natgillin/translations-raw huggingface dataset:
27 Since 2003 the Commission has made efforts to issue16 guides aimed at promoting the use of policy tools in the area of ICT‐uptake by SMEs, which includes e‐commerce. 
27 Komisia vyvíja od roku 2003 snahy o vydanie príručiek16 zameraných na podporu využívania politických nástrojov v oblasti zavádzania IKT v MSP vrátane elektronického obcho‐ du.
In addition, in 2013 it also proposed an alternative initiative that would make it easier for SMEs to implement ICT projects, i.e. the ‘ICT Innovation Voucher Scheme’ (see Box 2). 
V roku 2013 okrem toho predložila návrh alternatívnej iniciatívy, ktorá by malým a stredným podnikom uľah‐ čila realizáciu projektov v oblasti IKT a ide o „Inovačný preukaz IKT“ (pozri rámček 2).
This initiative was intend‐ ed to remedy the slow absorption of funds that had been made available for the purpose of addressing the issue of ICT‐uptake by SMEs17. 
Táto iniciatíva mala vyriešiť pomalé čerpanie finančných prostried‐ kov, ktoré sú k dispozícii na zavádzanie IKT v MSP17.
15 Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999 (OJ L 210, 31.7.2006, p. 
15 Nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č.
16 E.g. the guides ‘Regional Policy for Smart Growth of SMEs’ and the ‘Digital Agenda Toolbox’ (which may be found on the Smart Specialisation Platform page managed by the Commission’s Joint Research Centre at http:// s3platform.jrc.ec.europa.eu/ guides). 
16 Napríklad príručky „Regionálna politika pre inteligentný rast MSP“ a „Súbor nástrojov digitálnej agendy“ (ktoré možno nájsť na stránke platformy pre inteligentnú špecializáciu, ktorú spravuje spoločné výskumné centrum Komisie – http://s3platform.jrc. ec.europa.eu/guides).
17 The absorption rates for measures promoting ICT‐uptake among SMEs were well below the ERDF average. 
17 Miery čerpania prostriedkov v rámci opatrení na zavádzanie IKT v MSP boli výrazne pod priemernou úrovňou EFRR.
Observations 14 ICT Innovation Voucher Scheme — an alternative support scheme for SMEs The ‘ICT Innovation Voucher’ is a simplified scheme for helping SMEs to modernise their existing business through ICT‐uptake. 
Pripomienky 14 Program „Inovačný preukaz IKT“ – alternatívny systém podpory pre MSP „Inovačný preukaz IKT“ je zjednodušený program, ktorý má MSP pomôcť pri modernizácii ich existujúceho podnikania prostredníctvom zavádzania IKT.
In practice, it offers them a small credit line so that they can buy pre‐defined products or services from accredited suppliers. 
V praxi to znamená, že im je ponúknutý malý úver, vďaka ktoré‐ mu si môžu od akreditovaných dodávateľov kúpiť vopred stanovené produkty či služby.
The scheme aims to provide prompt support to SMEs and reduce their administrative burden. 
Účelom programu je poskytnúť MSP rýchlu podporu a znížiť ich administratívnu záťaž.
It has been undergoing testing in two Spanish regions since 2013. 
Od roku 2013 sa testuje v dvoch regiónoch Španielska.
In the region where the pilot project is more advanced (Murcia), the procedure takes 2 months from the time a call is issued to the date on which grants are approved. 
V regióne, kde je pilotný projekt v pokročilejšej fáze (Murcia), trvá postup od vyhlásenia výzvy do dátumu schválenia grantu dva mesiace.
In addition, according to the managing authority the administrative cost is less than 10 %. 
Podľa riadiaceho orgánu sú okrem toho administratívne náklady nižšie než 10 %.
The Court identified two shortcomings, however. 
Dvor audítorov však zistil dva nedostatky.
Firstly, not enough attention was paid to ensuring that project funding was driven by SME demand (and not ICT‐supplier demand) and, secondly, no result indicators were sought from the beneficiary SMEs, thereby precluding assessment of the impact that the implementa‐ tion of a project actually had. 
