natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This had a significant effect on the impact of the project, as well as on the provision of health mediators in general: only approximately 350 health mediators were em‐ ployed in Romania in 2015, compared to 860 in 2009. 
To výrazným spôsobom zasiahlo projekt, ako aj všeobecne zabezpečenie zdravotníckych sprostredkovateliek: v roku 2015 bolo zamestnaných len približne 350 sprostredkovateliek oproti 860 v roku 2009.
Although both projects were carried out successfully, the lack of sustained financial and institutional support from local authorities hampered the projects’ potential impact on the integration of the Roma population. Box 13 
Hoci oba projekty sa úspešne zrealizovali, nedostatok trvalej finančnej a inštitucionálnej podpory od miestnych orgánov obmedzil potenciálny dosah projektov na integráciu rómskeho obyvateľstva. Rámček 13
Observations 61 Assessing the results for the 2007-2013 period was made more difficult by difficulties in gathering information about Roma people 116 We also assessed how project promoters had monitored project results, in par‐ ticular in terms of integration of the Roma population, and whether the Com‐ mission or the Member States had carried out evaluations, particularly thematic evaluations regarding the inclusion of the Roma population or vulnerable groups. 
Pripomienky 61 Posudzovanie výsledkov za obdobie 2007 – 2013 sťažovali problémy súvisiace so zberom informácií o Rómoch 116 Posudzovali sme tiež, ako predkladatelia projektov monitorovali výsledky projektov, najmä z hľadiska integrácie rómskych obyvateľov, ako aj to, či Komisia alebo členské štáty vykonávali hodnotenia, hlavne tematické hodnotenia o začleňovaní rómskej populácie alebo zraniteľných skupín.
Project-level monitoring: inconsistent approaches to data collection and indicator definitions 117 Monitoring the success of Roma integration projects is not easy, because it is affected by methodological and practical difficulties in gathering information about Roma people. 
Monitorovanie na úrovni projektov: nejednotné prístupy k zberu údajov a definíciám ukazovateľov 117 Monitorovanie úspechu projektov na integráciu Rómov nie je jednoduché, pretože naň vplývajú metodické a praktické ťažkosti súvisiace so zberom informácií o Rómoch.
In most cases (17), though, project promoters had managed to gather information about the number of Roma participants their project had, and sometimes even about the results these participants had achieved: for example, in terms of find‐ ing jobs. 
Vo väčšine prípadov (17) však predkladatelia dokázali zozbierať informácie o počte rómskych účastníkov na ich projektoch a niekedy dokonca aj o výsledkoch, ktoré títo účastníci dosiahli, napríklad z hľadiska získania pracovného miesta.
Monitoring of this type was usually carried out when projects ended, but in some long‐term projects it was also done while the project was being implemented. 
Monitorovanie tohto typu sa zvyčajne vykonávalo po skončení projektu, no pri niektorých dlhodobých projektoch tiež v priebehu ich realizácie.
118 For 14 of these 17 projects, ethnicity data was collected by means of self‐identifi‐ cation. 
118 Pri 14 z týchto 17 projektov sa údaje o etnickom pôvode zbierali tak, že účastníci sami identifikovali svoju etnickú príslušnosť.
One further project did not provide any information on how participants’ data had been collected. 
V jednom ďalšom projekte sa neuvádzali žiadne informácie o tom, ako sa zozbierali údaje o účastníkoch.
Two other projects did not collect any such data at all (one project in Bulgaria and another one in Romania). 
V dvoch iných projektoch sa takéto údaje vôbec nezbierali (jeden v Bulharsku a ďalší v Rumunsku).
The quality of the monitor‐ ing was hampered by the following main weaknesses: — First, for 13 of the 19 examined projects, the results which were recorded were not specifically related to Roma integration but rather to the benefits brought to a wider target group — for example, ‘vulnerable groups’ in gen‐ eral, if indeed a target group was specified at all. 
