natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Recommendation 3 The Commission accepts this recommendation as follows: First bullet: The Commission considers this sub-recommendation as implemented since new off-the-shelf SCOs have been included in the Omnibus CPR regulation. 
Odporúčanie 3 Komisia prijíma toto odporúčanie, a to takto: Prvá zarážka: Komisia považuje toto čiastkové odporúčanie za vykonané, keďže nové štandardné možnosti zjednodušených nákladov boli zahrnuté do súhrnného nariadenia ospoločných ustanoveniach.
The Commission will continue exploring the options to develop more off-the-shelf SCOs to be included in future legislation but it is not in a position at this stage to make specific committments. 
Komisia bude naďalej skúmať možnosti na vytvorenie ďalších štandardných možností zjednodušených nákladov, ktoré sa začlenia do budúcich právnych predpisov, v tomto štádiu však nemôže prijať konkrétne záväzky.
Second bullet: The Commission will update the definition of key and ancillary controls to reflect the use of SCOs. 
Druhá zarážka: Komisia aktualizuje vymedzenie kľúčových a vedľajších kontrol tak, aby odrážali používanie možností zjednodušeného vykazovania nákladov.
The use of SCOs is to reduce administrative burden for authorities and beneficiaries, enabling the administrative effort involved in the management of the Fund to focus more on the achievement of policy objectives instead of being concentrated on collecting and verifying financial documents. 
Účelom možností zjednodušených nákladov je zníženie administratívneho zaťaženia orgánov a príjemcov, čo umožňuje zamerať administratívne úsilie vynakladané pri riadení fondu viac na dosahovanie politických cieľov namiesto toho, aby sa sústredilo na zhromažďovanie a overovanie finančných dokumentov.
The new provision in the CPR provides for the possibility to reimburse Member States based on the fulfilment of conditions related to the realisation of progress in implementation or the achievements of objectives of programmes and will be laid down in delegated acts (to be adopted). 
Novým ustanovením v nariadení o spoločných ustanoveniach sa zabezpečuje možnosť uhrádzať členským štátom platby na základe splnenia podmienok súvisiacich s dosiahnutím pokroku pri vykonávaní alebo s dosiahnutím cieľov programov a táto možnosť sa stanoví v delegovaných aktoch (ktoré sa majú prijať).
While the Commission is not in a position at this stage to make specific commitments in relation to legislative proposals for the post 2020 period, the Commission is reflecting, as set out in the Communication on the Future of Food and Farming, on ways to move to systems which base Member State reimbursement on policy delivery. 
Hoci Komisia v tejto fáze nemôže prijať konkrétny záväzok, pokiaľ ide o legislatívne návrhy na obdobie po roku 2020, Komisia uvažuje, ako sa uvádza v oznámení o budúcnosti potravinárstva a poľnohospodárstva, o spôsoboch prechodu na systémy, v rámci ktorých sa úhrady členským štátom budú zakladať na plnení politík.
At the same time, the Commission will continue to encourage Member States to use SCOs to facilitate reimbursement of beneficiaries. 5 
Komisia bude zároveň naďalej motivovať členské štáty, aby používali možnosti zjednodušených nákladov na uľahčenie úhrad príjemcom.
Event Date Adoption of Audit Planning Memorandum (APM) / Start of audit 8.3.2017 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 23.1.2018 Adoption of the final report after the adversarial procedure 7.3.2018 CommissionŐs (or other auditeeŐs) official replies received in all languages 9.4.2018 
Udalosť Dátum Schválenie memoranda o plánovaní auditu/začiatok auditu 8.3.2017 Oficiálne zaslanie návrhu správy Komisii (alebo inému kontrolovanému subjektu) 23.1.2018 Schválenie konečnej správy po námietkovom konaní 7.3.2018 Prijatie oficiálnych odpovedí Komisie (alebo iného kontrolovaného subjektu) vo všetkých jazykoch 9.4.2018
Simplified cost options (SCOs) can bring simplification and may decrease the administrative burden for both beneficiaries and Member State authorities. 
