natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Observations 71 Decomposition of the growth of public debt percentage points 2008‐2015 70 60 50 40 30 20 10 0 -10 61.4 6.9 31.7 - 7.8 30.8 0.8 28.3 8.3 19.2 12.5 2.6 - 8.8 6.4 16.6 26.4 18.4 4.6 12.5 - 4.3 8.3 12.8 4.4 0.3 5.8 -1.7 Italy Primary balance Germany Snowball effect Cyprus Czech Republic Malta France Stock-flow adjustment Debt-to-GDP variation Source: ECA, based on AMECO (last update 5 May 2015). 
Pripomienky 71 Štruktúra rastu verejného dlhu (v percentuálnych bodoch) 2008 – 2015 70 60 50 40 30 20 10 0 -10 61,4 6,9 31,7 - 7,8 30,8 0,8 28,3 8,3 19,2 12,5 2,6 - 8,8 6,4 16,6 26,4 18,4 4,6 12,5 - 4,3 8,3 12,8 4,4 0,3 5,8 -1,7 Taliansko Primárne saldo Nemecko Lavínový efekt Zosúladenie dlhu a deficitu Odchýlka dlhu k HDP Francúzsko Cyprus Česká republika Malta Zdroj: EDA, na základe databázy AMECO (posledná aktualizácia 5. mája 2015).
Figure 12 
Obrázok 12
Observations 72 Analysis of the evolution of public debt from 2008 to 2015 At the outset of the 2008 financial crisis, Italy’s public debt was 102.3 % of GDP. 
Pripomienky 72 Analýza vývoja verejného dlhu od roku 2008 do roku 2015 Na začiatku finančnej krízy v roku 2008 tvoril verejný dlh Talianska 102,3 % HDP.
From 2009 to 2015, Italy had to cope with a difficult economic situation, which was reflected in a strong negative output gap (‐3.3 % on aver‐ age) and a yearly average nominal growth rate of 0.0 %. 
Od roku 2009 do roku 2015 muselo Taliansko čeliť vážnej hospodárskej situácii, čo sa premietalo vo veľmi negatívnej produkčnej medzere (v priemere –3,3 %) a ročnom priemere nominálnej miery rastu vo výške 0,0 %.
Although Italy improved its structural balance from 2009 (see Figure 10), the debt‐to‐GDP ratio rose by 30.8 percentage points. 
Hoci Taliansko zlepšilo od roku 2009 svoje štrukturálne saldo (pozri obrázok 10), pomer jeho dlhu k HDP vzrástol o 30,8 percentuálneho bodu.
The debt dynamics were mainly driven by a strong snowball effect, since the primary surplus broadly offset the stock‐flow adjustment (see Figure 12). 
Dynamika dlhu bola stimulovaná predovšetkým silným efektom snehovej gule, keďže primárny prebytok by do veľkej miery kompenzoval zosúladenie dlhu a deficitu (pozri obrázok 12).
The snowball effect can be explained by the high stock of debt, the weakness of nominal growth and the impact of the sovereign debt crisis on interest rates. 
Efekt snehovej gule možno vysvetliť vysokým stavom dlhu, nedostatkom nominálneho rastu a vplyvom krízy štátneho dlhu na úrokové sadzby.
France’s debt‐to‐GDP ratio was 68.1 % in 2008. 
V roku 2008 bol pomer dlhu Francúzska k HDP 68,1 %.
During the 2009‐2015 period France faced a less severe eco‐ nomic turndown than Italy, with annual nominal growth of +1.3 % and an average output gap of ‐1.6 %. 
Počas obdobia 2009 – 2015 čelilo Francúzsko menej závažnému hospodárskemu poklesu ako Taliansko, s ročným nominálnym rastom vo výške +1,3 % a priemernou produkčnou medzerou –1,6 %.
Despite a lower initial level of debt and better cyclical conditions, France experienced a comparable increase in the debt‐to‐GDP ratio (28.3 percentage points) during the period. 
Aj napriek nižšej počiatočnej úrovni dlhu a lepším cyklickým podmienkam zaznamenalo Francúzsko počas tohto obdobia porovnateľné zvýšenie pomeru dlhu k HDP (28,3 percentuálneho bodu).
The increase was mainly due (around 2/3) to a lack of budgetary discipline: during the period France ran an annual primary deficit of 2.7 %. 