Kvalitu monitorovania zhoršovali tieto hlavné nedostatky: – po prvé pri 13 z 19 preskúmaných projektov sa zaznamenané výsledky netýkali osobitne integrácie Rómov, ale skôr prínosu pre širšiu cieľovú skupinu, napríklad všeobecne „zraniteľné skupiny“; ak bola cieľová skupina vôbec vymedzená.
Data about Roma participa‐ tion was in fact available, but had not always been passed on to the manag‐ ing authority or the intermediate body (see paragraph 88). 
Údaje o zapojení Rómov boli v skutočnosti k dispozícii, no nie vždy sa odovzdávali riadiacemu alebo sprostredkovateľskému orgánu (pozri bod 88).
This implies that the information submitted to the managing authorities did not include any reliable insights into the specific contributions made by projects to the inclu‐ sion of marginalised Roma people. 
Z toho vyplýva, že informácie predložené riadiacim orgánom neobsahovali žiadne spoľahlivé zistenia o konkrétnom prispení projektov k začleňovaniu marginalizovaných Rómov,
Observations 62 — Second, where projects had collected ethnicity data, the underlying method‐ ology for doing so was not consistent across Member States, or even across projects in individual Member States. 
Pripomienky 62 – po druhé, ak sa v rámci projektov zbierali údaje o etnickom pôvode, použitá metodika nebola jednotná vo všetkých členských štátoch a dokonca ani v projektoch v rámci jednotlivých členských štátov.
In six cases, participants had been asked to answer a yes/no question on whether they were of Roma ethnicity. 
V šiestich prípadoch sa účastníkom položila otázka, či majú rómsku etnickú príslušnosť, a odpoveďou boli možnosti áno/nie.
In six other cases, participants had been able to choose from a list of vulner‐ able groups to which they belonged. 
V ďalších šiestich prípadoch si mohli účastníci vybrať zo zoznamu zraniteľných skupín, do ktorých patrili.
In two further cases, participants had been able to choose only one particular identity, either ethnic or national. 
V iných dvoch prípadoch si účastníci mohli zvoliť len jednu konkrétnu identitu, etnickú alebo štátnu príslušnosť.
Thus, it was not possible for participants to self‐identify as being, say, Hun‐ garian and Roma, though they may in fact have described themselves as belonging to both groups given the chance. 
Nebolo teda možné, aby sami seba identifikovali napríklad ako Maďarov a zároveň Rómov, hoci keby mali príležitosť, je možné, že by vyjadrili príslušnosť k obom skupinám.
This meant that the collected data was not necessarily exhaustive. — Third, indicators were classified differently in different Member States, and sometimes even within individual countries. 
Z toho vyplýva, že zozbierané údaje neboli nevyhnutne vyčerpávajúce, – po tretie sa ukazovatele klasifikovali rozdielne v rôznych členských štátoch a niekedy aj v rámci konkrétnej krajiny.
As an example, four of the ex‐ amined Hungarian projects did not have any formal result indicators. 
Napríklad štyri preskúmané maďarské projekty nemali žiadne formálne ukazovatele výsledkov.
Nev‐ ertheless, the project’s output indicators included indicators which should properly have been classified as result indicators: for example, the successful completion of training courses. 
Ukazovatele výstupov však obsahovali ukazovatele, ktoré mali byť správne klasifikované ako ukazovatele výsledkov, napríklad úspešné ukončenie vzdelávacích kurzov.
In Bulgaria, three projects’ result indicators were duplicates of the projects’ output indicators; for example, the number of campaigns held or health screenings undertaken under the project. 
V Bulharsku boli tri ukazovatele výsledkov v rámci troch projektov kópiou ukazovateľov výstupov projektov, napríklad počet zorganizovaných kampaní alebo zdravotných skríningov vykonaných v rámci projektu.
In Ro‐ mania, an employment indicator was classified as an output indicator on one occasion, and as a result indicator on another. 
V Rumunsku bol ukazovateľ týkajúci sa zamestnanosti klasifikovaný v jednom prípade ako ukazovateľ výstupov a v inom ako ukazovateľ výsledkov.
Evaluations partially balanced out the lack of Roma-specific monitoring at OP level 119 Even though they do not always present a complete picture evaluations can serve as a basis for certain conclusions. 