V prvom rade sa nevenovala dostatočná pozornosť uisteniu, že financovanie projektov je založené na potrebách MSP (namiesto potrieb dodávateľov IKT), a po druhé, od prijímateľských MSP sa nevyžadovalo, aby stanovili ukazovatele výsledkov, čím sa znemožňuje posúdenie skutočného dosahu realizovaného projektu.
Managing authorities focused more on outputs than on results at both selection and monitoring stages 28 The Court examined whether the man‐ aging authority ensured that: (a) the selection procedure provided it with enough information on the enterprises’ rationale for making the investment and on whether project implementation could contribute to attaining OP’s ob‐ jectives, enabling it to maximise the potential of ERDF funding to provide added value in terms of both boosting SMEs’ development and contributing to the implemen‐ tation of EU information society strategies; (b) project performance was moni‐ tored both during and after implementation in order to assess the projects’ contribution to SME development and to achieving strategic objectives. Box 2 
Riadiace orgány sa vo fáze výberu projektov aj ich monitorovania zamerali viac na výstupy ako výsledky 28 Dvor audítorov preskúmal, či riadiaci orgán zabezpečil, aby: a) mu výberový postup poskytol dostatok informácií o dôvodoch podnikov na realizovanie investí‐ cie, ako aj o tom, či sa realizáciou projektu prispeje k dosiahnutiu cieľov OP, čo mu umožní v ma‐ ximálnej miere zvýšiť potenciál financovania z EFRR zabezpečiť pridanú hodnotu z hľadiska ožive‐ nia rozvoja MSP, ako aj prispenia k vykonávaniu stratégií EÚ v oblas‐ ti informačnej spoločnosti; b) sa výkonnosť projektov monito‐ rovala počas ich realizácie aj po nej s cieľom posúdiť ich prispenie k rozvoju MSP a k plneniu strate‐ gických cieľov. Rámček 2
In par‐ ticular, in these cases the information requested by the managing authority did not include a business plan or any quantifiable business targets. to SME development and/ or EU information society objectives Managing authorities rarely requested either a business plan or quantifiable targets when assessing project applications 29 The ERDF regulations did not call for business plans or other measurable financial or business targets for OPs in the 2007–13 programming period. 
Pripomienky 15 Pri výbere projektov sa zriedka posudzovalo, či bolo pri vybraných projektoch pravdepodobné, že prispejú k rozvoju MSP a/alebo k cieľom týkajúcim sa informačnej spoločnosti Riadiace orgány pri posudzovaní projektových žiadostí zriedkakedy vyžadovali predloženie podnikateľského plánu či vyčísliteľných cieľov 29 V nariadeniach k EFRR sa v programo‐ vom období 2007 – 2013 nevyžadovali podnikateľské plány ani iné merateľné finančné či podnikateľské ciele pre OP.
Such a requirement is considered good practice, however, when it comes to assessing the viability and pertinence of undertaking any business venture. 
Takáto požiadavka sa však považuje za osvedčený postup pri posudzovaní realizovateľnosti a relevantnosti pod‐ niku.
Among the OPs examined, only two of the managing authorities (in Poland and the United Kingdom) asked for business plans to be submitted with project applications, though not systematically. 
Spomedzi preskúmaných OP len dva riadiace orgány (v Poľsku a Spo‐ jenom kráľovstve) vyžadovali, aby sa spolu s projektovými žiadosťami pred‐ kladali podnikateľské plány, a ani to nie systematicky.
Consequently, only six of the 30 enterprises whose projects were examined provided a business plan, or other measurable financial or business targets (see Box 3). 
V dôsledku toho len šesť z 30 podnikov, ktorých projekty boli preskúmané, predložilo podnikateľský plán alebo iné merateľné finančné či podnikateľské ciele (pozri rámček 3).
Example of a comprehensive business plan in a project application In Poland, all projects funded under the measure aimed at promoting Business‐to‐Business (B2B) solutions were asked to provide a comprehensive business plan with their project applications. 
