natgillin/translations-raw huggingface dataset:
20. in none of the operational programmes audited was cost-effectiveness a determining factor for the allocation of funds to investments in energy efficiency. the managing authorities explained that the allocation of cohesion policy funds to energy efficiency projects was decided on the basis of the governments’ estimates of energy consumption and its planned reduction made by the government and also, to a certain extent, on the pattern of the absorption of appropriations in the regions in the previous programming period. 
20. Efektívnosť nákladov nebola v nijakom kontrolovanom operačnom programe rozhodujúcim faktorom v súvislosti s pridelením finančných prostriedkov na investície do energetickej účinnosti. riadiace orgány uviedli, že o vyčlenení finančných prostriedkov z politiky súdržnosti na projekty energetickej účinnosti sa rozhodovalo na základe odhadu spotreby energie, ktorý vykonala vláda, a jej plánovaného zníženia vládou, a v určitom rozsahu takisto na základe modelu čerpania finančných prostriedkov v regiónoch v predchádzajúcom programovom období. odhad však nezahŕňal prognózu investičných nákladov na uvedené zníženie. v kontrolovaných operačných programoch nebola uvedená analýza, ktorá by ujasnila, ako sa prideľovali finančné prostriedky na jednotlivé priority alebo opatrenia.
21. When assessing the operational programmes, the commission did not require the Member states to justify their allocation of funds to energy efficiency measures on the basis of their cost-effectiveness, nor did it take this requirement into consideration in its inter-service consultations and commission’s comments on draft operational programmes submitted by the managing authorities for approval. 
21. komisia pri posúdení operačných programov nevyžadovala, aby členské štáty odôvodnili pridelenie svojich prostriedkov na opatrenia energetickej účinnosti na základe ich nákladovej efektívnosti ani nezohľadnila túto požiadavku v rámci medziútvarových porád a v svojich pripomienkach k návrhom operačných programov predložených riadiacimi orgánmi na schválenie.
22 for comparison, the annual czech state programme for support of Energy savings and use of rEs, now programme EfEKt has operated since 1991. the simple payback period for the investments varied between five years (industry), seven years (tertiary sector) and 21 years (households) with the average cost of 1 GJ saved of 74 euro in the 2005–07period. 
22 Na porovnanie, ročný český štátny program na podporu úspor energie a využívania obnoviteľných zdrojov energie, v súčasnosti program EFEkt, sa vykonáva od roku 1991. Jednoduchá doba návratnosti investícií bola od päť rokov (priemysel), sedem rokov (tretí sektor) do 21 rokov (domácnosti) s priemernými nákladmi na 1 GJ usporenej energie vo výške 74 Eur v období 2005 – 2007.
16 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
16 Osobitná správa č 21/2012 – Nákladová efektívnosť investícií do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti
24. the managing authorities did not seek to ensure that the projects selected provided the best ratio between energy consumption reduction and the investment made. the selection criteria used showed a number of weaknesses as explained in the following paragraphs. 
24. riadiace orgány sa neusilovali zabezpečiť, aby vybrané projekty dosiahli čo najlepší pomer medzi znížením spotreby energie a realizovanými investíciami.
25. in the Environment op (czech republic), the selection criteria were objective and transparent and helped the potential beneficiaries predict whether they would be successful. 
Z použitých kritérií výberu vyplýva mnoho nedostatkov, ako sa uvádza v ďalších bodoch.
Each project proposal was checked against two ecological criteria (cost of 1GJ saved and annual cost of co2 emissions reduction) and three technical criteria (percentage of energy saved against the original situation, cost of the renovation and energy standard achieved after project completion). in addition, projected five-year energy savings were deducted from the total eligible project cost. 
25. v rámci op Životné prostredie (Česká republika) boli kritériá výberu objektívne a transparentné a pomohli potenciálnym príjemcom predvídať, či budú úspešní. každý návrh projektu sa porovnal s dvomi ekologickými kritériami (náklady na 1 GJ usporenej energie a ročné náklady na zníženie emisií Co2) a tromi technickými kritériami (percentuálny podiel úspor energie v porovnaní s pôvodnou situáciou, náklady na obnovu a energetický štandard dosiahnutý po dokončení projektu).
