natgillin/translations-raw huggingface dataset:
40 Index based on PM hourly/daily value 0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 140 180 200+ EEA good fair moderate poor very poor Brussels Milan Krakow Ostrava Stuttgart Sofia excellent very good good fairly good moderate poor very poor bad very bad horrible good fair mediocre bad horrible very good good moderate sufficient bad very bad very good good fair suitable poor very poor very good good satisfactory sufficient bad very bad good fair sufficient bad very bad 
Obrázok 11 – Ukazovateľ kvality ovzdušia agentúry EEA k 20. marcu 2018 Európsky index kvality ovzdušia 45 Hodinová/denná hodnota PM založená naindexe 0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 140 180 200+ EEA dobrá prijateľná stredne dobrá nevyhovujúca veľmi nevyhovujúca Brusel vynikajúca veľmi dobrá dobrá pomerne dobrá stredne dobrá nevyhovujúca veľmi nevyhovujúca zlá veľmi zlá strašná Miláno Krakov Ostrava Stuttgart Sofia dobrá prijateľná priemerná zlá strašná veľmi dobrá dobrá stredne dobrá dostatočná zlá veľmi zlá veľmi dobrá dobrá prijateľná vyhovujúca nevyhovujúca veľmi nevyhovujúca veľmi dobrá dobrá us pokoj i vá dostatočná zlá veľmi zlá dobrá prijateľná dostatočná zlá veľmi zlá K K v l i ta v a a li t a ovzdušia ovzdušia Dobr Do b rá á P ri j ateľ n á Stredne dobrá Nevyhovujúca Veľmi nevyhovujúca Žiadne údaje Vysvetlivka Zdroj: EEA.
The AAQ Directive requires that Member States inform the public on the possible health effects of air pollution. 
V smernici o kvalite okolitého ovzdušia sa požaduje, aby členské štáty informovali verejnosť o možných účinkoch znečistenia ovzdušia na zdravie.
The online information provided by public authorities regarding the health impacts of air pollution and the measures citizens can take to mitigate risks was sometimes scarce and hard to find. 
Tieto online informácie poskytované subjektmi verejného sektora týkajúce sa vplyvu znečistenia ovzdušia na ľudí a opatrení, ktoré môžu občania prijať na zníženie rizík, boli niekedy nedostatočné a ťažko sa hľadali.
This is all the more important if one considers that EU standards underestimate the risks posed by poor air quality (see paragraphs 19 to 27). 
Je to o to dôležitejšie, ak sa možno domnievať, že normy EÚ podceňujú riziká vyplývajúce z nedostatočnej kvality ovzdušia (pozri body 19 až 27).
Member States are required to report real-time air quality data to the Commission88. 
Členské štáty by mali Komisii poskytovať údaje o kvalite ovzdušia v reálnom čase88.
At the time of our audit, twenty-five Member States did so89. 
V čase nášho auditu tak robilo dvadsaťpäť členských štátov89.
Of the six cities we visited, four These are data technically designated as up-to-date (“UTD”) data. 
Zo šiestich navštívených miest štyri zobrazovali údaje v reálnom čase na svojich webových sídlach90.
It is reported automatically to the EEA in very short time periods (normally, every hour). 
Automaticky sa nahlasujú agentúre EEA vo veľmi krátkych časových intervaloch (spravidla každú hodinu).
Article 5 of Commission Implementing Decision 2011/850/EU of 12 December 2011 laying down rules for Directives 2004/107/EC and 2008/50/EC of the European Parliament and of the Council as regards the reciprocal exchange of information and reporting on ambient air quality (OJ L 335, 17.12.2011, p. 
V článku 5 vykonávacieho rozhodnutia Komisie 2011/850/EÚ z 12. decembra 2011, ktorým sa stanovujú pravidlá pre smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/107/ES a 2008/50/ES, pokiaľ ide o vzájomnú výmenu informácií a podávanie správ o kvalite okolitého ovzdušia (Ú. v.
86) requires Member States to provide UTD data. 
86), sa požaduje, že členské štáty majú poskytovať aktualizované údaje.
Romania, Greece and partly Italy did not report UTD data. 
Rumunsko, Grécko a čiastočne Taliansko nepredložili aktualizované údaje.
