natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They should also enhance the added value of cohesion policy funds by improving RES project implementation as well as monitoring and evaluation and by building a stock of measured data about energy generation costs in all relevant RES sectors. 
Takisto by mali zlepšiť pridanú hodnotu finančných prostriedkov dostupných v rámci politiky súdržnosti, a to zlepšením realizácie projektov týka‐ júcich sa OZE, ako aj monitorovania a hodnotenia, a vytvorením databázy nameraných údajov o nákla‐ doch na výrobu energie vo všetkých príslušných odvetviach OZE.
Introduction 08 Renewable energy 01 Energy from renewable sources (RES) is important for improving the security of energy supply in the EU and for reducing the EU’s dependence on conventional (fossil) fuels and imported energy, and for reducing greenhouse gas emissions. 
Úvod 08 Obnoviteľná energia 01 Energia z obnoviteľných zdrojov je dôležitá na zlepšenie bezpečnosti dodávok energie v EÚ, obmedzenie závislosti EÚ od tradičných (fosíl‐ nych) palív a dovážanej energie a na zníženie emisií skleníkových plynov.
Electricity and heat can be generated from a range of resources, from the sun (concentrated solar power or photovoltaic power), wind (onshore or offshore), water (large, small or micro hydro), earth (geother-mal for electricity or heat) and biomass (solid, liquid, landfill gas and biodegradable fraction of industrial and municipal waste, and liquid biofuels). 
Elektrická energia a teplo sa môžu získavať z množstva zdrojov – zo slnka (koncentrovaná solárna energia alebo fotovoltická energia), z vetra (na pevnine alebo na mori), vody (veľká, malá a mikrohydro energia), zo zeme (geotermálna energia na elektrickú energiu alebo teplo) a z biomasy (tuhý odpad, tekutý odpad, skládkový plyn a biologicky rozložiteľné časti prie‐ myselného a komunálneho odpadu a tekuté biopalivá).
02 RES also have an important role to play in reducing carbon dioxide (CO2) emissions and enhancing environmental sustainability. 
02 Obnoviteľné zdroje energie (OZE) zohrávajú dôležitú úlohu v znižovaní emisií oxidu uhličitého CO2 a zlepšo‐ vaní environmentálnej udržateľnosti.
Moreover, the development of RES technologies has a potential to boost Europe’s economy, industrial competitiveness and employment. 
Rozvoj technológií OZE má navyše potenciál posilniť ekonomiku, prie‐ myselnú konkurencieschopnosť a zamestnanosť v EÚ.
RES are expected to be economically competitive with conventional energy sources in the medium to long term3. 
Očakáva sa, že ekonomická konkurencieschopnosť OZE sa v strednodobom až dlhodobom časovom horizonte vyrovná tradičným zdrojom energie3.
03 The development of renewable energy is laid out in the Article 194(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union in the context of the establishment and functioning of the internal market and the need to preserve and improve the environment. 
03 Rozvoj obnoviteľnej energie sa sta‐ novuje v článku 194 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v kontexte vytvorenia a fungovania vnútorného trhu a potreby zachovať a zlepšiť život‐ né prostredie.
EU policy objectives — the 2020 renewable energy target 04 Already in 1997, the EU had declared a 12 % RES target by 2010. 
Ciele politiky EÚ – plán na rok 2020 týkajúci sa obnoviteľnej energie 04 EÚ už v roku 1997 deklarovala cieľ, aby OZE v roku 2010 tvorili 12 %.
The Council of the European Union (the Council) set a binding EU target of 20 % in RES in gross final energy consumption by 2020, based on the Commission’s Renewable Energy Roadmap which lays down a pathway for mainstreaming RES into EU energy policies and markets (see Annex I concerning the national 2020 RES targets)4. 
Rada Európskej únie stanovila pre EÚ cieľ, aby hrubá konečná spotreba energie získanej z OZE do roku 2020 predstavo‐ vala 20 %, pričom vychádzala z plánu Komisie pre energiu z obnoviteľných zdrojov, v ktorom sa stanovuje spôsob začlenenia OZE do politík EÚ týkajú‐ cich sa energie a na trhy s energiou (pozri prílohu I týkajúcu sa národných cieľov OZE na rok 2020) 4.