Tento nárast bol spôsobený predovšetkým (približne 2/3) nedostatkom rozpočtovej disciplíny: v priebehu tohto obdobia Francúzsko dosiahlo ročný primárny deficit vo výške 2,7 %.
The final 1/3 of the increase can be explained by the snowball effect. 
Zvyšnú 1/3 nárastu možno vysvetliť efektom snehovej gule.
In Germany the debt‐to‐GDP ratio stood at 65.1 % in 2008. 
V roku 2008 bol v Nemecku pomer dlhu k HDP 65,1 %.
Over the 2009‐2015 period Germany benefited from a higher nominal annual growth rate (2.4 %) than France and Italy and a less negative output gap (‐1.1 % on average) and experienced a rise of 6.4 percentage points in its debt‐to‐GDP ratio. 
V rokoch 2009 – 2015 Nemecko ťažilo z vyššej ročnej nominálnej miery rastu (2,4 %) ako Francúzsko a Taliansko a malo menej negatívnu produkčnú medzeru (v priemere –1,1 %) a zaznamenalo nárast svojho pomeru dlhu k HDP vo výške 6,4 percentuálneho bodu.
This can be explained by better cyclical conditions combined with a protracted period of fiscal consolidation. 
Možno to vysvetliť lepšími cyklickými podmienkami v kombinácii s dlhým obdobím fiškálnej konsolidácie.
However, the primary surplus only partially offset the stock‐flow adjustments that were the main driver of the increase in debt ‐ the snowball effect also playing a limited role. 
Primárny prebytok však iba čiastočne kompenzoval zosúladenie dlhu a deficitu, ktoré bolo hlavným stimulom na zvýšenie dlhu – istú úlohu zohrával aj efekt snehovej gule.
In 2008 Cyprus had a debt‐to‐GDP ratio of 45.3 %. 
V roku 2008 dosahoval Cyprus pomer dlhu k HDP vo výške 45,3 %.
Over the period Cyprus faced a deep crisis, with negative average nominal growth (‐1.0 %) and an output gap of ‐2.1 %. 
Cyprus v tomto období čelil hlbokej kríze s negatívnym priemerným nominálnym rastom (–1,0 %) a produkčnou medzerou vo výške –2,1 %.
The increase of 61.4 percentage points (from 45.3 % in 2008 to 106.7 % in 2015) in its debt‐to‐GDP ratio can be explained by the negative impact of all the drivers: primary balance (‐18.4 percentage points), snowball effect (‐26.4 percentage points) and stock‐flow adjustment (‐16.6 percentage points). 
Nárast jeho pomeru dlhu k HDP o 61,4 percentuálneho bodu (zo 45,3 % v roku 2008 na 106,7 % v roku 2015) možno vysvetliť negatívnym vplyvom všetkých stimulov: primárnym saldom (–18,4 percentuálneho bodu), efektom snehovej gule (–26,4 percentuálneho bodu) a zosúladením dlhu a deficitu (–16,6 percentuálneho bodu).
The Czech Republic’s debt‐to‐GDP ratio increased from 28.7 % to 41.5 % between 2008 and 2015, and thus re‐ mained below the threshold. 
Pomer dlhu Českej republiky k HDP sa v rokoch 2008 až 2015 zvýšil z 28,7 % na 41,5 %, a zostal tak pod prahovou hodnotou.
In an economic environment characterised by average nominal growth of 1.5 % and an output gap of ‐1.5 %, the increase in debt (+12.8 percentage points) can mostly be explained by the primary deficit (‐12.5 percentage points), with the stock‐flow adjustment offsetting the snowball effect. 
V hospodárskom prostredí charakterizovanom priemerným nominálnym rastom vo výške 1,5 % a produkčnou medzerou vo výške –1,5 %, možno zvýšenie dlhu (+12,8 percentuálneho bodu) väčšinou vysvetliť primárnym deficitom (–12,5 percentuálneho bodu), so zosúladením dlhu a deficitu kompenzujúcim efekt snehovej gule.
In 2008, Malta had a debt‐to‐GDP ratio of 62.7 %. 
V roku 2008 bol pomer dlhu Malty k HDP 62,7 %.
Over the 2009‐2015 period the country experienced average nominal growth of 4.6 % and an average nominal deficit of ‐2.8 %. 
V období rokov 2009 – 2015 zaznamenala táto krajina priemerný nominálny rast vo výške 4,6 % a priemerný nominálny deficit –2,8 %.