However, even though the project selection criteria were objective and included the cost per 1 GJ saved, the acceptable value was between 200 and 560 euro per GJ, indicating a payback period of 17 to 47 years, much longer than for the state programmes (see footnote 22). tablE 3 cost of 1 Gj saVEd In four audItEd opEratIonal proGrammEs 17 Member States Operational Programme (allocations to energy efficiency) Energy savings target of the operational programme (in GJ) Budget (in million euro) Cost of 1 GJ saved (in euro) Payback (in years) Czech Republic Environment 1 550 000 (430 000)1 525 (310)1 339 (722)1 28 (61)1 Italy Basilicata Not set 26 (17)1 N/A N/A Energy IOP 52 500 764 14 560 288–444 Lithuania Promotion of Cohesion 360 000 310 861 72–96 1 after the reallocation of funds. 
Navyše sa plánované päťročné úspory energie odpočítali od celkových oprávnených nákladov na projekt. Hoci boli kritériá výberu projektu objektívne a zahŕňali náklady na 1 GJ usporenej energie, prijateľná hodnota bola od 200 do 560 Eur/GJ, a z toho vyplývala doba návratnosti od 17 do 47 rokov, ktorá je oveľa dlhšia než v rámci štátnych programov (pozri poznámku pod čiarou 22). tabuľka 3 náklady na 1 Gj usporenej enerGIe V štyroch kontroloVaných operačných proGramoch 17 Členský štát Operačný program (pridelené finančné prostriedky na energetickú účinnosť) Cieľ v oblasti úspor energie pre operačný program (v GJ) Rozpočet (v mil. EUR) Náklady na 1 GJ usporenej energie (v EUR) Návratnosť (v rokoch) Česká republika Životné prostredie 1 550 000 (430 000)1 525 (310)1 339 (722)1 28 (61)1 Taliansko Basilicata Nestanovený 26 (17)1 NA NA MOP Energia 52 500 764 14 560 288 – 444 Litva Podpora súdržnosti 360 000 310 861 72 – 96 1 po prerozdelení finančných prostriedkov.
Source: operational programmes, calculations by Eca. Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
Zdroj: operačné programy, výpočty dvora audítorov. Osobitná správa č 21/2012 – Nákladová efektívnosť investícií do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti
26. in the Basilicata op (italy), the managing authority adopted, as the sole evaluation criterion, the ratio between the estimated quantity of energy saved during the lifetime of the investment and the total eligible cost. the quantity of energy saved was calculated by the managing authority. using this ratio, the managing authority intended to select projects which would potentially generate the highest return on total project cost. since the calculations did not take into account the actual state of the buildings concerned (i.e. their energy class or actual energy consumption) and were therefore based on energy savings estimates instead of reliable data from energy audits, it is difficult to conclude whether the selected projects offered cost-effective solutions. 
26. v rámci op Basilicata (taliansko) prijal riadiaci orgán ako jediné hodnotiace kritérium pomer medzi odhadovaným množstvom energie usporenej počas trvania investície a celkovými oprávnenými nákladmi. riadiaci orgán vypočítal množstvo usporenej energie. riadiaci orgán mal v úmysle na základe tohto pomeru vybrať projekty, ktoré by potenciálne zaistili najvyššiu návratnosť celkových nákladov na projekt. keďže pri výpočte sa nebral do úvahy skutočný stav príslušných budov (t. j. ich energetická trieda alebo skutočná spotreba energie), a výpočet sa preto zakladal na odhadoch úspor energie a nie na spoľahlivých údajoch z energetických auditov, je ťažké dospieť k záveru o tom, či vybrané projekty ponúkli nákladovo efektívne riešenia.
27. in the Energy iop (italy), the managing authority required that, in order to be selected, a project should be of an exemplary nature, consistent with the iop and the objectives of the regional energy plans, ‘ready’ (for the work to start) and innovative in terms of technology and materials, while the amount of energy saved and the cost incurred, and ratio, between these, was not a determining factor for selection. 
27. v rámci Mop Energia (taliansko) riadiaci orgán požadoval, aby projekt, ktorý bude vybraný, bol príkladného charakteru, bol zlučiteľný s Mop a cieľmi regionálnych plánov v oblasti energie, „pripravený“ (začať činnosť) a inovačný, pokiaľ ide o technológie a materiály, kým množstvo usporenej energie a vzniknuté náklady a pomer medzi nimi neboli určujúcim faktorom výberu.
28. in the promotion of cohesion op (Lithuania), different project selection criteria were used at regional and national level for similar projects in the public building sector. in two measures out of three, although energy consumption was the main selection criterion, an energy audit was not required. therefore projects related to public buildings with the highest energy consumption were selected for financing. such criteria which do not include the cost of energy saved cannot, however, establish which building can bring the best ratio between energy savings and costs and will therefore only by chance result in cost-effective projects. 