The European Air Quality Portal did not display PM data for Denmark, Ireland, Cyprus, Latvia and Malta on 27 June 2018. 
Európsky portál kvality ovzdušia neuverejnil údaje o suspendovaných časticiach za Dánsko, Írsko, Cyprus, Lotyšsko a Maltu 27. júna 2018.
While most of the cities we visited produced air quality indices and real time air quality data, and some had adopted other good practices, we concluded that the quality of public information was not as clear or useful as the information made available by some other European cities91. 
47 sme, že kvalita verejných informácií nebola taká jasná či užitočná ako informácie, ktoré sprístupňovali niektoré iné európske mestá91.
According to the World Health Organization, air pollution is the biggest environmental risk to health in the EU, and the EEA estimates that it causes about 400 000 premature deaths each year, with people in urban areas particularly exposed. 
Podľa Svetovej zdravotníckej organizácie predstavuje znečistenie ovzdušia najväčšie environmentálne riziko pre zdravie v EÚ a EEA odhaduje, že zapríčiňuje každý rok približne 400 000 predčasných úmrtí, pričom osobitne vystavení sú ľudia v mestských oblastiach.
Particulate matter, nitrogen dioxide, sulphur dioxide and ground level ozone are the most harmful of these air pollutants. 
Suspendované častice, oxid dusičitý, oxid siričitý a prízemný ozón sú najškodlivejšie z týchto látok znečisťujúcich ovzdušie.
The 2008 Ambient Air Quality (AAQ) Directive is the cornerstone of the EU’s clean air policy, as this sets concentration limits for pollutants in the air we breathe. 
Smernica o kvalite okolitého ovzdušia z roku 2008 je základom politiky EÚ pre čisté ovzdušie, keďže sa v nej stanovujú limity koncentrácií znečisťujúcich látok vo vzduchu, ktorý dýchame.
The significant human and economic costs have not yet been reflected in adequate action across the EU. 
Značné ľudské a hospodárske náklady neboli zatiaľ zohľadnené v dostatočnom konaní v EÚ.
Although air quality has benefited from emission reductions, citizens’ health is still heavily affected by air pollution. 
Aj keď kvalite ovzdušia prospeli zníženia emisií, zdravie občanov stále závažne postihuje znečistenie ovzdušia.
Several of the EU’s air quality standards are weaker than the evidence on health impacts of air pollution suggests. 
Niekoľko noriem kvality ovzdušia EÚ je slabších, ako by malo byť podľa dôkazov o účinkoch znečistenia ovzdušia na zdravie.
Member States often do not comply with these standards, and they have not taken enough effective action to improve air quality. 
Členské štáty často nedodržiavajú tieto normy ani neprijali dostatočne účinné opatrenia na zlepšenie kvality ovzdušia.
The Commission’s monitoring and subsequent enforcement did not lead to effective change. 
Monitorovanie Komisie a následné presadzovanie neviedli k skutočnej zmene.
We found that some EU policies do not yet sufficiently well reflect the importance of improving air quality, while noting that EU funding provides useful support. 
Zistili sme, že niektoré politiky EÚ zatiaľ nezohľadňujú dostatočne význam zlepšenia kvality ovzdušia, pričom dodávame, že financovanie EÚ poskytuje užitočnú podporu.
Citizens can play a key role in monitoring the Member States implementation of the AAQ Directive, as seen in successful Court action in several Member States, and public awareness and information was growing. 
Občania môžu zohrávať veľmi dôležitú úlohu pri monitorovaní vykonávania smernice o kvalite okolitého ovzdušia členskými štátmi, ako vidieť na úspešných súdnych konaniach vo viacerých členských Ako napríklad Paríž (Airparif) alebo Londýn (London Air).
The following paragraphs detail our main conclusions and respective recommendations. 
V nasledujúcich bodoch sa podrobne opisujú naše hlavné závery a príslušné odporúčania.
The AAQ Directive is based on air quality standards that are by now 15 to 20 years old. 
Smernica o kvalite okolitého ovzdušia je založená na normách kvality okolitého ovzdušia, ktoré sú teraz už 15 až 20 rokov staré.
Some of these standards are much weaker than the World Health Organization guidelines. 