As a result its debt‐to‐GDP ratio essentially remained stable, with an increase of 4.4 percentage points that can mostly be explained by the stock‐flow adjustment. Box 12 
V dôsledku toho zostal jej pomer dlhu k HDP v zásade stabilný s nárastom vo výške 4,4 percentuálneho bodu, ktorý možno vysvetliť prevažne zosúladením dlhu a deficitu. Rámček 12
Observations 73 122 The EDP provides for the possibility of sanctions against euro‐area Member States for poor budgetary discipline. 
Pripomienky 73 122 Postup pri nadmernom deficite poskytuje možnosť uloženia sankcií voči členským štátom eurozóny za zlú rozpočtovú disciplínu.
This can be done by stepping up the proce‐ dure whenever the Commission assessment shows that a Member State has failed to take effective action to correct its excessive deficit in time. 
Možno to vykonať urýchlením tohto postupu vždy, keď posúdenie Komisie preukáže, že členský štát neprijal účinné opatrenia na včasné odstránenie svojho nadmerného deficitu.
Sanctions could also mean the imposition of a fine of up to 0.5 % of GDP. 
Sankcie by mohli znamenať aj uloženie pokuty do výšky 0,5 % HDP.
123 However, since its inception, the EDP has been stepped up only once, for Bel‐ gium, and no sanctions have been applied so far. 
123 Postup pri nadmernom deficite však bol od svojho vzniku urýchlený iba raz v prípade Belgicka a zatiaľ neboli uplatnené žiadne sankcie.
In our view this entails the risk that Member States will believe that it is unlikely that sanctions will be imposed. 
Podľa nášho názoru to so sebou nesie riziko, že členské štáty sa budú domnievať, že uloženie sankcií je nepravdepodobné.
Such a perception would undermine the effectiveness and credibility of the EDP. 
Takéto vnímanie by ohrozilo účinnosť a dôveryhodnosť postupu pri nadmernom deficite.
Indeed, although the imposition of sanctions is not the real aim, a system de‐ void of sanctions is one that relies on nothing more than moral suasion, in which case, unless the Commission can win the Member States’ cooperation, the EDP is bound to be ineffective. 
Hoci ukladanie sankcií nie je skutočným cieľom, systém zbavený sankcií je taký, ktorý sa opiera najmä o morálnu výzvu, pričom v takomto prípade je postup pri nadmernom deficite odsúdený na neúčinnosť, pokiaľ Komisia nezíska spoluprácu členských štátov.
The procedure has also had limited impact on ensuring implementation of the recommended structural reforms 124 Structural reforms are neither binding nor enforceable; therefore Member States are likely to make them subject to their governments’ political agenda. 
Tento postup má takisto obmedzený vplyv na zabezpečenie vykonávania odporúčaných štrukturálnych reforiem 124 Štrukturálne reformy nie sú záväzné ani vynútiteľné; členské štáty ich preto môžu zahrnúť do politickej agendy svojej verejnej správy.
The Com‐ mission is unable to influence or boost their implementation. 
Komisia nie je schopná ovplyvniť alebo podporiť ich vykonávanie.
As a result, most of the Member States in the sample only made partial or limited progress towards their reform objectives (see Annex VIII). 
V dôsledku toho väčšina členských štátov zaradená do vzorky dosiahla len čiastočný alebo obmedzený pokrok, pokiaľ ide o ich ciele v oblasti reforiem (pozri prílohu VIII).
The outcome of EDP monitoring of the implementation of structural reforms often simply consisted in repeating the Council’s country‐specific recommendations from year to year. 
Výsledok monitorovania postupu pri nadmernom deficite z hľadiska vykonávania štrukturálnych reforiem často pozostával z jednoduchého opakovania odporúčaní Rady pre jednotlivé krajiny z jednotlivých rokov.
125 Of the countries in our sample, only Cyprus made substantial progress in imple‐ menting structural reforms once it agreed to a financial assistance programme (April 2013). 
125 Z krajín zaradených do našej vzorky dosiahol značný pokrok pri vykonávaní štrukturálnych reforiem iba Cyprus po tom, ako schválil svoj program finančnej pomoci (apríl 2013).
The latest available assessment shows that Cyprus has implemented the majority of the agreed measures in full, albeit with some delay. 
Z najnovšieho dostupného hodnotenia vyplýva, že Cyprus v plnej miere zaviedol väčšinu schválených opatrení, aj keď s istým oneskorením.