Hodnotenia čiastočne kompenzovali chýbajúce monitorovanie na úrovni operačných programov zamerané osobitne na Rómov 119 Hoci hodnotenia neposkytujú vždy ucelený obraz, môžu slúžiť ako základ pre určité závery.
Evaluations of the support provided un‐ der the ERDF and ESF with focus on the integration of marginalised Roma (albeit sometimes part of a larger evaluation on disadvantaged groups) had been car‐ ried out in all the four visited Member States and by the Commission. 
Hodnotenia podpory poskytnutej z EFRR a ESF a zameranej na integráciu marginalizovaných Rómov (aj keď niekedy v rámci väčšieho hodnotenia týkajúceho sa znevýhodnených skupín) vykonávali všetky štyri kontrolované členské štáty aj Komisia.
Observations 63 120 These evaluations provided information not contained in the monitoring reports, making it possible to gain useful information on progress made: — In 2011, an evaluation carried out by DG Employment, Social affairs and Inclu‐ sion, for example, concluded that Roma participation in ESF‐funded meas‐ ures had increased from 100 000 people with a Roma background during the entire 2000‐2006 period to 110 000 Roma in the first 2 years of the 2007‐2013 programme period57. 
Pripomienky 63 120 V týchto hodnoteniach sa uvádzali údaje, ktoré neboli obsiahnuté v monitorovacích správach, čo umožnilo získať užitočné informácie o dosiahnutom pokroku: – Napríklad v roku 2011 sa v hodnotení pre GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie dospelo k záveru, že účasť Rómov na opatreniach financovaných z ESF sa zvýšila zo 100 000 osôb rómskeho pôvodu za celé obdobie 2000 – 2006 na 110 000 v prvých dvoch rokoch programového obdobia 2007 – 201357.
However, this had not had a sustained effect on re‐ ducing unemployment among the Roma population, despite the increased ESF contribution to promoting labour market participation. 
To však nemalo trvalý vplyv na zníženie nezamestnanosti rómskych obyvateľov, ani napriek zvýšenému príspevku ESF na podporu účasti na trhu práce.
The evaluation pointed out that measures that uniquely target employment alone are unlike‐ ly by themselves to address the multifaceted obstacles to Roma inclusion. 
V hodnotení sa upozorňovalo, že opatrenia, ktoré sú zamerané výhradne na zamestnanosť, samotné pravdepodobne nevyriešia komplexné prekážky, ktoré stoja v ceste začleneniu Rómov.
It stressed the importance of a holistic approach to promoting Roma inclusion that addresses wider barriers to their inclusion, in particular in the fields of education, health and housing. — In 2013, an evaluation was carried out in Spain to determine the impact of the OP ‘Lucha contra la discriminación’ OP between 2006 and 201158. 
Vyzdvihla sa v ňom tiež dôležitosť celkového prístupu k presadzovaniu začlenenia Rómov, ktorým sa riešia širšie bariéry pre ich začlenenie, najmä v oblastiach vzdelávania, zdravotnej starostlivosti a bývania. – V roku 2013 sa v Španielsku vykonalo hodnotenie na posúdenie dosahu OP „Lucha contra la discriminación“ (Boj proti diskriminácii) v období 2006 až 201158.
It concluded that investing in integrating vulnerable groups into the labour market had many positive outcomes, including economic ones. 
Jeho záverom bolo, že investície do integrácie zraniteľných skupín na trhu práce mali mnohé pozitívne účinky vrátane ekonomických.
The evaluation concluded that every euro invested in these measures had attracted an overall return of 1.38 euros. 
V hodnotení sa uvádza, že celková návratnosť každého eura investovaného do týchto opatrení bola 1,38 EUR.
57 Roma Thematic Report, commissioned by DG EMPL and carried out in 2011. 
57 Tematická správa o Rómoch, ktorú zadalo na vypracovanie GR EMPL a realizovaná v roku 2011.
This report forms a part of a wider study ‘Evaluation of ESF support for Enhancing Access to the Labour Market and the Social Inclusion of Migrants and Ethnic Minorities’. 