Niektoré z týchto noriem sú omnoho slabšie ako usmernenia Svetovej zdravotníckej organizácie.
Furthermore, the standards allow limits to be exceeded frequently and do not include any short-term standard for PM2.5, a very harmful air pollutant (see Table 1 and paragraphs 18 to 26). 
Normy navyše často umožňujú prekročenie limitov a zatiaľ nezahŕňajú nijakú krátkodobú normu pre jemné častice PM2,5, čo je veľmi škodlivá látka znečisťujúca ovzdušie (pozri tabuľku 1 a body 18 až 26).
Health professionals support stricter standards in the EU (see paragraph 27). 
Zdravotnícki pracovníci podporujú prísnejšie normy v EÚ (pozri bod 27).
Setting weak standards does not provide the right framework for protecting human health. 
Stanovenie slabších noriem neposkytuje správny rámec na ochranu zdravia ľudí.
It means that some locations with poor air quality are compliant with EU law. 
Znamená to, že niektoré miesta s nedostatočnou kvalitou ovzdušia dodržujú právo Únie.
While the situation is improving, most Member States still do not comply with the EU’s air quality standards (paragraphs 28 to 29). 
Aj keď sa situácia zlepšuje, väčšina členských štátov stále nedodržiava normy kvality ovzdušia EÚ (body 28 až 29).
Concerning the measurement of air quality, we found that there were insufficient guarantees that air quality was being measured by the Member States in the right locations. 
Pokiaľ ide o meranie kvality ovzdušia, zistili sme, že neexistujú dostatočné záruky, že členské štáty merajú kvalitu ovzdušia na správnych miestach.
Due to imprecise criteria in the Directive, the Member States did not necessarily measure concentrations near main urban roads or big industrial sites (see paragraphs 32 to 34), which were still major sources of pollution. 
Z dôvodu nepresných kritérií v smernici nemusia členské štáty nutne merať koncentrácie blízko mestských ciest alebo väčších priemyselných oblastí (body 32 až 34), ktoré boli stále veľkým zdrojom znečistenia.
We note that the deadline for Member States to 43 44 report data to the Commission as set by the AAQ Directive is less strict than in earlier Directives (paragraph 35). 
Poznamenávame, že lehota, dokedy majú členské štáty oznamovať Komisii údaje podľa smernice o kvalite okolitého ovzdušia, je menej prísna ako v predchádzajúcich smerniciach (bod 35).
We found that Member States were not taking enough effective action to improve air quality as quickly as possible. 
Zistili sme, že členské štáty neprijímajú dostatočne účinné opatrenia na čo najrýchlejšie zlepšenie kvality ovzdušia.
Overall, the quality of Member States’ Air Quality Plans was insufficient and included poorly targeted measures. 
Celkovo bola kvalita plánov kvality ovzdušia členských štátov nedostatočná a tieto plány obsahovali nedostatočne cielené opatrenia.
They often suffered from weak governance (for example, a lack of coordination between national and local authorities); were not costed or funded; and did not provide information about the real impact of measures taken on air quality. 
Často bolo ich riadenie nedostatočne (napríklad nedostatok koordinácie medzi vnútroštátnymi a miestnymi orgánmi); neboli odhadnuté náklady alebo financovanie bolo nedostatočné; a neuvádzali sa v nich informácie o vplyve opatrení prijatých na zlepšenie kvality ovzdušia v reálnom čase.
The AAQ Directive does not oblige Member States to inform the Commission on the performance of their Plans. 
V smernici o kvalite okolitého ovzdušia sa členským štátom neukladá povinnosť informovať Komisiu o plnení svojich plánov.
The insufficient progress in improvement of air quality illustrates a need for more effective action (see paragraphs 36 to 47). 
Nedostatočný pokrok v zlepšovaní kvality ovzdušia poukazuje na to, že sú potrebné účinnejšie opatrenia (pozri body 36 až 47). 48
The Commission faces limitations in its monitoring of Member States’ performance. 
Komisia čelí obmedzeniam svojho monitorovania výkonnosti členských štátov.
Member States are not required to report on implementation of their Air Quality Plans. 
Členské štáty nemusia podávať správy o plnení svojich plánov kvality ovzdušia.