The pro‐ gramme placed Cyprus under closer and more comprehensive monitoring and stricter enforcement rules. 
V rámci tohto programu podliehal Cyprus podrobnejšiemu a komplexnejšiemu monitorovaniu a prísnejším pravidlám presadzovania práva.
Observations 74 Positive signs ‐ and a challenge ‐ for the future 126 When presenting its proposals to implement the ‘Five Presidents’ Report’ (see paragraph 4), the Commission acknowledged that the framework of European economic governance ‘has deepened and widened in scope over the past years, but has also gained in complexity’57, and that a first review of the strengthened framework had ‘identified some areas for improvement, notably concerning transparency, complexity and predictability of policy making, which are relevant to the effectiveness of the tools’58. 
Pripomienky 74 Pozitívne znaky – a výzva – do budúcnosti 126 Komisia pri predkladaní svojich návrhov na vykonávanie „správy piatich predsedov“ (pozri bod 4) uznala, že rámec správy hospodárskych záležitostí Európy „bol za posledné roky prehĺbený a rozšíril sa jeho rozsah, ale zároveň sa stal zložitejším“57 a že prvé preskúmanie posilneného rámca „odhalilo niektoré oblasti na zlepšenie, najmä pokiaľ ide o transparentnosť, komplexnosť a predvídateľnosť tvorby politiky, ktoré sú dôležité z hľadiska účinnosti nástrojov“58.
The Commission then expressed a commit‐ ment to pursuing ‘the full and transparent application of the available instruments and tools’, and to improving clarity and reducing complexity, with the ultimate aim of improving the effectiveness of the existing rules. 
Komisia sa následne zaviazala, že sa bude usilovať o „úplné a transparentné uplatňovanie dostupných nástrojov“ a že zlepší zrozumiteľnosť a zníži zložitosť s konečným cieľom zlepšiť účinnosť existujúcich pravidiel.
127 We consider the proposals a positive development and encourage the Commis‐ sion to abide resolutely by its commitments. 
127 Tieto návrhy považujeme za pozitívny vývoj a vyzývame Komisiu, aby rozhodne dodržiavala svoje záväzky.
57 Press release at http://europa. eu/rapid/ press‐release_IP‐15‐5874_ en.htm. 
57 Tlačová správa sa nachádza na stránke: http://europa.eu/ rapid/ press-release_IP-15-5874_ sk.htm.
Conclusions and 75 recommendations 128 The Commission has taken significant steps towards rationalising and simplifying its use of the excessive deficit procedure as a tool for better economic govern‐ ance throughout the EU, in a context of increasing complexity. 
Závery a odporúčania 75 128 Komisia urobila významné kroky smerom k racionalizácii a zjednodušeniu používania postupu pri nadmernom deficite ako nástroja na lepšiu správu hospodárskych záležitostí v celej EÚ v kontexte zvyšujúcej sa zložitosti.
Most recently, it has stated a commitment to change in areas where we identified problems during the audited period: the need for a comprehensive outlook and for greater clarity and transparency to maximise the effectiveness of extensive rules and guidelines. 
Naposledy vyjadrila záväzok týkajúci sa zmeny v oblastiach, v ktorých sme v kontrolovanom období zistili problémy: potreba komplexného výhľadu a väčšej prehľadnosti a transparentnosti s cieľom maximalizovať účinnosť rozsiahlych pravidiel a usmernení.
The rules are in place, and implementation of the EDP is on the right track but will benefit greatly from the Commission’s commitment to further improvements. 
Zaviedli sa pravidlá a vykonávanie postupu pri nadmernom deficite je na správnej ceste, ale bude mať veľký prospech zo záväzku Komisie v súvislosti s ďalším zlepšovaním.
129 More detailed conclusions on the areas of implementation covered by the audit are set out below, together with specific recommendations. 
129 Podrobnejšie závery o oblastiach vykonávania, na ktoré sa vzťahoval audit, sú uvedené ďalej spolu s konkrétnymi odporúčaniami.
Eurostat Examination of data 130 The Commission (Eurostat) has improved its quality assessment processes since 2011 at the level of both resources and procedures. 
Eurostat Preskúmanie údajov 130 Komisia (Eurostat) zlepšila svoje postupy hodnotenia kvality od roku 2011 na úrovni zdrojov aj procesov.
Standardising and increasing the number of requests for information has allowed EDP data to be more exten‐ sively analysed. 