Táto správa je súčasťou väčšej štúdie pod názvom Evaluation of ESF support for Enhancing Access to the Labour Market and the Social Inclusion of Migrants and Ethnic Minorities (Hodnotenie podpory z ESF na zlepšenie prístupu na trh práce a sociálne začlenenie migrantov a etnických menšín).
Conclusions and 64 recommendations 121 In the 2007‐2013 programme period, the extent to which Structural Funds con‐ tributed to the inclusion of marginalised Roma communities was made difficult to assess by the fact that the objectives were often not explicitly Roma‐related and the consequent failure of the selected Member States to record reliable and comparable information specifically on Roma beneficiaries, on the funding made available and on progress made. 
Závery a odporúčania 64 121 V programovom období 2007 – 2013 posudzovanie rozsahu prispenia štrukturálnych fondov k začleňovaniu marginalizovaných rómskych komunít sťažovala skutočnosť, že ciele sa často netýkali priamo Rómov, ako aj z dôvodu následného zlyhania vybraných členských štátov zaznamenávať spoľahlivé a porovnateľné údaje špecificky o rómskych príjemcoch, dostupnom financovaní a dosiahnutom pokroku.
When data were available, the contribution of the Structural Funds projects to the integration of the Roma population depend‐ ed to some extent on whether specific success factors concerning Roma inte‐ gration had been respected in policy design and when projects were designed, selected and implemented. 
V prípadoch, keď boli údaje k dispozícii, príspevok projektov financovaných zo štrukturálnych fondov k integrácii rómskej populácie do určitej miery závisel od toho, či boli dodržané konkrétne faktory dôležité pre úspešnú integráciu Rómov pri formulovaní politík a pri navrhovaní, výbere a realizácii projektov.
122 In the 2014‐2020 programme period, the design and criteria of funding priori‐ ties have been improved. 
122 V programovom období 2014 – 2020 sa zlepšila koncepcia a kritériá priorít financovania.
Roma integration has been explicitly referred to in the ESIF legislation. 
Integrácia Rómov sa jasne spomína v legislatíve k EŠIF.
Indeed, an investment priority makes reference to it, and Mem‐ ber States with CSRs related to Roma integration are obliged to devote funds to promoting it. 
Investičná priorita na ňu odkazuje a členské štáty, pre ktoré boli vydané odporúčania (CSR) týkajúce sa integrácie Rómov, sú povinné vyčleniť finančné prostriedky na jej podporu.
Finally, the new results‐oriented approach of the ESIF legislation introduces a monitoring framework that should eventually improve the quality of data which can be collected. 
A napokon nový prístup legislatívy k EŠIF zameraný na výsledky zavádza monitorovací rámec, ktorý má v konečnom dôsledku zlepšiť kvalitu údajov, ktoré možno zbierať.
However, it is too early to make a meaningful assess‐ ment of how this has been implemented. 
Zatiaľ je však príliš skoro na to, aby sa dalo zmysluplne posúdiť, ako sa to vykonáva.
123 Despite the progress which has been made, certain obstacles and dilemmas re‐ main. 
123 Napriek dosiahnutému pokroku stále zostávajú určité prekážky a dilemy.
These make it more difficult for the ESIF to maximise their impact on Roma integration. 
Pre EŠIF to sťažuje maximalizáciu ich dosahu na integráciu Rómov.
These shortcomings are presented below, together with recommen‐ dations for addressing them. 
Tieto nedostatky sú opísané v nasledujúcej časti spolu s odporúčaniami na ich riešenie.
Progress made in terms of strategies in place at EU and Member State level, but most improvements came too late to have an impact on the 2007-2013 programme period 124 The Commission has made significant progress in setting out EU policy initiatives promoting Roma integration over the last decade. 
Z hľadiska zavedených stratégií na úrovni EÚ a členských štátov sa urobil pokrok, no väčšina zlepšení sa dosiahla príliš neskoro na to, aby mala vplyv na programové obdobie 2007 – 2013 124 Komisia urobila v poslednom desaťročí výrazný pokrok pri formulovaní politických iniciatív EÚ na podporu integrácie Rómov.