The renewable energy directive adopted in 2009 constitutes a legally binding framework for the promotion of RES until 20205: ο Apart from setting the overall 20 % binding target for the EU and binding national targets of between 10 and 49 % by 2020 it improves the framework for promoting RES electricity (e.g. by introducing requirements for the Member States concerning access to the electricity grid and simplification of administrative procedures). ο It required the Member States to develop national action plans that establish roadmaps for the development of RES and created cooperation mechanisms between the Member States to help achieve the RES target cost-effectively. 
Smernica o obnoviteľnej energii prijatá v roku 2009 je právne záväzným rámcom pre podporu OZE do roku 20205: ο Okrem stanovenia celkového záväzného cieľa pre EÚ, ktorým je 20 %, a záväzných národných cieľov v rozmedzí od 10 do 49 % do roku 2020 smernica zlepšuje rámec pre podporu elektrickej energie z OZE (napr. zavedením požiadaviek pre členské štáty v súvislosti s prístu‐ pom do elektrickej rozvodnej siete a zjednodušením administratívnych postupov). ο V smernici sa od členských štátov požaduje, aby vypracovali národné akčné plány obsahujúce plány roz‐ voja OZE, a vytvárali mechanizmy spolupráce medzi členskými štátmi s cieľom dosiahnuť cieľ OZE nákla‐ dovo účinným spôsobom.
3 COM(2010) 639 final of 10 November 2010 ‘Energy 2020: A strategy for competitive, sustainable and secure energy’. 
3 KOM (2010) 639 v konečnom znení z 10. novembra 2010, „Energia 2020: stratégia pre konkurencieschopnú, udržateľnú a bezpečnú energiu“.
4 COM(2006) 848 final of 10 January 2007 ‘Renewable Energy Roadmap — Renewable energies in the 21st century: building a more sustainable future’. 
4 KOM(2006) 848 v konečnom znení z 10. januára 2007, „Cestovná mapa pre obnoviteľnú energiu – Obnoviteľná energia v 21. storočí: budovanie udržateľnejšej budúcnosti“.
5 Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the promotion of the use of energy from renewable sources and amending and subsequently repealing Directives 2001/77/EC and 2003/30/EC (‘RES Directive’) (OJ L 140, 5.6.2009, p. 
5 Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ ES z 23. apríla 2009 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie a o zmene a doplnení a následnom zrušení smerníc 2001/77/ES a 2003/30/ES („smernica o OZE“) (Ú. v.
The Commission must produce, by 31 December 2014, a progress report on the implementation of the RES directive7. Barriers to renewable energy 07 Apart from exogenous factors (such as evolution of energy prices or access to loans) multiple sector-specific obstacles hamper investments in RES throughout the Union and have not yet been eliminated by the Member States and the Commission12: ο Institutional and legal barriers, e.g. the priority given at EU level to energy issues is not always reflect-6 Preamble (9) and (41) to the RES directive. 
Úvod 09 05 Prekážky pre energiu z obnoviteľných zdrojov 07 Investíciám do OZE okrem vonkajších faktorov (napr. vývoj cien energie a do‐ stupnosť pôžičiek) bráni v celej Únii aj množstvo prekážok špecifických pre jednotlivé odvetvia, ktoré členské štáty a Komisia zatiaľ neodstránili12: inštitucionálne a právne prekážky, napr. priorita, ktorá sa na úrovni EÚ prisudzuje energetickým otázkam, sa nie vždy odráža na miestnej, regionálnej a národnej úrovni, 6 Odôvodnenia (9) a (41) smernice o OZE.
7 Article 23(8)(c) of the RES directive. 
7 Článok 23 ods. 8 písm. c) smernice o OZE.
8 Article 18(1)(h) of Commission Delegated Regulation (EU) No 1268/2012 of 29 October 2012 on the rules of application of Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 of the European Parliament and the Council on the financial rules applicable to the general budget of the Union (OJ L 362, 31.12.2012, p. 