Možnosti zjednodušených nákladov môžu priniesť zjednodušenie a zníženie administratívnej záťaže pre príjemcov aj orgány členských štátov.
However, they only constitute a small part of rural development spending during the 2014-2020 period. 
Predstavujú však len malú časť výdavkov na rozvoj vidieka počas obdobia 2014 – 2020.
We found that SCOs can keep the costs of rural development projects under control, but only if set at the right level and based on a fair, equitable and verifiable methodology. 
Zistili sme, že možnosti zjednodušených nákladov môžu udržať náklady na projekty v oblasti rozvoja vidieka pod kontrolou, ale len vtedy, ak sú nastavené na správnej úrovni a zakladajú sa na spravodlivej, nestrannej a overiteľnej metodike.
EN 2018 Special Report NO 12 Broadband in the EU Member States: despite progress, not all the Europe 2020 targets will be met (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
SK 2018 Osobitná správa Č. 12 Širokopásmové pripojenie v členských štátoch EÚ: napriek pokroku nebudú všetky ciele stratégie Európa 2020 splnené (podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)
This performance audit was carried out by Audit Chamber II Investment for cohesion, growth and inclusion spending areas. 
Tento audit výkonnosti vykonala audítorská komora II Investície na podporu súdržnosti, rastu a začlenenia.
Ms Iliana Ivanova, Dean of this Chamber, is the Reporting Member. 
Iliana Ivanova, predsedajúca tejto komory, je členkou-spravodajkyňou.
She was supported by Mihail Stefanov, Head of Private Office and James Verity, Private Office Attaché; Niels-Erik Brokopp, Principal Manager; Romuald Kayibanda, Head of Task; Przemyslaw Dowgialo, Alessandra Falcinelli, Anna Fiteni, Agota Marczinko, Ana Popescu, Michael Spang, Lutz Venske, and Angelika Zych, Auditors. 
Podporu jej poskytli Mihail Stefanov, vedúci kabinetu, a James Verity, atašé kabinetu; Niels-Erik Brokopp, hlavný manažér; Romuald Kayibanda, vedúci úlohy; Przemyslaw Dowgialo, Alessandra Falcinelli, Anna Fiteni, Agota Marczinko, Ana Popescu, Michael Spang, Lutz Venske a Angelika Zych, audítori.
From left to right: Angelika Zych, Niels-Erik Brokopp, Romuald Kayibanda, James Verity, Iliana Ivanova, Lutz Venske, Mihail Stefanov, Agota Marczinko. 
Zľava doprava: Angelika Zych, Niels-Erik Brokopp, Romuald Kayibanda, James Verity, Iliana Ivanova, Lutz Venske, Mihail Stefanov, Agota Marczinko.
The legal and competitive environment poses problem in some Member States Some Member States improved the process of coordinating broadband investments but we found a lack of coordination across programme periods in one examined Member State Conclusion and recommendations Annex – 30 Mbps coverage maps of Europe Replies of the Commission and of the EIB 63 - 69 70 - 78 79 - 87 3 
Právne a konkurenčné prostredie predstavuje problémy v niektorých členských štátoch Niektoré členské štáty zlepšili proces koordinácie investícií do širokopásmového pripojenia, zistili sme však nedostatočnú koordináciu medzi programovými obdobiami v jednom preskúmanom členskom štáte Záver a odporúčania Príloha – Mapy pokrytia Európy s 30 Mbps pripojením Odpovede Komisie a EIB 63 – 69 70 – 78 79 – 87 3
These objectives are (i) by 2013, to bring basic broadband to all Europeans (from 144 Kbps up to 30 Mbps); (ii) by 2020, to ensure coverage of all Europeans with fast broadband (> 30 Mbps); and (iii) by 2020, to ensure take-up of 50 % or more of European households to ultra-fast broadband (> 100 Mbps). 
Ide o tieto ciele: i) do roku 2013 sprístupniť základné širokopásmové pripojenie všetkým Európanom (od 144 Kbps do 30 Mbps); ii) zabezpečiť, aby do roku 2020 mali všetci Európania prístup k rýchlemu širokopásmovému pripojeniu (> 30 Mbps); a aby iii) do roku 2020 malo 50% alebo viac európskych domácností ultrarýchle internetové pripojenie (> 100 Mbps).