28. v rámci op podpora súdržnosti (Litva) sa na podobné projekty v sektore budov verejnej správy použili na regionálnej a vnútroštátnej úrovni odlišné kritériá výberu projektu. v dvoch z troch opatrení sa nevyžadoval energetický audit, aj keď spotreba energie bola hlavným kritériom výberu. preto sa na financovanie vybrali projekty vzťahujúce sa na budovy verejnej správy s najvyššou spotrebou energie. pomocou kritérií, ktoré nezahŕňajú náklady na úspory energie, však nie je možné určiť, ktorá budova bude mať najlepší pomer medzi úsporami energie a nákladmi, a nákladovo efektívne projekty budú preto ich výsledkom iba náhodne. nedostatočné ukaZoVatele VýkonnostI a monItoroVanIe 29. v rámci riadenia akéhokoľvek výdavkového programu alebo rozvojového projektu by sa mali stanoviť primerané ciele a objektívne overiteľné ukazovatele ich dosiahnutia. v súvislosti s investíciami do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti by mali riadiace orgány zaviesť systém súvisiacich a merateľných ukazovateľov výkonnosti23. s pomocou komisie by mali uverejniť príslušné usmernenia s cieľom umožniť monitorovanie výsledkov projektov, ako napríklad množstvo usporenej energie a náklady na ňu, a ich prínosu k dosiahnutiu cieľov politiky v oblasti energetickej účinnosti.
With the commission’s help they should issue relevant guidelines in order to facilitate the monitoring of the achievements of projects, such as the quantity and cost of energy saved and their contribution to the achievement of energy efficiency policy objectives. data collected should be of acceptable quality in terms of relevance, comparability and reliability24. 
Je potrebné, aby získané údaje mali prijateľnú kvalitu z hľadiska relevantnosti, porovnateľnosti a spoľahlivosti24. 23 v článku 27 ods. 3 nariadenia (Es, Euratom) č.
23 article 27(3) of regulation (Ec, Euratom) no 1605/2002 provides that specific, measurable, achievable, relevant and timed objectives shall be set for all sectors of activity covered by the Eu budget. achievement of those objectives must be monitored by performance indicators. 
1605/2002 sa stanovuje, že pre všetky typy činností, na ktoré sa vzťahuje rozpočet EÚ, sa stanovujú špecifické, merateľné, dosiahnuteľné, súvisiace a časovo ohraničené ciele. dosahovanie týchto cieľov sa monitoruje na základe ukazovateľov výkonnosti. 24 stanoviskodvora audítorov č.
24 court of auditors opinion no 7/2011 (oJ 47, 17.2.2012, p. 
EÚ C 47, 17.2.2012, s.
18 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
18 Osobitná správa č 21/2012 – Nákladová efektívnosť investícií do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti
30. the managing authorities lacked baseline data on energy savings potential in the sectors selected for investment when they were drawing up their operational programmes. Without these data, the policymakers did not have the information to estimate to what extent a programme could contribute towards the achievement of a policy objective and therefore could not decide whether a programme should be financed or not. 
30. riadiacim orgánom chýbali pri vypracovaní operačného programu základné údaje o potenciáli úspor energie v sektoroch vybraných na investovanie. tvorcovia politík nemali bez týchto údajov informácie, aby odhadli, do akej miery môže program prispieť k dosiahnutiu cieľa politiky, a preto nemohli rozhodnúť o prípadnom financovaní programu.
31. performance indicators for energy efficiency measures were not adequate for the proper monitoring of the programmes. 
31. ukazovatele výkonnosti vzťahujúce sa na opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti neboli vhodné na riadne monitorovanie programov. aj keď použitie ukazovateľov výkonnosti bolo pre riadiace orgány povinné, nebol stanovený typ ukazovateľov.
While the use of performance indicators was mandatory for the managing authorities, the type of indicator was not prescribed. as a result, the audited managing authorities used different measurement methodologies and units. therefore, the results of the energy efficiency measures are not comparable across the Eu and cannot be aggregated. 
Z toho vyplýva, že kontrolované riadiace orgány používali odlišné postupy a jednotky merania. výsledky opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti preto nie sú porovnateľné v rámci EÚ a nie je možné ich vykázať v súhrnnej hodnote.
32. in the Environment op (czech republic), the indicator for the energy efficiency measure was the total amount of energy saved by the measure in GJ. data were reported at project level and then aggregated. these data were accurate and reliable since they were calculated by certified energy auditors. 
32. v rámci op Životné prostredie (Česká republika) bolo ukazovateľom pri opatrení energetickej účinnosti celkové množstvo energie v GJ uspore-nom prostredníctvom opatrenia.