Since 2011, the Commission has devoted greater attention to Roma integration, requiring each Member State to draft a NRIS and to set up a NRCP. 
Od roku 2011 venuje integrácii Rómov väčšiu pozornosť a od členských štátov požaduje, aby vypracovali NSIR a zriadili národné kontaktné miesta pre otázky Rómov.
This has however come too late to have an impact on the design of ERDF and ESF OPs and the selection of projects during the 2007‐2013 programme period (see paragraphs 29 to 34 and 38 to 40). 
Prišlo to však príliš neskoro na to, aby to ovplyvnilo koncepciu operačných programov EFRR a ESF a výber projektov v programovom období 2007 – 2013 (pozri body 29 až 34 a 38 až 40).
Conclusions and recommendations 65 125 The NRIS, and later the Council Recommendation of 2013, transformed Roma integration from an issue dealt with exclusively through policies into a Member States’ political commitment reflecting established provisions protecting human rights. 
Závery a odporúčania 65 125 NSIR a neskôr aj odporúčanie Rady z roku 2013 pretransformovali integráciu Rómov z problematiky, ktorá sa riešila výhradne prostredníctvom politík, na politický záväzok členských štátov odrážajúci prijaté ustanovenia na ochranu ľudských práv.
With this change, anti‐discrimination was established as a key area where action by the Member States was required (see paragraphs 35 to 37 and 43 to 45). 
S touto zmenou sa boj proti diskriminácii stanovil za kľúčovú oblasť, ktorá si vyžaduje opatrenia zo strany členských štátov (pozri body 35 až 37 a 43 až 45).
126 Our audit identified a number of shortcomings as regards these NRIS: — First, the national strategies do not indicate what level of funding is needed to carry out the proposed measures for Roma inclusion. 
126 Pri audite sa zistilo niekoľko nedostatkov v súvislosti s NSIR: – v prvom rade sa v národných stratégiách neuvádza, aká miera financovania je potrebná na realizáciu navrhovaných opatrení na začlenenie Rómov.
They also do not state the amount of money available for such measures, from the national budget and, through the ERDF and ESF, from the EU budget (see paragraph 47). — Second, anti‐discrimination and anti‐gypsyism have not been provided enough attention. 
Ďalej v nich nie je zmienka ani o sume, ktorá je k dispozícii na tieto opatrenia zo štátnych rozpočtov ani z rozpočtu EÚ (prostredníctvom EFRR a ESF) (pozri bod 47), – po druhé v stratégiách sa nevenuje dostatočná pozornosť boju proti diskriminácii ani protirómskym postojom a správaniu (anti-gypsyism).
None of the NRISs which we assessed made any reference to anti‐gypsyism as a particular form of discrimination. 
V žiadnom z NSIR, ktoré sme preskúmali, sa nespomínajú protirómske postoje a správanie ako špecifická forma diskriminácie.
In none of the OPs we examined it was explicitly referred to, and we saw almost no projects deal‐ ing specifically with this aspect. 
V žiadnom z preskúmaných operačných programov nie je o nich zmienka a nezaznamenali sme takmer žiadne projekty, ktoré by sa konkrétne týkali tohto aspektu.
Up to now, the Commission has not required Member States to set measurable targets connected with anti‐discrimination. 
Komisia doteraz od členských štátov nevyžadovala, aby v súvislosti s bojom proti diskriminácii vymedzili merateľné ciele.
The lack of any such targets leaves scope for institutional discrimination to develop or continue unchecked; this can significantly undermine the effec‐ tiveness of Roma integration projects, including those co‐financed from the EU budget (see paragraphs 34 to 44 and 54). — Third, the need for active participation by civil society organisations, in par‐ ticular representatives of the Roma community itself, was not always taken into account in the selected Member States when NRISs were being drafted. 