Ex-ante Conditionalities Conditions, based on pre-defined criteria regarded as necessary prerequisites for the effective and efficient use of Union support. 
EÚ Európska únia Ex ante kondicionality Podmienky, založené na vopred definovaných kritériách, ktoré sa považujú za nevyhnutné podmienky účinného a efektívneho využívania podpory Únie.
When preparing European Regional Development Fund (ERDF), Cohesion Fund (CF) and European Social Fund (ESF) Operational Programmes (OPs) under the 2014-2020 programme period, Member States have to assess whether these conditions are fulfilled. 
Pri vypracúvaní operačných programov (OP) Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), Kohézneho fondu (KF) a Európskeho sociálneho fondu (ESF) v programovom období 2014 – 2020 musia členské štáty posúdiť, či boli tieto podmienky splnené.
If they have not been fulfilled, action plans need to be prepared to ensure fulfilment by 31 December 2016. 
Ak splnené neboli, musia sa pripraviť akčné plány, aby sa zabezpečilo splnenie týchto podmienok do 31. decembra 2016.
Gbps A unit of data transfer equal to 1 000 000 000 bits per second. 
Gbps Jednotka prenosu dát rovnajúca sa 1 000 000 000 bitov za sekundu.
Kbps A unit of data transfer equal to 1 000 bits per second. 
Kbps Jednotka prenosu dát rovnajúca sa 1 000 bitov za sekundu.
Mbps A unit of data transfer equal to 1 000 000 bits per second. 
Mbps Jednotka prenosu dát rovnajúca sa 1 000 000 bitov za sekundu.
5 NBP National Broadband Plan OP Operational Programme Take-up In the context of this report, take-up is an indicator selected by the European Commission. 
5 NPE Nástroj na prepájanie Európy NPŠP Národný plán širokopásmového pokrytia OP Operačný program Pripojenie V kontexte tejto správy je pripojenie ukazovateľom vybraným Európskou komisiou.
It is defined as the percentage of households having a broadband subscription compared to the total number of households. 
Vymedzuje sa ako percento domácností s predplateným širokopásmovým pripojením v porovnaní k celkovému počtu domácností.
EXECUTIVE SUMMARY About broadband I. Broadband is the common term used to mean faster internet speeds and other technical characteristics that make it possible to access or deliver new content, applications and services. 
ZHRNUTIE O širokopásmovom pripojení I. Širokopásmové pripojenie je všeobecne používaný termín, ktorý znamená vyššie rýchlosti internetu a ďalšie technické charakteristiky, ktoré umožňujú prístup alebo dodanie nového obsahu, aplikácií a služieb.
An increase in the importance of digital data now means that good internet connections are essential not only for European businesses to remain competitive in the global economy, but also more widely for promoting social inclusion. 
Nárast významu digitálnych údajov v súčasnosti znamená, že dobré internetové pripojenie je zásadne dôležité nielen pre európske podniky, aby zostali konkurencieschopné v globálnej ekonomike, ale aj všeobecnejšie na presadzovanie sociálneho začleňovania.
As part of its Europe 2020 strategy, in 2010 the EU set three targets for broadband: by 2013, to bring basic broadband (up to 30 Megabits per second, Mbps) to all Europeans; by 2020, to provide all Europeans with fast broadband (over 30 Mbps); and by 2020, to ensure take-up by 50 % or more of European households to ultra-fast broadband (over 100 Mbps). 
V rámci stratégie Európa 2020 stanovila EÚ v roku 2010 tri ciele v oblasti širokého pásma: sprístupniť základné širokopásmové pripojenie všetkým Európanom do roku 2013 (do 30 megabitov za sekundu, Mbps); zabezpečiť, aby do roku 2020 mali všetci Európania prístup k rýchlemu širokopásmovému pripojeniu (nad 30 Mbps); a aby do roku 2020 malo 50% alebo viac európskych domácností ultrarýchle internetové pripojenie (nad 100 Mbps).