8 Článok 18 ods. 1 písm. h) delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 1268/2012 z 29. októbra 2012 o pravidlách uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č.
9 European Parliament Resolution of 21 May 2013: Current challenges and opportunities for renewable energy in the European internal energy market (2012/2259(INI)). 
9 Uznesenie Európskeho parlamentu z 21. mája 2013 o súčasných výzvach a možnostiach týkajúcich sa energie z obnoviteľných zdrojov na európskom vnútornom trhu s energiou (2012/2259(INI)).
10 COM(2013) 175 final of 27 March 2013 ‘Renewable energy progress report’. 
10 COM (2013) 175 final z 27. marca 2013, „Správa o pokroku týkajúca sa energie z obnoviteľných zdrojov“.
11 COM(2013) 169 final of 27 March 2013, Green Paper ‘A 2030 framework for climate and energy policies’. 
11 COM(2013) 169 final z 27. marca 2013, „Zelená kniha – Rámec pre politiku v oblasti zmeny klímy a energetickú politiku do roku 2030“.
COM(2014) 15 final of 22 January 2014 ‘A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030’. 
COM(2014) 15 z 22. januára 2014, „Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie rokov 2020 až 2030“.
12 See, for instance, COM(2012) 271 final of 6 June 2012 ‘Renewable Energy: a major player in the European energy market’, and its 2010 and 2012 biannual progress reports, COM(2011) 31 final of 31 January 2011 and COM(2013) 175 final of 27 March 2013. 
12 Pozri napríklad COM(2012) 271 final zo 6. júna 2012, „Energia z obnoviteľných zdrojov: dôležitý aktér na európskom trhu s energiou“ a súvisiace správy o pokroku za roky 2010 a 2012 vypracúvané každé dva roky: KOM(2011) 31 v konečnom znení z 31. januára 2011 a COM(2013) 175 final z 27. marca 2013.
See also reports by European RES industry associations (European Renewable Energy Council (EREC) and its member organisations), particularly ‘Analysis of deviation and barriers, 2013 report’, by EREC, www.keepontrack.eu/ publications. 
Pozri tiež správy európskych priemyselných združení v oblasti OZE (Európska rada pre obnoviteľnú energiu (EREC), a jej členské organizácie), najmä dokument rady EREC „Analysis of deviation and barriers, 2013 report“ (Analýza odchýlky a prekážok, správa za rok 2013), www.keepontrack.eu/ publications.
06 ed at local, regional and national In addition, the EU’s financial rules stipulate that the cost-effectiveness principle must be an important determinant of public spending decisions8. 
06 pričom nedostatok jasných stratégií Vo finančných pravidlách EÚ sa okrem toho stanovuje, že zásada nákladovej účinnosti musí byť dôležitým určujú‐ cim faktorom pri rozhodovaní o verej‐ ných výdavkoch8.
Moreover, the European Parliament noted the need to identify the most cost-effective RES and cost-optimal policies for realising the potential of RES9. 
Európsky parlament navyše poukázal na potrebu identi‐ fikovať nákladovo najúčinnejšie OZE a nákladovo najoptimálnejšie politiky na naplnenie potenciálu OZE9.
According to the Commission’s latest progress report10 the EU’s RES 2020 target will likely be exceeded as a whole, whereas not all Member States were on track in 2012 to reach their binding national targets, see Annex I. Following its Green Paper in 2013, the Commission laid out initial considerations for the Union’s climate ο and energy policy for the period from 2020 to 2030, proposing a binding EU target of 27 % for RES11. level whereby a lack of clear implementation strategies and flexibility in the relevant administrations or the national legal regimes as well as unclear legislative and contractual frameworks standing in the way of promoting RES; complex authorisation and permitting procedures for planning, building and operating RES installations together with environmental requirements discouraging project promoters to come up with feasible project proposals (lack of an effective administrative system) Difficulties in integrating RES electricity in the transmission or distribution grids (technical problems, insufficient infrastructure, discriminatory practices preventing grid access, distribution of costs among the grid operators, government and project promoters and a lack of measuring of energy generation) ο Non-stable or non-predictable promotion and incentive regimes and a lack of information for suppliers, customers and installers hampering the use of cost-effective technologies. 