Absencia takýchto cieľov dáva priestor na to, aby sa zakorenila inštitucionálna diskriminácia alebo aby sa nekontrolovane rozvíjala, čo môže významne ohroziť účinnosť projektov integrácie Rómov vrátane tých, ktoré sa spolufinancujú z rozpočtu EÚ (pozri body 34 až 44 a 54), – po tretie pri vypracúvaní NSIR vo vybraných členských štátoch sa nie vždy zohľadňovala potreba aktívnej účasti organizácií občianskej spoločnosti, a najmä zástupcov samotnej rómskej komunity.
Failing to include civil society organisations and the Roma community at every stage of the process risks undermining the effectiveness of policies and projects (see paragraph 46). — Finally, the role of NRCPs has sometimes been undermined by a mismatch of resources and responsibilities (see paragraphs 48 to 50). 
Neschopnosť zapojiť organizácie občianskej spoločnosti a rómsku komunitu do každej fázy procesu ohrozuje účinnosť politík a projektov (pozri bod 46), – a napokon úlohu národných kontaktných miest pre otázky Rómov niekedy oslaboval nesúlad medzi ich zdrojmi a povinnosťami (pozri body 48 až 50).
Conclusions and recommendations 66 127 Since 2012, country‐specific recommendations have been used to draw atten‐ tion to various issues; for instance, that of segregation in education. 
Závery a odporúčania 66 127 Od roku 2012 sa na upriamenie pozornosti na rôzne problémy, napríklad segregáciu vo vzdelávaní, využívajú odporúčania pre jednotlivé krajiny (CSR).
During the 2014‐2020 programme period, Member States must comply with these recom‐ mendations when using ESIF funds. 
Členské štáty musia v programovom období 2014 – 2020 dodržiavať tieto odporúčania pri využívaní EŠIF.
Furthermore, under the Council Recommen‐ dation on Effective Roma Integration measures, Member States will be required from 2016 to provide information on fighting discrimination and anti‐gypsyism. 
V súlade s odporúčaním Rady o opatreniach na účinnú integráciu Rómov budú členské štáty od roku 2016 povinné poskytovať informácie o boji proti diskriminácii a protirómskym postojom a správaniu.
The resulting information will give the Commission more information about the progress which has been made in each Member State (see paragraph 36). 
Na základe výsledných informácií Komisia získa viac poznatkov o pokroku v jednotlivých členských štátoch (pozri bod 36).
Recommendation 1 The Member States should, when revising their NRISs or when making amendments: (a) specify what level of funding is needed to carry out the measures for Roma inclusion proposed in the strategy. 
Odporúčanie 1 Členské štáty by pri revízii alebo úprave NSIR mali: a) určiť, aká miera financovania je potrebná na realizáciu opatrení na začlenenie Rómov navrhnutých v stratégii.
NRISs should indicate the funding avail‐ able for such measures from the national budget and, through the ERDF and ESF, from the EU budget. 
V NSIR by sa malo uviesť financovanie, ktoré je k dispozícii na takéto opatrenia zo štátneho rozpočtu a prostredníctvom EFRR a ESF i z rozpočtu EÚ.
The Member States should also formally undertake to ensure that efforts to implement measures in favour of Roma integration are not jeopardised by short‐term changes in political priorities; (b) include indicators and target values which deal with anti‐discrimination or, more specifically, anti‐gypsyism. 
Členské štáty by mali tiež formálne prisľúbiť, že zabezpečia, aby úsilie v súvislosti s vykonávaním opatrení v prospech integrácie Rómov neohrozili krátkodobé zmeny politických priorít; b) zahrnúť ukazovatele a cieľové hodnoty týkajúce sa boja proti diskriminácii, a konkrétnejšie boja proti protirómskym postojom a správaniu.
Conclusions and recommendations 67 Recommendation 2 (a) The Commission should make sure, when revising relevant operational pro‐ grammes, that measures carried out under the ESIF are of an inclusive nature and contain provisions aimed at fighting segregation. 
Závery a odporúčania 67 Odporúčanie 2 a) Komisia by sa pri posudzovaní príslušných operačných programov mala uistiť, že opatrenia vykonávané v rámci EŠIF majú inkluzívny charakter a obsahujú ustanovenia zamerané na boj proti segregácii.