To support these objectives, the EU has implemented a series of policy and regulatory measures and has made some 15 billion euro available to Member States in the period 2014-2020, through a variety of funding sources and types, including 5.6 billion euro in loans from the European Investment Bank (EIB). 
Na podporu týchto cieľov EÚ zaviedla sériu politických a regulačných opatrení a sprístupnila členským štátom približne 15 mld. EUR na obdobie 2014 – 2020 prostredníctvom rôznych zdrojov a typov financovania, vrátane 5,6 mld. EUR vo forme úverov od Európskej investičnej banky (EIB).
How we conducted our audit III. 
Ako sme vykonávali audit III.
We addressed the effectiveness of action taken by the European Commission and the Member States to achieve the Europe 2020 broadband objectives. 
Skúmali sme účinnosť opatrení prijatých Európskou komisiou a členskými štátmi na dosiahnutie cieľov v oblasti širokopásmového pripojenia stanovených v stratégii Európa 2020.
The audit covered the 2007-2013 and the 2014-2020 programme periods and all the EU funding sources, including support provided by the EIB. 
Audit sa týkal programových období 2007 – 2013 a 2014 – 2020 a všetkých zdrojov financovania EÚ, vrátane podpory poskytnutej EIB.
Our audit work extended to all those parts of the Commission with significant roles to play in broadband, and the EIB. 
Našu audítorskú prácu sme vykonávali vo všetkých útvaroch Komisie, ktoré zohrávajú významnú úlohu v oblasti širokopásmového pripojenia, a v EIB.
For a more detailed understanding of the national issues, we focused on five Member States: Ireland, Germany, Hungary, Poland and Italy. 
S cieľom lepšie porozumieť vnútroštátnym záležitostiam sme sa zamerali na päť členských štátov: Írsko, Nemecko, Maďarsko, Poľsko a Taliansko.
We also visited a range of other stakeholders (such as National Regulatory Authorities, business and telecommunications associations, consumer associations and trade unions). 6 
Taktiež sme navštívili celý rad ďalších zainteresovaných strán (napr. 6
What we found V. We found that broadband coverage has generally been improving across the EU, but that the Europe 2020 targets will not all be achieved. 
Čo sme zistili V. Zistili sme, že širokopásmové pokrytie sa v EÚ vo všeobecnosti zlepšilo, ale ciele stratégie Európa 2020 nebudú dosiahnuté.
Rural areas, where there is less incentive for the private sector to invest in broadband provision, remain less well connected than cities, and take-up of ultra-fast broadband is significantly behind target. 
Vidiecke oblasti, v ktorých má súkromný sektor menšie podnety investovať do zabezpečenia širokopásmového pokrytia, zostávajú horšie pripojené než mestá, a pripojenie na ultrarýchle širokopásmové služby výrazne zaostáva za cieľom.
In terms of the three targets, while nearly all Member States achieved the basic broadband coverage target by 2013, this will most likely not be the case for the 2020 target for fast broadband. 
Pokiaľ ide o dané tri ciele, hoci takmer všetky členské štáty dosiahli cieľ základného širokopásmového pokrytia do roku 2013, s najväčšou pravdepodobnosťou tomu tak nebude v prípade cieľa rýchleho širokopásmového pripojenia do roku 2020.
Rural areas remain problematic in most Member States: by mid-2017 14 had coverage in rural areas of less than 50 %. 
Vidiecke oblasti zostávajú problémom vo väčšine členských štátov: do polovice roku 2017 malo 14 členských štátov pokrytie vidieckych oblastí nižšie než 50 %.
For the third target, take-up of ultra fast broadband, only 15 % of households had subscribed to internet connections at this speed by mid-2017, against a target of 50 % by 2020. 
Pokiaľ ide o tretí cieľ, pripojenie na ultrarýchle širokopásmové služby, do polovice roku 2017 malo len 15 % domácností predplatené internetové pripojenie s takouto rýchlosťou, oproti cieľu 50 % do roku 2020.
Despite these problems, if their plans are implemented as intended, three of the five examined Member States may be in good position to achieve the Commission’s objectives for 2025, one of which is that all households should have access to ultra-fast broadband, upgradable to 1 Gbps. 
