall, Eurostat, the Commission’s statistical service, estimates that 3 200 billion euro were spent on education by the EU Member States between 2007 and 2011. 
Z celkového hľadiska Generálne riaditeľstvo Komisie Eurostat odhaduje, že v období 2007 až 2011 vynaložili členské štáty EÚ na vzdelávanie sumu 3 200 mld. EUR 13.
13 Despite various calls from the Commission for Member States to protect investment in growth-friendly policies, such as education, the level of expenditure on education, as a share of gross domestic product, decreased slightly between 2009 and 201310 in most Member States (see Table 2). 
Napriek rozličným výzvam Komisie určeným členským štátom na ochranu investícií do politík podporujúcich rast, ako je vzdelávanie, úroveň výdavkov na vzdelávanie, ako podiel hrubého domáceho produktu, sa v rokoch 2009 až 2013 vo väčšine členských štátov mierne znížila10 (pozri tabuľku 2).
10 European Commission, ‘Education and Training Monitor 2014’, p. 
2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 10 Európska komisia, „Monitor vzdelávania a odbornej prípravy 2014“, s.
14 and ‘Education and Training Monitor 2015’, p. 
14 a „Monitor vzdelávania a odbornej prípravy 2015“, s.
Introduction 16 EU-28 Member States — Education expenditures as a share of gross domestic product 2009 2010 2011 2012 2013 EU (28 countries) 5.5 5.3 5.1 5.0 5.0 Belgium 6.2 6.1 6.3 6.3 6.4 Bulgaria 4.3 3.7 3.5 3.4 3.8 Czech Republic 4.8 5.1 5.1 5.0 5.2 Denmark 8.0 7.2 6.9 7.1 7.0 Germany 4.4 4.4 4.3 4.3 4.3 Estonia 7.1 6.6 6.3 6.3 6.0 Ireland 5.4 4.9 4.7 4.4 4.1 Greece 4.3 4.0 4.4 4.4 4.5 Spain 5.1 4.5 4.4 4.1 4.0 France 6.2 5.6 5.5 5.5 5.5 Croatia - 5.0 5.0 5.0 5.3 Italy 4.6 4.4 4.1 4.1 4.1 Cyprus 7.2 6.8 6.6 6.1 6.5 Latvia 6.8 6.2 5.9 5.7 5.7 Lithuania 6.8 6.4 6.1 5.8 5.6 Luxembourg 5.3 5.2 5.1 5.4 5.6 Hungary 5.3 5.6 5.1 4.7 4.7 Malta Netherlands 5.4 5.6 5.7 5.8 5.9 5.9 5.7 5.6 5.6 5.5 Austria 5.7 5.1 5.0 5.0 5.0 Poland 5.6 5.6 5.5 5.4 5.3 Portugal 6.8 7.7 7.3 6.5 6.8 Romania 4.1 3.3 4.1 3.0 2.8 Slovenia 6.5 6.6 6.6 6.4 6.5 Slovakia 4.3 4.9 4.6 4.4 5.0 Finland 6.6 6.6 6.5 6.4 6.5 Sweden 7.2 6.5 6.5 6.5 6.6 United Kingdom 6.9 6.6 6.0 5.8 5.5 Source: Eurostat. 
Tabuľka 2 – 28 členských štátov EÚ – Výdavky v oblasti vzdelávania ako podiel hrubého domáceho produktu 17 2009 EÚ (28 krajín) 5,5 5,3 5,1 5,0 5,0 2010 2011 2012 2013 Belgicko Bulharsko Česká republika Dánsko Nemecko Estónsko Írsko Grécko Španielsko Francúzsko Chorvátsko Taliansko Cyprus Lotyšsko Litva Luxembursko Maďarsko Malta Holandsko Rakúsko Poľsko Portugalsko Rumunsko Slovinsko Slovensko Fínsko Švédsko Spojené kráľovstvo Zdroj: Eurostat.
Introduction 17 Shared management arrangements 15 The ESF is implemented by the Commission and the Member States through shared management. 
Opatrenia v oblasti zdieľaného hospodárenia 15. ESF riadi Komisia a členské štáty prostredníctvom zdieľaného hospodárenia.
Member States prepare multiannual OPs that are negotiated with the Commission and adopted in the form of Commission decisions. 
Členské štáty vypracúvajú viacročné OP, ktoré sa prerokúvajú s Komisiou a schvaľujú v podobe rozhodnutí Komisie.
An OP is a strategic document that analyses the problems and needs of the geographical area covered, identifies the groups that need assistance, sets the priorities of the intervention and the related budget and sets the goals to be achieved. 
OP je strategický dokument, ktorý obsahuje analýzu problémov a potrieb príslušnej zemepisnej oblasti a v ktorom sa identifikujú skupiny, ktoré potrebujú pomoc, stanovujú priority zásahu a súvisiaci rozpočet a stanovujú ciele, ktoré sa majú dosiahnuť.
16 To manage and implement the OPs, the Member States designate managing authorities to ensure that their implementation is effective, legal and regular, particularly as regards the selection of projects to be funded, the monitoring of their implementation and the reporting to the Commission on financial aspects and results achieved. 
16. Členské štáty určujú na riadenie a vykonávanie OP riadiace orgány, aby zabezpečili ich účinné, zákonné a riadne vykonávanie, najmä pokiaľ ide o výber projektov, ktoré sa majú financovať, monitorovanie ich vykonávania a predkladanie správ o finančných hľadiskách a dosiahnutých výsledkoch Komisii.
The managing authorities can decide to delegate part of the implementation work to one or more intermediate bodies. 
Riadiace orgány sa môžu rozhodnúť delegovať časť vykonávania na jeden alebo viaceré sprostredkovateľské orgány.
The projects are carried out by beneficiaries. 
Projekty vykonávajú príjemcovia.
Beneficiaries have to provide monitoring information on project progress to managing authorities, which have to send aggregate information to the Commission in the form of annual implementation reports11. 
Príjemcovia musia poskytnúť informácie o monitorovaní pokroku projektu riadiacim orgánom, ktoré musia zaslať súhrnné informácie Komisii v podobe výročných správ o vykonávaní11.
17 For the 2014-2020 programme period, changes have been introduced for establishing the OPs12, and in particular the partnership agreements and the ex ante conditionalities. 
17. V programovom období 2004 – 2020 boli zavedené zmeny týkajúce sa vypracúvania OP12, a najmä partnerských dohôd a ex ante kondicionalít.
Partnership agreements are contracts between the Commission and the Member States, and replace the national strategic reference frameworks that were in place during the 2007-2013 programme period. 
Partnerské dohody sú zmluvy medzi Komisiou a členskými štátmi a nahrádzajú národné strategické referenčné rámce, ktoré boli zavedené v programovom období 2007 – 2013.
The partnership agreements present an overarching strategic plan with priorities for investment for each of the Member States. 
Partnerské dohody predstavujú spoločný strategický plán s investičnými prioritami pre každý členský štát.