Príklad komplexného podnikateľského plánu v projektovej žiadosti V Poľsku sa pri všetkých projektoch financovaných v rámci opatrenia zameraného na medzipodnikové (B2B) riešenia vyžadovalo, aby bol k projektovým žiadostiam pripojený komplexný podnikateľský plán.
The business plan was required to provide detailed information that included a description of the company, a description of the project (project components, justification for the investment proposed, details of the financial, technical and human resources needed to carry out the project), the expected benefits (including objectives, measurable output and result indicators, and target values), and financial information on the com‐ pany (balance sheet, profit and loss account and cash flow statements). 
V ňom bolo potrebné uviesť podrobné informácie vrátane opisu spoločnosti, opisu projektu (zložky projektu, zdôvodnenie navrhovanej investície, podrobné údaje o finančných, technických a ľudských zdrojoch potreb‐ ných na realizáciu projektu), očakávané prínosy (vrátane cieľov, merateľných ukazovateľov výstupov a vý‐ sledkov a cieľových hodnôt) a finančné informácie o spoločnosti (súvaha, výkaz ziskov a strát a prehľad toku hotovosti).
Such detailed information provided a basis for a good understanding of the projects’ rationale and conse‐ quently for selection of the most efficient projects. Box 3 
Takéto podrobné informácie poskytovali základ pre dobré pochopenie dôvodov pre projekty a následne pre výber najúčinnejších projektov. Rámček 3
Observations 16 In some cases projects audited did not meet the measure’s objectives as set out in the OPs 32 In Greece, five of the audited co‐fin‐ anced projects did not comply with the measure’s objectives as set out in the OPs. 
Pripomienky 16 V niektorých prípadoch kontrolované projekty nespĺňali ciele opatrenia vymedzené v OP 32 V Grécku päť z kontrolovaných spolu‐ financovaných projektov nebolo v sú‐ lade s cieľmi opatrenia vymedzenými v OP.
Whereas the OP highlighted the need to support micro and small enterprises, the calls for proposals under which the projects audited had been selected had also allowed large companies to apply for co‐financing (see Box 4). 
Hoci sa v OP zdôraznila potreba podporiť mikropodniky a malé pod‐ niky, v rámci výzvy na predloženie návrhov, pri ktorej boli kontrolované projekty vybrané, sa o spolufinancova‐ nie mohli uchádzať aj veľké spoločnos‐ ti (pozri rámček 4).
33 With regard to a measure under one OP (Poland) that aimed to help newly established companies provide online services, the Court found that, at the selection stage, the only proof re‐ quired to demonstrate that an enter‐ prise was newly established was an extract from the register of companies’ stating the date on which the enter‐ prise had been set up. 
33 Pokiaľ ide o opatrenie v rámci jedného OP (Poľsko), ktorého cieľom bolo po‐ môcť novovytvoreným spoločnostiam pri poskytovaní online služieb, Dvor audítorov zistil, že vo fáze výberu bol jedinou požiadavkou na dôkaz, že ide o začínajúci podnik, výpis z obchodné‐ ho registra, v ktorom sa uvádzal dátum založenia podniku.
In fact, of the five audited projects supported under the above‐ mentioned measure, two actually comprised the new legal form of enter‐ prises that had existed previously and either closed down or severely limited their business activity, which had then been transferred to the newly cre‐ ated enterprise. 
Spo‐ medzi piatich kontrolovaných projek‐ tov podporených v rámci uvedeného opatrenia dve zahŕňali novú právnu formu podnikov, ktoré existovali v mi‐ nulosti a buď boli zrušené alebo bola výrazne obmedzená ich činnosť, ktorá bola prenesená do novovytvorené‐ ho podniku.
The entrepreneurs had decided to set up a new company that met the eligibility criteria in order to receive ERDF co‐financing. 
Podnikatelia sa rozhodli založiť novú spoločnosť, ktorá spĺňala kritériá oprávnenosti, aby získali spo‐ lufinancovanie z EFRR.
This by‐passing of the abovementioned eligibility criterion diminished the ef‐ fectiveness of this measure. 
Toto vyhnutie sa uvedenému kritériu oprávnenosti znížilo účinnosť opatrenia.