Some provisions of the Directive are difficult to verify, and the Commission receives hundreds of Air Quality Plans and extensive data sets to review. 
Niektoré ustanovenia smernice sa ťažko overujú a Komisia dostáva na preskúmanie stovky plánov kvality ovzdušia a rozsiahle súbory údajov.
We found that the Commission has pursued Member States at the European Court of Justice when it considered that they were in serious breach of the Directive (see paragraphs 48 to 50). 
Zistili sme, že Komisia podáva na Súdny dvor žaloby proti členským štátom, keď sa domnieva, že závažne porušujú smernicu (pozri body 48 až 50).
However, these enforcement measures are lengthy, and to date, despite obtaining several favourable judgements (paragraphs 51 to 54), air quality limits continue to be frequently breached. 
Tieto opatrenia na presadzovanie sú však zdĺhavé a doteraz sa limity pre kvalitu ovzdušia ďalej často porušujú napriek viacerým priaznivým rozsudkom (body 51 až 54).
Recommendation 1 – More effective action by the Commission To take more effective action to improve air quality, the Commission should: (a) Share best practice from Member States who have successfully reflected the requirements of the AAQ Directive in their Air Quality Plans, including on issues such as information relevant for monitoring purposes; targeted, budgeted and short-term measures to improve air quality; and planned reductions in concentration levels at specific locations. 
49 Odporúčanie 1 – Účinnejšie opatrenia Komisie Komisia by na prijímanie účinnejších opatrení na zlepšenie kvality ovzdušia mala: a) zdieľať osvedčené postupy členských štátov, ktoré vo svojich plánoch kvality ovzdušia úspešne zohľadnili požiadavky smernice o kvalite okolitého ovzdušia, vrátane otázok, ako sú informácie relevantné na účely monitorovania; zacielené, rozpočtované a krátkodobé opatrenia na zlepšenie kvality ovzdušia; a plánované zníženia koncentračných limitov na určitých miestach. b) aktívne riadiť každú fázu postupu v prípade nesplnenia povinnosti na skrátenie času, kým sa veci vyriešia alebo postúpia Súdnemu dvoru; c) pomáhať členským štátom, ktoré sú najviac postihnuté znečistením ovzdušia prechádzajúcim hranicami štátov v rámci EÚ, v ich spolupráci a spoločných činnostiach, vrátane zavedenia príslušných opatrení vo svojich plánoch kvality ovzdušia.
Our conclusions relating to air quality standards, actions by Member States to improve air quality, and subsequent monitoring and enforcement, and public awareness and information (see below) lead us to recommend to the Commission to consider an ambitious update of the Ambient Air Quality Directive, which remains a significant instrument to make our air cleaner. 
Z našich záverov týkajúcich sa noriem kvality ovzdušia, opatrení členských štátov na zlepšenie kvality ovzdušia, následného monitorovania a presadzovania a informovanosti a informovania verejnosti (pozri ďalej v texte) vyplýva odporúčanie pre Komisiu, aby zvážila ambicióznu aktualizáciu smernice o kvalite okolitého ovzdušia, ktorá je naďalej významným nástrojom pre naše čistejšie ovzdušie.
Many EU policies have an impact on air quality. 
Mnohé politiky EÚ majú vplyv na kvalitu ovzdušia.
Given the significant human and economic costs of air pollution, we consider that the importance of this problem is not yet sufficiently well reflected in some EU policies. 
So zreteľom na významné ľudské a hospodárske náklady znečistenia ovzdušia sa domnievame, že význam tohto problému zatiaľ nie je dostatočne zohľadnený v niektorých politikách EÚ.
For example, climate and energy, transport, industry, and agriculture policies contain elements that can be detrimental to clean air (see paragraphs 55 to 63). 
Napríklad politiky v oblasti klímy, energetiky, dopravy, priemyslu a poľnohospodárstva obsahujú prvky, ktoré môžu byť škodlivé pre čisté ovzdušie (pozri body 55 až 63).
Less than 1 % of EU cohesion policy funding is directly allocated to air quality measures. 
Menej ako 1 % finančných prostriedkov politiky súdržnosti EÚ sa prideľuje priamo na opatrenia zamerané na kvalitu ovzdušia.
However other cohesion policy actions can indirectly benefit air quality. 
