natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For example, as a risk scoring and detection tool to check in the award and grant processes potential beneficiary companies, their beneficial owners and business partners, to assess potential conflicts of interest and risks of double funding, to identify red flags, and to increase the effectiveness and efficiency of management verifications. 
Napríklad ako nástroj hodnotenia aodhaľovania rizík na kontrolu procesov potenciálnych prijímajúcich spoločností, ich konečných užívateľov výhod a obchodných partnerov, pokiaľ ide o udeľovanie zákaziek a grantov, na posúdenie potenciálnych konfliktov záujmov a rizík dvojitého financovania, na určenie varovných signálov a na zvýšenie efektívnosti a účinnosti overovania vykonávaného riadiacim orgánom. Komisia napokon v správe o ochrane finančných záujmov za rok 2017 členským štátom odporučila, aby využívali potenciál analýzy rizík (čím sa rozumie sústredenie kontrol na rizikové profily projektov, ktoré sa majú vypracovať a prispôsobiť na základe hĺbkových posúdení) s cieľom zvýšiť svoje spôsobilosti v oblasti aktívneho odhaľovania podvodov.
Common Commission reply to paragraphs 34 and 35: The absence of secure reporting channels for whistleblowing reporting, was a strong concern voiced in the responses to the Commission’s 2017 public consultation. 
Spoločná odpoveď Komisie na body 34 a 35: Absencia bezpečných kanálov pre nahlasovanie oznámení oznamovateľmi bola jednou zo silných obáv, ktoré boli vyjadrené v odpovediach na verejné konzultácie Komisie z roku 2017.
Current proposal of the Whistleblower Directive includes the internal and external reporting channels ensuring confidentiality in all entities in the private and public sector, across the EU. 
Súčasný návrh smernice o ochrane oznamovateľov zahŕňa interné a externé kanály pre nahlasovanie, ktorými sa zabezpečuje zachovanie dôvernosti vo všetkých subjektoch verejného a súkromného sektora v rámci celej EÚ.
The proposed Directive requires: i) legal entities in the private and public sector; ii) competent authorities and, iii) Member States to provide easily accessible information on the reporting channels, the protection, the conditions to benefit from the protection and remedies available, thereby increasing legal certainty for whistleblowers. 
V návrhu smernice sa vyžaduje, aby: i) právne subjekty v súkromnom a verejnom sektore; ii) príslušné orgány a iii) členské štáty poskytli ľahko dostupné informácie o kanáloch pre nahlasovanie, ochrane, podmienkach využitia ochrany a dostupných nápravných opatreniach, a tým zvýšili právnu istotu v prípade oznamovateľov.
Moreover, the proposal provides that whistleblowers qualify for protection if, when reporting, they had reasonable grounds to believe that 6 the information reported falls within the scope of this Directive. 
V návrhu sa okrem toho stanovuje, že navrhovatelia majú nárok na ochranu, ak pri nahlasovaní mali opodstatnené dôvody sa domnievať, že nahlásené informácie patria do rozsahu pôsobnosti tejto smernice.
This safeguard ensures that whistleblowers do not lose protection if in the end it turns out that the report does not fall within the scope (if for instance the breach involved use of national and not EU funds). 
Touto zárukou sa zabezpečuje, aby oznamovatelia neprišli oochranu, ak sa napokon ukáže, že oznámenie nepatrí do rozsahu pôsobnosti smernice (ak sa napríklad porušenie predpisov týkalo využitia vnútroštátnych finančných prostriedkov a nie finančných prostriedkov EÚ).
With regard to awareness raising, the amendments currently discussed with the co-legislators make it explicit that anonymous whistleblowers, are protected in case their identity is subsequently revealed and they meet the conditions for protection set out in the proposal. 
Pokiaľ ide ozvyšovanie informovanosti, vzmenách, oktorých sa vsúčasnosti diskutuje so spoluzákonodarcami, sa výslovne stanovuje, že anonymní oznamovatelia sú chránení v prípade, ak sa ich totožnosť následne odhalí a spĺňajú podmienky na poskytnutie ochrany uvedené v návrhu.
Common Commission reply to paragraphs 36 and 37: Arachne as a risk-scoring tool can increase the efficiency of projects' selection, management verifications and audit, and further strengthen fraud identification, prevention and detection. 
Spoločná odpoveď Komisie na body 36 a 37: Prostredníctvom nástroja na hodnotenie rizík Arachne sa môže zvýšiť účinnosť výberu projektov, overovania vykonávaného riadiacimi orgánmi a auditu a ďalej posilniť identifikácia podvodov, predchádzanie podvodom a ich odhaľovanie.