Podľa najnovšej správy Komisie o pokroku10 bude celkový cieľ EÚ na rok 2020 týka‐ júci sa OZE pravdepodobne prekroče‐ ný, hoci nie všetky členské štáty plnili v roku 2012 svoje záväzné národné ciele podľa plánu (pozri prílohu I). Po Zelenej knihe z roku 2013 Komisia ο stanovila východiskové faktory, ktoré treba zvážiť na účely politiky Únie v oblasti klímy a energetiky na obdo‐ bie od roku 2020 do roku 2030, pričom v súvislosti s OZE navrhla pre EÚ záväz‐ ný cieľ 27 %11. realizácie a nedostatok pružnosti príslušných správnych orgánov alebo vnútroštátnych právnych režimov, ako aj nejasné legislatívne a zmluvné rámce bránia podpore OZE; zložité postupy schvaľovania a povoľovania v súvislosti s plá‐ novaním, výstavbou a prevádz‐ kovaním objektov pre OZE, ako aj environmentálne požiadavky odrá‐ dzajú navrhovateľov projektov od toho, aby predkladali realizovateľné návrhy projektov (chýbajúci účinný administratívny systém), ťažkosti pri integrácii elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov do prenosnej alebo distribučnej siete (technické problémy, nepostaču‐ júca infraštruktúra, diskriminačné praktiky brániace prístupu do siete, rozdelenie nákladov medzi pre‐ vádzkovateľov siete, vládu a navr‐ hovateľov projektov a skutočnosť, že výroba energie sa nemeria), ο nestabilné a nespoľahlivé propa‐ gačné a motivačné mechanizmy a nedostatok informácií pre dodá‐ vateľov, zákazníkov a technikov brá‐ nia využívaniu nákladovo účinných technológií.
Introduction 10 Financial support for renewable energy by the cohesion policy 08 Cohesion policy instruments — the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF) — are the most important funding source among the EU spending programmes13 for promoting renewable energy. 
Úvod 10 Finančná podpora v rámci politiky súdržnosti na energiu z obnoviteľných zdrojov 08 Nástroje politiky súdržnosti – Európ‐ sky fond regionálneho rozvoja (EFRR) a Kohézny fond (KF) – sú najdôleži‐ tejšími zdrojmi financovania medzi výdavkovými programami EÚ13 na podporu energie z obnoviteľných zdrojov.
While during the 2000–06 programming period only 600 million euro had supported projects in this sector, approximately 4,7 billion euro was allocated to renewable energy in the 2007–13 programming period, reflecting a much higher importance to this policy area (see Annex II for the breakdown by Member States). 
Kým v programovom období 2000 – 2006 sa na podporu projektov v tomto odvetví vynaložilo len 600 mil. EUR, v programovom období 2007 – 2013 sa na energiu z obnoviteľných zdrojov pridelilo približne 4,7 mld. EUR, čo odráža omnoho väčší význam, ktorý sa pripisuje tejto oblasti politiky (pozri prehľad podľa členských štátov v prílohe II).
In the 2014–20 programming period, cohesion policy support to the shift towards a low-carbon economy will further increase and may reach at least 27 billion euro from the ERDF14. 
V programovom období 2014 – 2020 sa podpora v rámci poli‐ tiky súdržnosti na prechod na nízko‐ uhlíkové hospodárstvo ešte viac zvýši a môže dosiahnuť aspoň 27 mld. EUR z EFRR14.
Further support can also be provided through the Cohesion Fund. 
Z Kohézneho fondu sa môže poskytnúť dodatočná podpora.
13 Other EU programmes promoting RES in the 2007–13 programming period were: European Energy Programme for Recovery, Intelligent Energy Europe Programme and Framework Programme for Research. 