Selection of projects that were not in line with the measure’s objectives as set out in the OPs In Greece, the OP made explicit reference to the need to support microenterprises in the tourism sector, and defined measures with the objective to address this need, which were highly concentrated in the OP’s catchment area and whose level of ICT adoption was particularly low. 
Výber projektov, ktoré neboli v súlade s cieľmi opatrenia vymedzenými v OP V Grécku sa v OP jasne zmieňovala potreba podporiť mikropodniky v odvetví cestovného ruchu a definovali opatrenia na jej riešenie, pričom tieto mikropodniky boli vysoko koncentrované v spádovej oblasti OP a ich úroveň zavádzania IKT bola mimoriadne nízka.
Support to such microenterprises also aimed to reduce the impact of seasonality on the Greek tourism business by increasing economic activity that could be sustained throughout the year. 
Podpora pre takéto mikropodniky mala tiež za cieľ znížiť dosah sezónnosti na podniky pôsobiace v gréckom cestovnom ruchu tým, že sa zvýši hospodárska aktivita, ktorá by bola udržateľná počas celého roka.
However, the call for proposals was drawn up in such a way that it did not place particular emphasis on either micro or even small enterprises. 
Výzva na predloženie návrhov však bola formulovaná takým spôsobom, že sa v nej nekládol osobitný dôraz ani na mikropodniky a dokonca ani na malé podniky.
The outcome was that large hotels also received funding (four of the seven enterprises assessed in the tourism sector belonged to top Greek hotel chains). 
Výsledkom bolo, že aj veľké hotely získali financovanie (štyri zo siedmich posudzovaných podnikov v odvetví cestovného ruchu patrili k popredným gréckym hotelo‐ vým reťazcom).
These hotels also had a well‐established business model based on two main elements: selling through tour operators (hence, selling directly via the website was of minor importance), and reliance on seasonality (they are open 6 months a year). 
Tieto hotely mali aj riadne zavedený podnikateľský model vychádzajúci z dvoch hlavných prvkov: predaj prostredníctvom cestovných kancelárií (priamy predaj cez internetovú stránku preto nebol veľmi dôležitý) a spoliehanie sa na sezónnosť (sú v prevádzke šesť mesiacov v roku).
The implementation of the co‐financed projects had no impact on their above‐ mentioned business model, even though this constituted an objective laid down in the OP and its guidelines. Box 4 
Realizácia spolufinancovaných projektov neovplyvnila ich uvedený podnikateľský model napriek tomu, že dosah na podnikateľský model bol cieľom stanoveným v OP a v usmerneniach k nemu. Rámček 4
Observations 17 Weak selection procedures resulted in co‐funded projects that were unlikely to provide value for money 34 Differences were noted in the selec‐ tion procedures of the OPs audited, particularly with regard to the types of project, funding ceilings and selection processes (see Figure 3)18. 
Pripomienky 17 Slabé výberové postupy spôsobili, že sa spolufinancovali projekty, pri ktorých nebolo pravdepodobné, že za vynaložené finančné prostriedky zabezpečia optimálnu hodnotu 34 Zaznamenali sa rozdiely vo výbero‐ vých postupoch kontrolovaných OP, najmä pokiaľ ide o typy projektov, stropy financovania a procesy výberu (pozri schému 3)18.
Different schemes for selecting e‐commerce projects by Member State 18 The United Kingdom’s (Scotland) selection procedure comprised two stages. 
Rozličné systémy výberu projektov v oblasti elektronického obchodu v členských štátoch 18 Výberový postup v Spojenom kráľovstve (Škótsko) mal dve fázy.
The first involved the managing authority applying a two‐part procedure to select project sponsors (intermediaries). 
V prvej riadiaci orgán uplatňoval postup pozostávajúci z dvoch častí, ktorého cieľom bol výber sponzorov (sprostredkovateľov) projektov.
The first part of the procedure allowed the managing authority (or intermediate body) to establish whether or not a project met the OP eligibility criteria. 
Prvá časť postupu riadiacemu orgánu (sprostredkovateľskému orgánu) umožnila zistiť, či projekt spĺňa kritériá oprávnenosti stanovené v OP.