Napriek týmto problémom, ak sa plány zrealizujú tak, ako sa očakáva, tri z piatich preskúmaných členských štátov môžu mať dobrú pozíciu na dosiahnutie cieľov Komisie do roku 2025. Jedným z týchto cieľov je, že všetky domácnosti by mali mať prístup k ultrarýchlemu širokopásmovému pripojeniu s možnosťou zvýšenia rýchlosti na 1 Gbps.
The Commission’s support was positively assessed by the Member States but the monitoring is uncoordinated across Directorates-General. 
Členské štáty pozitívne zhodnotili podporu zo strany Komisie, ale monitorovanie naprieč generálnymi riaditeľstvami nie je koordinované.
All Member States had developed broadband strategies, but there were weaknesses in the ones we examined. 
Všetky členské štáty vypracovali stratégie v oblasti širokopásmového pripojenia, ale tie, ktoré sme preskúmali, majú nedostatky.
Some Member States were late in finalising their strategies, and their targets were not always consistent with those in Europe 2020. 
Niektoré členské štáty boli v oneskorení s dokončením svojich stratégií a ich ciele neboli vždy jednotné s cieľmi stratégie Európa 2020.
Not all the Member States had addressed the challenges related to their legacy internet infrastructure (their telephone infrastructure), with potential implications for adequate speed in the medium and long term. 
Nie všetky členské štáty riešili výzvy týkajúce sa staršej internetovej infraštruktúry (ich telefónnej infraštruktúry), čo môže mať potenciálny vplyv na primeranú rýchlosť zo strednodobého a dlhodobého hľadiska.
Financing in rural and sub-urban areas was not properly addressed in three of the Member States we examined, and a major EIB project supported through the European Fund for Strategic Investments did not focus on those areas where public sector support is most needed. 
Financovanie vo vidieckych a prímestských 7 oblastiach sa neriešilo primerane v troch preskúmaných členských štátoch a veľký projekt EIB podporený z Európskeho fondu pre strategické investície nebol zameraný na tie oblasti, v ktorých je podpora verejného sektora najpotrebnejšia.
We found that the legal and competitive environments posed problems in two Member States. 
Zistili sme, že právne a konkurenčné prostredie predstavovalo problémy v dvoch členských štátoch.
In addition, we found a lack of coordination across programme periods in one Member State. 
Okrem toho sme zistili nedostatočnú koordináciu medzi programovými obdobiami v jednom členskom štáte.
We make recommendations in three areas, on strategic planning, the regulatory environment and fostering competition through financing. 
Vyjadrujeme odporúčania v troch oblastiach: k strategickému plánovaniu, regulačnému prostrediu a podpore konkurencie prostredníctvom financovania.
These recommendations include the following: • Member States should develop new plans for the period after 2020. • The Commission should clarify the application of the State aid guidelines , as some Member States are interpreting them in a way which may limit their investment in broadband. 
Ide o tieto odporúčania: • členské štáty by mali vypracovať nové plány na obdobie po roku 2020. • Komisia by mala objasniť uplatňovanie usmernení k štátnej pomoci, pretože niektoré členské štáty ich vykladajú spôsobom, ktorý obmedzuje ich investície do širokopásmového pripojenia.
It should also support Member States’ efforts to foster more competition in broadband service provision by incentivising the set up of appropriate networks and aggregating smaller projects into those of a critical size where appropriate. • The EIB should focus its support through the EFSI and the Connecting Europe Broadband Fund on small and medium size projects in areas where public sector support is most needed, in line with the aim of supporting riskier projects. 8 
Taktiež by mala podporovať úsilie členských štátov o väčšiu súťaž v poskytovaní služieb širokopásmového pripojenia prostredníctvom stimulov pre zriadenie primeraných sietí a sústreďovaním menších projektov do projektov s kritickou veľkosťou, ak je to vhodné. • EIB by mala zamerať svoju podporu z EFSI a Investičného fondu pre širokopásmové pripojenie v rámci NPE na malé a stredné projekty v oblastiach, v ktorých je podpora verejného sektora najpotrebnejšia, v súlade s cieľom podporovať rizikovejšie projekty. 8
INTRODUCTION Broadband and its importance 1. 