13 Ďalšími programami EÚ na podporu OZE v programovom období 2007 – 2013 boli: Európsky energetický program pre obnovu, program Inteligentná energia pre Európu a rámcový program pre výskum.
14 Regions will have to invest a minimum share of ERDF resources (20 % for more developed regions, 15 % for transition regions and 12 % for less developed regions) in supporting the shift towards a low-carbon economy in all sectors, including investments in renewable energy (Article 4(1) of Regulation (EU) No 1301/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on the European Regional Development Fund and on specific provisions concerning the Investment for growth and jobs goal and repealing Regulation (EC) No 1080/2006 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
14 Regióny budú musieť investovať minimálny podiel zdrojov EFRR (rozvinutejšie regióny 20 %, regióny v prechode 15 % a menej rozvinuté regióny 12 %) na podporu prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo vo všetkých odvetviach vrátane investícií do energie z obnoviteľných zdrojov (článok 4 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1301/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde regionálneho rozvoja a o osobitných ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti, a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č.
289)). 
289).
Cohesion policy spending for RES — key facts ο 270,8 billion euro — total ERDF/CF allocations for 2007–13 ο 0,6 billion euro — total ERDF/CF allocations to RES for 2000–06 ο 4,7 billion euro — total ERDF/CF allocations to RES for 2007–13 At least 27 billion euro — estimated minimum ERDF allocations to supporting the shift towards a low-carbon economy, including RES, for 2014–20. 
Výdavky v rámci politiky súdržnosti na OZE – hlavné fakty ο 270,8 mld. EUR – celkové pridelené prostriedky z EFRR/KF na obdobie 2007 – 2013 ο 0,6 mld. EUR – celkové pridelené prostriedky na OZE z EFRR/KF na obdobie 2000 – 2006 ο 4,7 mld. EUR – celkové pridelené prostriedky na OZE z EFRR/KF na obdobie 2007 – 2013 Minimálne 27 mld. EUR – odhad minimálnych pridelených prostriedkov z EFRR na podporu prechodu na nízko‐ uhlíkové hospodárstvo vrátane OZE na obdobie 2014 – 2020.
Further allocations could also be made from the Cohesion Fund (footnote 14). Box 1 
Ďalšie prostriedky sa môžu prideliť z Kohézneho fondu (poznámka pod čiarou 14). Rámček 1
Introduction 11 Shared management 09 In the framework of cohesion policy the Member States draft the individual operational programmes, set up and operate their management and control systems and issue annual implementation reports to the Commission. 
Úvod 11 Spoločné hospodárenie 09 V rámci politiky súdržnosti členské štáty vypracúvajú jednotlivé operačné programy, zriaďujú a spravujú systémy riadenia a kontroly a každoročne pred‐ kladajú Komisii správy o vykonávaní.
Moreover, as part of the day-to-day management, national or regional bodies select the projects and are responsible for their implementation and evaluation. 
Vnútroštátne alebo regionálne orgány ďalej v rámci každodenného riadenia vyberajú projekty a sú zodpovedné za ich realizáciu a hodnotenie.
10 Managing authorities, intermediate bodies and certifying authorities are in charge of managing the implementation of the operational programmes15. 
10 Riadiace orgány, sprostredkovateľské orgány a certifikačné orgány majú za úlohu riadiť vykonávanie operačných programov15.
Project funding is subject to rules and conditions laid down partly at EU16 and partly at Member State level (project selection; project cost, benefit and earnings assessments; and also economic, social and environmental impact assessments are responsibilities of the Member States’ authorities). 
Na financovanie projek‐ tov sa vzťahujú pravidlá a podmienky stanovené sčasti na úrovni EÚ16 a sčasti na úrovni členských štátov (orgány členských štátov zodpovedajú za výber projektov, posúdenie nákladov na projekty, ich prínosov a zisku, ako aj za hodnotenia hospodárskeho, sociálne‐ ho a environmentálneho vplyvu).
11 The Commission issues guidelines for drawing up operational programmes, approves the operational programmes and supervises the setting up and the operation of systems in the Member States. 