Štandardizácia a zvyšovanie počtu žiadostí o informácie umožnili väčšiu analýzu údajov na účely postupu pri nadmernom deficite.
131 The Court found that the process of examining statistical data is not sufficiently well‐documented for the analysis underlying quality assessments to be easily understood. 
131 Dvor audítorov zistil, že proces skúmania štatistických údajov nie je dostatočne dobre zdokumentovaný na účely ľahšieho pochopenia analýzy predmetných hodnotení kvality.
In addition, it is based on data that are not always complete. 
Okrem toho je založený na údajoch, ktoré nie sú vždy úplné.
It could also be made more explicit how the existing rules and guidelines are to be ap‐ plied (see paragraphs 47 to 51). 
Taktiež by mohlo byť explicitnejšie stanovené, ako sa majú uplatniť existujúce pravidlá a usmernenia (pozri body 47 až 51).
Conclusions and recommendations 76 Recommendation 1 The Commission (Eurostat) should better document and enhance the transparen‐ cy of its work in relation to in‐house verifications. 
Závery a odporúčania 76 Odporúčanie 1 Komisia (Eurostat) by mala lepšie dokumentovať svoju prácu a zvýšiť jej transparentnosť, pokiaľ ide o interné overovania.
This would give management and other desk officers a clearer overview of the content of analyses. 
To by riadiacim pracovníkom a ostatným referentom umožnilo lepší prehľad o obsahu analýz.
The Commission (Eurostat) should establish internal written procedures guiding the work of analysis in the quality assessment and better assess and document its in‐house verification of data in areas such as the delimitation of the general government sector and specific government transactions. 
Komisia (Eurostat) by mala zaviesť interné písomné postupy, ktorými by sa riadila činnosť analýzy pri hodnotení kvality, a lepšie posudzovať a dokumentovať svoje interné overovania údajov v oblastiach, ako je vymedzenie verejnej správy a špecifické vládne transakcie.
Assessment of control systems 132 The Commission (Eurostat) does not adequately assess Member States’ control systems in order to ensure that, despite Member States’ having different statisti‐ cal systems, they apply a consistent approach to the compilation of data. 
Posudzovanie systémov kontroly 132 Komisia (Eurostat) dostatočne neposúdila systémy kontroly členských štátov s cieľom zabezpečiť, aby členské štáty aj napriek svojim odlišným štatistickým systémom uplatňovali jednotný prístup k zostavovaniu údajov.
Owing to the general absence of documentation on the supervisory and control systems in place for data compilation, it is not possible to implement a systems‐based ap‐ proach for examining the quality of the data received (see paragraph 55). 
Vzhľadom na všeobecnú absenciu dokumentácie o systémoch dohľadu a kontroly zavedených pre zostavovanie údajov nie je možné uplatňovať pre preskúmanie kvality získaných údajov prístup založený na systémoch (pozri bod 55).
Recommendation 2 The Commission (Eurostat) should enhance its quality assessments by includ‐ ing an examination of the supervisory and control systems in place in Member States, and clearly document its analyses. 
Odporúčanie 2 Komisia (Eurostat) by mala zvýšiť svoje hodnotenia kvality prostredníctvom zahrnutia preskúmania systémov dohľadu a kontroly na mieste v členských štátoch a jasne dokumentovať svoje analýzy.
Written procedures should be drafted and implemented to ensure consistency. 
V záujme zabezpečenia konzistentnosti by sa mali navrhnúť a zaviesť písomné postupy.
Dialogue visits and direct verification 133 Between 2011 and 2013, the Commission (Eurostat) supplemented its ‘stand‐ ard’ dialogue visits (SDVs) by introducing ‘upstream’ visits (UDVs) to analyse the management and control of upstream data. 
Konzultačné návštevy a priame overovanie 133 V rokoch 2011 a 2013 Komisia (Eurostat) doplnila svoje „štandardné“ konzultačné návštevy (ŠKN) zavedením „vstupných“ návštev (VKN) s cieľom analyzovať riadenie a kontrolu vstupných údajov.
UDVs proved to be very useful to the quality assessment tasks of identifying, assessing and monitoring risks and prob‐ lems. 
Vstupné konzultačné návštevy sa ukázali ako veľmi užitočné, pokiaľ ide o úlohy identifikácie, hodnotenia a monitorovania rizík a problémov v rámci hodnotenia kvality.
In 2014, UDVs were merged with SDVs, with the resulting visits each lasting two days. 