ÚVOD Širokopásmové pripojenie a jeho dôležitosť 1.
Digital data via the internet is playing an increasingly large role in the lives of citizens, government and business. 
Digitálne údaje na internete zohrávajú čoraz dôležitejšou úlohu v životoch občanov, vlád a podnikov.
For Europe to remain competitive in the global economy, good levels of internet speed and access, as provided by broadband, are essential. 
Dobrá rýchlosť internetu a prístup k nemu, ako ich zabezpečuje širokopásmové pripojenie, sú zásadne dôležité, aby si Európa udržala svoje konkurenčné postavenie v globálnej ekonomike.
For example: • an increase of 10 % in broadband connections in a country could result in 1 % increase in GDP per capita per year1; • a 10 % increase in broadband connections could raise labour productivity by 1.5 % over the next five years2; and • investments in broadband will also help deliver quality education, promote social inclusion and benefit rural and remote regions. 
Napríklad: • zvýšenie širokopásmových pripojení o 10 % môže v krajine viesť k 1 % nárastu HDP na obyvateľa za rok1; • zvýšenie širokopásmového pripojenia o 10% môže viesť k nárastu produktivity práce o 1,5% v priebehu piatich rokov2; a • investície do širokopásmového pripojenia tiež pomáhajú zlepšovať kvalitu vzdelávania, podporovať sociálne začlenenie a majú z neho prospech vidiecke a odľahlé regióny.
Some stakeholders3 consider that broadband is so important that it should be seen as an essential utility, alongside other utilities such as road, water, electricity and gas. 
Niektoré zainteresované strany3 zastávajú názor, že širokopásmové pripojenie je natoľko dôležité, že by sa malo vnímať ako základná služba popri ďalších službách, ako sú cesty, voda, elektrina a plyn.
The term ‘broadband’, in the context of internet access, does not have a specific technical meaning but is used to refer to any infrastructure for high-speed internet access that is always on and faster than traditional dial-up access. 
Termín „širokopásmové pripojenie“ v kontexte prístupu na internet nemá osobitný technický význam, ale používa sa ako odkaz na infraštruktúrny vysokorýchlostný internetový prístup, ktorý je vždy zapnutý a rýchlejší než tradičné pripojenie cez telefónnu linku.
The Commission has defined three categories of download speeds: • ‘Basic broadband’ for speeds between 144 Kbps and 30 Mbps; • ‘Fast broadband’ for speeds between 30 and 100 Mbps; and L. Holt, M. Jamison, “Broadband and contributions to economic growth: lessons from the US experience”, Telecommunications Policy v. 33 p. 
Komisia definovala tri kategórie rýchlosti sťahovania dát: • „základné širokopásmové pripojenie“ s rýchlosťou od 144 Kbps do 30 Mbps; L. Holt, M. Jamison, Broadband and contributions to economic growth: lessons from the US experience, Telecommunications Policy (Široké pásmo a jeho prínos k hospodárskemu rastu: ponaučenia zo skúseností v USA, telekomunikačné politika) v. 33 s.
575-581; Global Industry Leaders' Forum, Broadband enabled innovation, ITU, 2011. 
575 – 581; Fórum vedúcich aktérov priemyslu, Inovácie umožnené širokopásmovým pripojením, ITU, 2011.
See the revised version of the Digital Agenda for Europe (2012). 
Pozri revidované znenie Digitálnej agendy pre Európu (2012).
For example, Intelligent Community Forum Canada and BDO Canada. 
Napríklad Intelligent Community Forum Canada a BDO Canada.
3. A broadband access network is generally made of three parts: the backbone network, middle mile and the last mile connections to the end users (see Figure 1)4. 
Širokopásmová sieť zvyčajne pozostáva z troch častí: chrbticovej siete, medziuzlových 3. spojov (middle mile) a pripojenia koncových užívateľov (last mile) (pozri ilustráciu 1)4.