11 Komisia vydáva usmernenia k vypracú‐ vaniu operačných programov, schva‐ ľuje operačné programy a dohliada na zriadenie a fungovanie systémov v členských štátoch.
In particular, it monitors the implementation of the operational programmes essentially through the implementation reports received and through participation in monitoring committees. 
Vykonávanie ope‐ račných programov v zásade monito‐ ruje prostredníctvom prijatých správ o vykonávaní a účasťou v monitoro‐ vacích výboroch.
In addition to annual implementation reports, the Commission may request specific programme information and ‘project selection’ data from the managing authorities. 
Okrem výročných správ o vykonávaní si Komisia môže od riadiacich orgánov vyžiadať špecifické informácie o programe a údaje o „vý‐ bere projektov“.
15 A summary of the rules for the application of the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund 2007–13, including on management and control systems, is available on: http://europa.eu/legislation_ summaries/regional_policy/ management/g24241_en.htm 16 Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999 (OJ L 210, 31.7.2006, p. 
15 Súhrn vykonávacích pravidiel týkajúcich sa Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Európskeho sociálneho fondu a Kohézneho fondu v období 2007 – 2013, vzťahujúcich sa aj na systémy riadenia a kontroly sú dostupné na internetovej stránke: http:// europa.eu/legislation_ summaries/regional_policy/ management/g24241_en.htm 16 Nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999 (Ú. v.
Audit scope 12 and approach 12 The audit sought to answer the question whether the ERDF and CF projects investing in renewable energy generation had achieved good results. 
Rozsah auditu 12 a audítorský prístup 12 Cieľom auditu bolo zodpovedať otáz‐ ku, či sa prostredníctvom projektov investícií do energie z obnoviteľných zdrojov financovaných z EFRR a KF dosiahli dobré výsledky.
In this regard, multiple audit criteria were developed (see Annex IV) which were based on different sources and studies, including such by the Commission’s services. 
Na tento účel sa vytvorili viaceré audítorské kritériá (pozri prílohu IV) vychádzajúce z rôz‐ nych zdrojov a štúdií vrátane zdrojov a štúdií útvarov Komisie.
The Court examined whether the audited projects were implemented and delivered outputs as planned and whether they attained their energy generation targets. 
Dvor audíto‐ rov skúmal, či sa kontrolované projekty vykonávali podľa plánu, či zabezpečili plánované výstupy a či splnili ciele týkajúce sa výroby energie.
The audit analysed in particular whether the funds in the operational programmes in the 2007–13 programming period had been allocated to well prioritised, cost-effective and mature renewable energy generation projects with rational objectives and the extent of the projects’ contribution in achieving the 2020 RES target. 
V rámci auditu sa analyzovalo najmä to, či boli finančné prostriedky v programovom období 2007 – 2013 pridelené na ná‐ kladovo účinné a premyslené projekty týkajúce sa výroby energie z obnovi‐ teľných zdrojov, ktoré boli vybrané na základe vhodne stanovených priorít a mali racionálne ciele, ako aj to, do akej miery tieto projekty prispeli k pl‐ neniu cieľa na rok 2020 týkajúceho sa OZE.
13 The audit results were derived from an examination of 24 completed renewable energy generation projects from nine operational programmes financed through the ERDF or the CF in Austria, Finland, Malta, Poland and the United Kingdom17. 
13 Výsledky auditu boli vyvodené z pre‐ skúmania 24 ukončených projektov výroby energie z obnoviteľných zdro‐ jov z deviatich operačných programov financovaných z EFRR alebo KF v Ra‐ kúsku, vo Fínsku, na Malte, v Poľsku a Spojenom kráľovstve17.
The projects were in the biomass, photovoltaic (PV), solar thermal and wind energy sectors18. 
Projekty boli z oblastí týkajúcich sa biomasy, foto‐ voltickej energie, solárnej termálnej energie a veternej energie18.
Annex III presents a list of the audited RES projects. 
V prílohe III sa uvádza zoznam kontrolova‐ ných projektov OZE.