V roku 2014 boli vstupné konzultačné návštevy spojené so štandardnými konzultačnými návštevami, pričom výsledné návštevy trvali dva dni.
Given the large number of items on visit agendas, the duration of visits is not sufficient for important data quality issues to be adequately examined (see paragraphs 52 and 54). 
Vzhľadom na veľký počet bodov v programe návštev nie je trvanie návštev dostatočné na primerané preskúmanie dôležitých bodov týkajúcich sa kvality údajov (pozri body 52 a 54).
Conclusions and recommendations 77 134 Eurostat performs limited direct verifications during its on‐the‐spot visits. 
Závery a odporúčania 77 134 Eurostat vykonáva počas svojich návštev na mieste obmedzené priame overovania.
A well‐structured risk analysis has been introduced, but this is not used to pre‐ select high‐risk issues for visits. 
Bola zavedená dobre štruktúrovaná analýza rizika, ktorá sa však nepoužíva na predbežný výber bodov návštev s vysokým rizikom.
The elements of the risk analysis used to deter‐ mine which Member States should receive a dialogue visit, and the topics to be discussed during such visits, could be better documented (see paragraph 53). 
Prvky analýzy rizika používané na určenie členských štátov, ktoré by mali prijať konzultačnú návštevu, a témy na diskusiu počas týchto návštev by mohli byť lepšie zdokumentované (pozri body 53).
135 Eurostat’s dialogue visit reports are published anything from nine to 52 weeks after the corresponding visits. 
135 Správy Eurostatu o konzultačných návštevách sa uverejňujú v období od 9 do 52 týždňov po príslušných návštevách.
Delays in publication mean that Member States are unable to share good practices and may prevent other stakeholders/users from recognising at the appropriate time that certain problems exist in a Member State (see paragraph 56). 
Oneskorené uverejnenie znamená, že členské štáty nie sú schopné vymieňať si osvedčené postupy a môžu ostatným zainteresovaným stranám/používateľom zabrániť, aby v primeranom čase uznali existenciu niektorých problémov v členskom štáte (pozri bod 56).
Recommendation 3 The Commission (Eurostat) should adapt the duration of its dialogue visits to Member States, or carry out more visits, to ensure more complete coverage. 
Odporúčanie 3 Komisia (Eurostat) by mala dĺžku svojich konzultačných návštev prispôsobiť členským štátom alebo vykonať viac návštev, aby zabezpečila úplnejšie pokrytie.
The Commission (Eurostat) should enhance its direct verifications as part of on‐the‐spot visits. 
Komisia (Eurostat) by mala posilniť svoje priame overovania v rámci návštev na mieste.
The Commission (Eurostat) should further reduce the time taken to publish its visit reports. 
Komisia (Eurostat) by mala ďalej znižovať čas potrebný na uverejnenie svojich správ o týchto návštevách.
Action points 136 Action points are often not resolved within the recommended deadline. 
Body akčného plánu 136 Body akčného plánu často nie sú vyriešené v odporúčanej lehote.
This en‐ tails a risk that problems relating to important issues will not be adequately taken into account in Eurostat’s quality assessments (see paragraph 56). 
To predstavuje riziko, že problémy týkajúce sa dôležitých otázok nebudú náležite zohľadnené Eurostatom pri hodnotení kvality (pozri bod 56).
Recommendation 4 The Commission (Eurostat) should make full use of its powers to enforce ac‐ tion in the areas of completeness, methodological responsibility and delivery of documents. 
Odporúčanie 4 Komisia (Eurostat) by mala v plnej miere využívať svoje právomoci presadiť konanie v oblasti úplnosti, metodickej zodpovednosti a poskytovania dokumentov.
Conclusions and recommendations 78 Guidance 137 When so requested for reasons of confidentiality, Eurostat does not report to the EFC or make public all the ex‐ante/ex‐post advice which it provides to Member States on a bilateral basis. 
Závery a odporúčania 78 Usmernenie 137 Eurostat na požiadanie z dôvodov zachovania dôvernosti nepodáva správy Hospodárskemu a finančnému výboru ani nezverejňuje všetky predbežné/ná-sledné rady, ktoré poskytuje členským štátom na bilaterálnom základe.
This practice compromises transparency and compara‐ bility (see paragraphs 57 and 58). 
Táto prax ohrozuje transparentnosť a porovnateľnosť (pozri body 57 a 58).