Iné opatrenia politiky súdržnosti však môžu nepriamo podporovať kvalitu ovzdušia.
We found that EU funded projects were not sufficiently well targeted and supported by Member States’ plans to improve air quality, but we also identified several good examples. 
dostatočne zamerané a podporené plánmi členských štátov na zlepšenie kvality ovzdušia, ale našli sme aj nejaké dobré príklady.
We saw that LIFE projects helped citizens take action seeking to improve air quality in their Member States and better target EU funded actions (paragraphs 64 to 71). 
Videli sme, že projekty LIFE pomohli občanom prijímať opatrenia na zlepšenie kvality ovzdušia v ich členských štátoch a lepšie zacieliť opatrenia financované z prostriedkov EÚ (body 64 až 71).
Public awareness and information has a critical role in addressing air pollution. 
Informovanosť a informovanie verejnosti zohrávajú veľmi dôležitú úlohu pri znižovaní znečistenia ovzdušia.
Recently, citizens have been getting more involved in air quality issues and national Courts have ruled in favour of citizens’ right to clean air in several Member States (paragraphs 72 and 73). 
Občania sa v poslednom čase viac zapájajú do otázok týkajúcich sa kvality ovzdušia a vnútroštátne súdy rozhodli v prospech práva občanov na čisté ovzdušie vo viacerých členských štátoch (body 72 a 73).
Yet, we found that, compared to other environmental Directives the AAQ Directive contains no specific provisions to guarantee the rights of citizens to access to justice (see paragraph 74). 
Zistili sme však, že v porovnaní s inými smernicami týkajúcimi sa životného prostredia neobsahuje smernica o kvalite okolitého ovzdušia nijaké osobitné ustanovenia na zaručenie práva občanov na prístup k spravodlivosti (pozri bod 74).
47 We also saw that the quality of information made available to citizens on air quality was sometimes unclear (see paragraphs 76 to 81). 
Videli sme takisto, že kvalita informácií o kvalite ovzdušia sprístupňovaných občanom bola niekedy nejasná (pozri body 76 až 81).
Recommendation 4 – Improving public awareness and information To improve the quality of information for citizens, the Commission should: (a) Identify and compile, with the help of health professionals, the most critical information that the Commission and Member States authorities should make available to citizens (including health impacts and behavioural recommendations). (b) Support the Member States to adopt best practices to communicate with and involve citizens in air quality matters. (c) Publish rankings of air quality zones with the best and worst progress achieved each year and share the best practices applied by the most successful locations. (d) Develop an online tool that allows citizens to report on air quality violations and provide feedback to the Commission on issues related to Member States’ actions on air quality. (e) Support the Member States to develop user-friendly tools for the access of general public to air quality information and monitoring (for example, smartphone apps and/or social media dedicated pages). (f) Together with the Member States, seek an agreement on harmonising air quality indices. 
Odporúčanie 4 – Zlepšovanie informovanosti a informovania verejnosti Komisia by na zlepšenie kvality informácií pre občanov mala: a) s pomocou zdravotníckych pracovníkov určiť a zostaviť najkritickejšie informácie, ktoré by Komisia a orgány členských štátov mali sprístupňovať občanom (vrátane vplyvu na zdravie a odporúčaní správania); b) podporovať členské štáty, aby prijali najlepšie postupy na komunikovanie s občanmi a ich zapájanie do záležitostí týkajúcich sa kvality ovzdušia; 52 c) zverejňovať poradie zón kvality ovzdušia s najlepším a najhorším pokrokom dosiahnutým každý rok a informovať o najlepších postupoch používaných najúspešnejšími miestami; d) vyvinúť online nástroj, ktorý umožní, aby občania mohli oznamovať porušenia týkajúce sa kvality ovzdušia a aby Komisia mala spätnú väzbu o záležitostiach týkajúcich sa opatrení členských štátov zameraných na kvalitu ovzdušia; e) podporovať členské štáty, aby vyvinuli ľahko použiteľné nástroje pre prístup všeobecnej verejnosti k informáciám o kvalite ovzdušia a monitorovaniu (napríklad aplikácie pre smartfóny a/alebo osobitné stránky na sociálnych médiách); f) spoločne s členskými štátmi sa usilovať dohodnúť sa na harmonizácii ukazovateľov kvality ovzdušia.