Successful project applications then OP Piedmont (Italy) Emilia-Romagna (Italy) Digital Convergence (Greece) Lowlands and Uplands of Scotland (United Kingdom) Innovative Economy (Poland) Support type Direct investment in SMEs Direct investment in SMEs Funding of intermediaries (project sponsors) Direct investment in SMEs Investment ceiling Up to 200 000 euro Depending on the scheme: up to 40 000 euro (tourism projects) or 200 000 euro (retail projects) Grants: up to 200 000 euro and/or No financial support: advice/consultancy services Up to 200 000 euro Selection procedure Ranking of applications based on an evaluation of substantive criteria (carried out by external experts) First come, first served Based on fulfilment of eligibility criteria Selection of SME projects by project sponsors: first come, first served basis based on fulfilment of eligibility criteria Up to 2010: First come, first served basis based on fulfilment of eligibility criteria From 2010: Ranking of applications based on evaluation of substantive criteria Source: ECA. Figure 3 
OP Piemont (Taliansko) Emilia-Romagna (Italy) Digitálna konvergencia (Grécko) Regióny Lowlands a Uplands v Škótsku (Spojené kráľovstvo) Inovačné hospodárstvo (Poľsko) Typ podpory Priame investície do MSP Priame investície do MSP Financovanie pre sprostredkovateľov (sponzorov projektov) Priame investície do MSP Investičný strop Do 200 000 EUR V závislosti od systému: do 40 000 EUR (projekty v oblasti cestovného ruchu) alebo 200 000 EUR (projekty súvisiace s predajom) Granty: do 200 000 EUR a/alebo nefinančná podpora: poradenstvo/Konzultačné služby Do 200 000 EUR Výberový postup Zostavenie poradia žiadostí na základe vyhodnotenia vecných kritérií (nezávislými expertmi) Podľa poradia prihlásenia Na základe splnenia kritérií oprávnenosti Výber projektov MSP sponzormi projektov: podľa poradia prihlásenia, na základe splnenia kritérií oprávnenosti Do roku 2010: podľa poradia prihlásenia, na základe splnenia kritérií oprávnenosti Od roku 2010: Zostavenie poradia žiadostí na základe vyhodnotenia vecných kritérií Zdroj: EDA. Schéma 3
Observations 18 35 Most of the selection procedures were conducted on a ‘first come, first served’ basis where only eligibility criteria were applied and they were easy to fulfil. 
Pripomienky 18 35 b) Väčšina výberových postupov sa vykonávala podľa poradia prihlásenia, pričom sa uplatnili len kritériá opráv‐ nenosti, ktorých splnenie bolo jedno‐ duché.
Up until 2010, under only two of the five OPs in Italy (Piedmont, Emilia‐Romagna) had the managing authority used a qualitative selection procedure based on substantive criter‐ ia, ranking of applications and expert evaluation. 
19 Vrátane štyroch projektov spomenutých v bode 36 písm. a). stavení poradia projektových žiadostí a hodnotení expertov len v dvoch z piatich OP v Taliansku (Piemont, Emilia‐Romagna).
In 2010, Poland decided to amend its selection procedures and introduced qualitative evaluation and ranking of proposals into the selection process. 
Poľsko sa v roku 2010 rozhodlo zmeniť svoje výberové postupy a do výberového procesu za‐ viedlo kvalitatívne hodnotenie a zosta‐ vovanie poradia návrhov.
36 The combination of a lack of demand‐ ing criteria and comparative selection of applications and the absence of comprehensive business information in project applications resulted, in over one‐third of the cases, in the co‐fund‐ ing of projects that offered low or no value for money: (a) In Greece, four projects — con‐ sisting in the development of a website with an online booking facility — were redundant. 
36 Kombinácia absencie náročných kritérií a porovnateľného výberu a chýbajú‐ cich komplexných podnikateľských informácií v projektových žiadostiach viedla vo vyše tretine prípadov k tomu, že spolufinancovanie projektov zabez‐ pečilo len nízku hodnotu za vynalože‐ né prostriedky, prípadne neprinieslo žiadnu hodnotu: a) v Grécku boli štyri projekty – po‐ zostávajúce z vytvorenia interne‐ tovej stránky s možnosťou online rezervácie – prebytočné.