However, only technical output objectives (windows and doors replaced, walls and roofs insulated in m2) were binding for the projects, while energy savings targets were not. 
Údaje sa predkladali na úrovni projektu a potom sa zhrnuli. tieto údaje boli presné a spoľahlivé, keďže ich vypočítali certifikovaní audítori vykonávajúci energetický audit. pre projekty však boli záväzné len ciele technického výstupu (vymenené okná a dvere, tepelne izolované steny a strechy v m2), ciele úspor energie záväzné neboli.
33. in italy, neither the baseline value on energy savings potential nor the measurement methodology had been established. in the Basilicata op, the physical output indicator for energy savings was the number of projects, and the result indicator (energy savings in GJ/year) was based on theoretical estimates. in the Energy iop, the absence of baseline data on energy savings potential was reflected in unreliable impact indicators. the result and physical output indicators lacked a measurement methodology, therefore their target values were not justified. 
33. v taliansku sa neurčila ani referenčná hodnota potenciálu úspor energie, ani postup merania. v rámci op Basilicata sa za hmotný ukazovateľ výstupu úspor energie považoval počet projektov a ukazovateľ výsledku (úspory energie v GJ/rok) sa zakladal na teoretických odhadoch. výsledkom chýbajúcich základných údajov v rámci Mop Energia boli nespoľahlivé ukazovatele vplyvu. v súvislosti s ukazovateľmi výsledku a hmotného výstupu chýbal postup merania, preto ich cieľové hodnoty neboli odôvodnené. 34. v rámci op podpora súdržnosti (Litva) sa stanovili ukazovatele pre operačný program, jeho prioritné osi a opatrenia.
34. in the promotion of cohesion op (Lithuania), the indicators were set for the operational programme, its priority axes and its measures. an increase or decrease in available funding for energy efficiency did not always result in change in the value of the indicators as normally is expected. at priority axis level, the indicators related to the decrease in energy intensity and, at measure level, the indicators regarded the number of projects and the amount of energy saved, but not the cost of energy saved. 
Zvýšenie alebo zníženie dostupného financovania pre energetickú účinnosť nie vždy viedlo k zmene hodnoty ukazovateľov, ako by sa normálne očakávalo. Na úrovni prioritnej osi sa ukazovatele vzťahovali na zníženie energetickej náročnosti a na úrovni opatrenia sa ukazovatele vzťahovali na počet projektov a množstvo usporenej energie, nie však na náklady na úspory energie.
19 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
19 Osobitná správa č 21/2012 – Nákladová efektívnosť investícií do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti
35. the commission’s monitoring guidelines did not give recommended or binding indicators concerning energy efficiency25. furthermore, cohesion policy funds promote improved energy efficiency under many other headings in addition to energy efficiency (electricity, gas, petroleum products and various infrastructures). the commission has not monitored the contribution of these measures to the achievement of the 2020 energy savings objective, nor has it envisaged the use of such performance indicators in the energy efficiency sector26. 
35. v monitorovacích usmerneniach komisie sa neuvádzali odporúčané alebo záväzné ukazovatele týkajúce sa energetickej účinnosti25. Navyše fondy politiky súdržnosti podporujú lepšiu energetickú účinnosť nielen v rámci kategórie energetickej účinnosti, ale aj v mnohých ďalších (elektrická energia, plyn, ropné produkty a jednotlivé druhy infraštruktúry). komisia nemonitoruje prínos týchto opatrení k dosiahnutiu cieľa úspor energie do roku 2020 ani neplánuje použitie uvedených ukazovateľov účinnosti v oblasti energetickej účinnosti26. realIZácIa projektoV týkajÚcIch sa budoV Verejnej spráVy enerGetIcká ÚčInnosť nebola hlaVným cIeľom 36.
ImplEmEntatIon of publIc buIldInGs projEcts EnErGy EffIcIEncy not thE maIn objEctIVE 36. the municipalities and regions should have plans based on needs assessments, which should include inventories of all their buildings and their energy costs and prioritise those with the highest energy savings potential. this strategy would give priority to funding energy efficiency measures in buildings with the highest energy savings potential. 
Mestá a regióny by mali mať plány založené na posúdení potrieb, do ktorých by mali zahrnúť zoznamy všetkých svojich budov a ich náklady na energiu, a uprednostniť tie, ktoré majú najväčší potenciál úspor energie. v rámci tejto stratégie by sa uprednostnilo financovanie opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti v budovách s najvyšším potenciálom úspor energie. 37.