Target implementation date: 2022. 
Cieľový dátum vykonania: 2022.
This Report was adopted by Chamber I, headed by Mr Nikolaos A. Milionis, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 11 July 2018. 
Túto správu prijala komora I, ktorej predsedá Nikolaos A. Milionis, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 11. júla 2018.
The EU source specific legislation most relevant to air pollutants emissions include the National Emission Ceilings (NEC) Directive that targets overall emission reductions, the Industrial Emissions Directive (IED) and the Directive for medium-sized combustion power plants, for industrial sources; the Regulation on Euro 5 and Euro 6 vehicle emissions and other Directives for transport92; and the Ecodesign Directive and its implementing regulations, for household heating and cooling. 
Hlavné smernice, v ktorých sa stanovujú limity zdrojov emisií Právne predpisy EÚ týkajúce sa zdrojov, ktoré sú najvýznamnejšie pre emisie látok znečisťujúcich ovzdušie, zahŕňajú smernicu o národných emisných stropoch (NEC), ktorá sa zameriava na celkové zníženie emisií, smernicu o priemyselných emisiách (IED) a smernicu pre stredne veľké spaľovacie zariadenia pre priemyselné zdroje; nariadenie o emisiách vozidiel Euro 5 a Euro 6 a iné smernice pre dopravu92; a smernicu o ekodizajne a jej vykonávacie nariadenia pre vykurovanie a chladenie domácností.
The NEC Directive While the AAQ Directive sets common limits for pollution where it occurs, the NEC Directive deals with emissions at national level. 
Smernica o národných emisných stropoch Zatiaľ čo v smernici o kvalite okolitého ovzdušia sa stanovujú spoločné limity pre znečistenie v miestach výskytu, smernica o národných emisných stropoch sa zameriava na emisie na vnútroštátnej úrovni.
It requires that each Member State commit on reducing its emissions of SO2, NOX, NMVOC, NH3 and PM2.5 (but not explicitly PM10 emissions) as of 2020, and for 2030 and beyond. 
Vyžaduje sa v nej, aby sa každý členský štát zaviazal znížiť svoje emisie SO2, NOX, NMVOC, NH3 a jemných častíc PM2,5 (ale nie výslovne emisie častíc PM10) v rokoch 2020, 2030 a v ďalších rokoch.
The Directive, which was adopted in 2001 and revised in 2016, reflects the international air pollution reduction commitments assumed by the EU and its Member States to the United Nations Economic Commission for Europe (UNECE)93. 
V smernici, ktorá bola prijatá v roku 2001 a revidovaná v roku 2016, sa zohľadňujú medzinárodné záväzky týkajúce sa zníženia znečistenia ovzdušia, ktoré prijala EÚ a jej členské štáty v rámci Európskej hospodárskej komisie OSN (UNECE)93.
The EU and its 28 Member States report their emission inventories to this UN Commission. 
EÚ a jej 28 členských štátov podáva tejto Komisii OSN správy o svojich inventúrach emisií.
In 2010, a target date set by the 2001 NEC Directive, 12 Member States had failed to meet at least one of their ceiling targets. 
V roku 2010, ktorý bol cieľovým dátumom stanoveným v smernici o NEC z roku 2001, celkovo 12 členských štátov nesplnilo najmenej jeden z cieľových stropov.
ANNEX I 1 Main Directives setting limits on sources of emissions 92 93 In particular, Regulations (EC) No 715/2007 of 20 June 2007, (EC) No 692/2008 of 18 July 2008 and (EU) 2016/427 of 10 March 2016; and Directive 2007/46/EC of 5 September 2007. 
PRÍLOHA I 1 92 93 Najmä nariadenia (ES) č. 715/2007 z 20. júna 2007, (ES) č. 692/2008 z 18. júla 2008 a (EÚ) 2016/427 z 10. marca 2016; a smernica 2007/46/ES z 5. septembra 2007.
Also Regulations (EC) No 595/2009 of 18 June 2009 and (EU) No 582/2011 of 25 May 2011 on heavy-duty vehicles. 
Aj nariadenia (ES) č. 595/2009 z 18. júna 2009 a (EÚ) č.