The enterprises had had a website and online booking facility before they carried out the project. 
Podniky mali internetové stránky a možnosť online rezervácií už pred realizá‐ ciou projektu.
Moreover, the websites developed had the same layout as other websites put in place by other hotels in the same chain, which had also been co‐funded (at the same or a very similar cost) by the ERDF under the same call for proposals. (b) Ten of the 30 co‐financed projects audited (all 10 of which were in either Italy (Emilia‐Romagna and Piedmont) or Greece19) would have been carried out even in the absence of public co‐financing, according to what was stated by the project owners. 
Vytvorené interne‐ tové stránky mali navyše to isté rozvrhnutie ako stránky ostatných hotelov v tom istom reťazci, ktoré boli tiež spolufinancované (pri rov‐ nakých či podobných nákladoch) z EFRR v rámci tej istej výzvy na predloženie návrhov; c) v jednom členskom štáte (Spoje‐ né kráľovstvo) sponzori projektu poskytli podnikom poradenstvo navyše ku grantom, prípadne namiesto nich.
In the case of the three SME projects that received advice, according to the project owners, the impact of the ERDF support was negligible, since all three enterprises had devel‐ oped their own e‐commerce strat‐ egy and online presence indepen‐ dently and at their own expense. 
V prípade troch projektov MSP, ktorým bolo po‐ skytnuté poradenstvo, bol dosah podpory z EFRR podľa vlastníkov projektov zanedbateľný, keďže všetky tri podniky si vytvorili vlastné stratégie elektronického obchodu a zabezpečili pôsobenie na internete nezávisle a na vlast‐ né náklady.
Observations 19 The selection procedures were sometimes too lengthy 37 The average time taken to approve the projects audited (timespan from the launch of the call for proposals to the grant award) lasted more than 6 months in the case of three of the five OPs audited (in Greece and Italy (Emilia‐Romagna and Piedmont)). 
Pripomienky 19 Výberové postupy boli niekedy príliš zdĺhavé 37 Priemerný čas potrebný na schválenie kontrolovaných projektov (čas od vy‐ hlásenia výzvy na predloženie návrhov po udelenie grantu) bol viac než šesť mesiacov v prípade troch z piatich kontrolovaných OP [v Grécku a Talian‐ sku (Emilia Romagna a Piemont)].
This potentially affected applicants who could not raise sufficient capital and were actually in greater need of public financial support, and could not carry out their projects as a result. 
To potenciálne zasiahlo tých uchádzačov, ktorí neboli schopní získať dostatočný kapitál a v skutočnosti omnoho viac potrebovali verejnú finančnú podporu, v dôsledku čoho nemohli zrealizovať svoje projekty.
38 Delays of several months were only partly explained by the fact that the selection process included an expert evaluation and comparison of ap‐ plications received, based on a set of substantive criteria. 
38 Niekoľkomesačné oneskorenia sa len čiastočne dali vysvetliť skutoč‐ nosťou, že výberový postup zahŕňal hodnotenie expertov a porovnávanie predložených žiadostí na základe súboru vecných kritérií.
This was the case in Italy, where the average project approval took either 8 months (OP for Emilia‐Romagna) or 14 months (OP for Piedmont). 
To bol prípad v Taliansku, kde priemerné schvaľova‐ nie grantu trvalo osem mesiacov (OP Emilia‐Romagna) alebo 14 mesiacov (OP Piemont).
39 However, delays of 7 months were difficult to justify when the selection procedures were also ‘first come, first served’ with no substantive appraisal and comparison of applications, as was the case in Greece. (‘Digital Conver‐ gence’ OP). 
39 Sedemmesačný postup sa však ťažko zdôvodňoval v prípadoch, keď výbero‐ vý proces prebiehal na základe poradia prihlásenia, pričom sa nevykonávalo žiadne vecné hodnotenie či porovná‐ vanie žiadostí, ako to bolo v prípade Grécka (OP Digitálna konvergencia).