37. the municipalities or regions did not have plans based on proper needs assessments. according to the managing authorities, buildings were typically regarded as being ‘ready’ for funding if they were in need of refurbishment and their documentation complied with the requirements. 
Mestá alebo regióny nemali plány založené na riadnom posúdení potrieb. podľa riadiacich orgánov sa budovy spravidla považovali za pripravené na financovanie, ak by bola potrebná ich renovácia a ak by ich dokumentácia bola v súlade s požiadavkami.
38. the projects selected for financing did not have rational objectives in terms of cost-effectiveness, i.e. cost per unit of energy saved. their objectives were to save energy and improve comfort, but they were not selected for financing on the basis of their potential to produce financial benefits through energy savings, thus compensating for the cost incurred (see the Annex II for the payback periods for the audited projects). 
38. projekty vybrané na financovanie nemali racionálne ciele, pokiaľ ide o efektívnosť nákladov, t. j. náklady na jednotku usporenej energie. Ich cieľom bola úspora energie a zvýšenie pohodlia, na financovanie však neboli vybrané na základe svojho potenciálu priniesť finančné výhody prostredníctvom úspor energie a na základe toho kompenzovať vzniknuté náklady (v prílohe II sú uvedené doby návratnosti kontrolovaných projektov).
39. none of the audited countries had approved cost-optimal minimum energy performance requirements for buildings and building components, nor did they systematically collect data of the energy consumption profiles of existing buildings. although national construction standards set limits for the thermal values of buildings and construction materials, beneficiaries used flexible approaches, technologies and materials to achieve various energy performance classes. 
39. Nijaká z kontrolovaných krajín neschválila nákladovo optimálne minimálne požiadavky energetickej účinnosti budov a stavebných prvkov ani systematicky nezbierala údaje o profiloch spotreby energie existujúcich budov. aj keď sa v rámci vnútroštátnych stavebných noriem stanovujú limity pre tepelné hodnoty budov a stavebných materiálov, príjemcovia uplatnili rôzne prístupy, technológie a materiály s cieľom dosiahnuť rôzne stupne energetickej hospodárnosti.
25 commission working document no 2 the new programming period 2007-13, indicative Guidelines on Evaluation Methods: Monitoring and Evaluation indicators, august 2006. 
25 pracovný dokument komisie č. 2 – Nové programové obdobie 2007 – 2013, orientačné usmernenie k metódam hodnotenia: ukazovatele monitorovania a hodnotenia, august 2006.
26 commission working document on outcome indicators and targets, towards a new system of monitoring and evaluation in Eu cohesion policy, June 2011, not published. 
26 pracovný dokument komisie, ukazovatele a ciele výstupu: smerom k novému systému monitorovania a hodnotenia politiky súdržnosti EÚ, jún 2011, neuverejnený.
20 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
20 Osobitná správa č 21/2012 – Nákladová efektívnosť investícií do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti
40. the managing authorities did not provide guidance for the implementation of energy efficiency measures, such as specifications for works, technologies to be employed and costs or optimal cost-benefit ratios to be achieved. 
40. riadiace orgány neposkytli usmernenia pre vykonávanie opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti, ako napríklad špecifikácie týkajúce sa prác, použité technológie a náklady alebo optimálny pomer medzi nákladmi a príjmami, ktorý sa má dosiahnuť. enerGetIcké audIty nebolI Vždy poVInné alebo nedosahoValI dostatočnÚ kValItu 41.
EnErGy audIts not always oblIGatory or not of Good qualIty 41. a standard energy audit includes the development of a baseline for a facility’s energy use, an evaluation of energy savings, and the cost-effectiveness of appropriately selected energy conservation measures and should be performed before the funding decision. the energy auditor should propose only options which lead to compliance with existing technical norms. the commission is in favour of energy audits as they can be an appropriate tool for delivering energy savings, particularly in buildings and industry. for this reason, a number of Member states have introduced energy audits in the public sector and made them obligatory27. 
Štandardný energetický audit zahŕňa stanovenie referenčnej hodnoty pre spotrebu energie zariadenia, hodnotenie úspor energie a efektívnosť nákladov vhodne vybraného opatrenia na zachovanie energie, a mal by sa vykonať pred rozhodnutím o financovaní. audítor vykonávajúci energetický audit by mal navrhnúť len možnosti, ktoré vedú k súladu s existujúcimi technickými normami. komisia podporuje energetické audity, keďže môžu byť vhodným nástrojom na zabezpečenie úspor energie, najmä v budovách a priemysle. viaceré členské štáty preto zaviedli do verejnej správy energetické audity a stanovili ich za povinné27.