The effective use of Arachne is a good practice in order to identify red flags and target fraud combatting measures, and should be taken into account when assessing the adequacy of current preventive and detective controls in place. 
Efektívne využívanie nástroja Arachne je osvedčeným postupom na určenie varovných signálov a cielenie opatrení na boj proti podvodom a malo by sa naň prihliadať pri posudzovaní primeranosti aktuálne zavedených kontrol na predchádzanie podvodom a ich odhaľovanie.
In the 2015 and following PIF Reports the Commission explicitly recommended Member States to increase their use of IT risk scoring tools (namely Arachne) and risk analysis and stressed their importance in the fight against fraud. 
V správe o ochrane finančných záujmov za rok 2015 a v nasledujúcich správach Komisia členským štátom výslovne odporúčala, aby zvýšili využívanie nástrojov informačných technológií na hodnotenie rizika (najmä Arachne) aanalýzy rizík a zdôraznila ich význam v boji proti podvodom.
For example, as a risk scoring and detection tool to check in the award and grant processes potential beneficiary companies, their beneficial owners and business partners, to assess potential conflicts of interest and risks of double funding, to identify red flags, and to increase the effectiveness and efficiency of management verifications. See also the Commission reply to paragraph 33. 
Napríklad ako nástroj hodnotenia aodhaľovania rizík na kontrolu procesov potenciálnych prijímajúcich spoločností, ich konečných užívateľov výhod a obchodných partnerov, pokiaľ ide o udeľovanie zákaziek a grantov, na posúdenie potenciálnych konfliktov záujmov a rizík dvojitého financovania, na určenie varovných signálov a na zvýšenie efektívnosti a účinnosti overovania vykonávaného riadiacim orgánom. Pozri aj odpoveď Komisie na bod 33.
First bullet: The Commission services organised a meeting in February 2019 with the Greek authorities to clarify their position on the integration of the use of Arachne in the management and control system for Greek programmes. 
Prvá zarážka: Útvary Komisie zorganizovali vo februári 2019 stretnutie s gréckymi orgánmi s cieľom objasniť ich pozíciu v súvislosti s integráciou využívania nástroja Arachne do systému riadenia a kontroly gréckych programov.
The conclusion of this meeting is that Arachne could be complementary to the tools developed internally by the Greek programme authorities and therefore further work, jointly with the Commission, is needed to integrate Arachne into the management and control system. 
Záverom z tohto stretnutia je, že nástroj Arachne by mohol byť doplnkom nástrojov, ktoré interne vytvorili grécke orgány poverené vykonávaním programov, na začlenenie nástroja Arachne do systému riadenia a kontroly je preto potrebná ďalšia činnosť v spolupráci s Komisiou.
Second bullet: The Commission is continuously encouraging Member States to regularly update operational data in order to exploit the full capacity of the Arachne datamining tool. 
Druhá zarážka: Komisia neustále podporuje členské štáty v tom, aby pravidelne aktualizovali prevádzkové údaje s cieľom využívať plnú kapacitu nástroja Arachne na hĺbkovú analýzu údajov.
For the four Member States audited by the ECA, the Commission notes an increase in the number of active users or in the number of OPs covered by Arachne. 
V prípade štyroch členských štátov, v ktorých vykonával audit Európsky dvor audítorov, Komisia pripomína zvýšenie počtu aktívnych používateľov alebo počtu operačných programov, ktoré pokrýva nástroj Arachne.
Third bullet: Arachne can be used by the investigative bodies on a case-by-case basis with due regard to data protection regulations. 
Tretia zarážka: Vyšetrovacie orgány môžu využívať nástroj Arachne na základe jednotlivých prípadov s náležitým ohľadom na nariadenia o ochrane údajov.
The Commission continues to visit programme authorities to promote the benefits and functionalities of the Arachne datamining tool. 
Komisia pokračuje vnávštevách orgánov poverených vykonávaním programov, aby propagovala výhody a funkcie nástroja Arachne na hĺbkovú analýzu údajov.
In parallel, the Commission is also exploring the possibility of further targeting risk areas by either eliminating (obsolete) indicators or by creating new indicators, e.g. an indicator to confirm the SME status of a company. 
Komisia súbežne skúma aj možnosť ďalšieho zacielenia na rizikové oblasti, a to buď odstránením (zastaraných) ukazovateľov, alebo vytvorením nových ukazovateľov, napr. ukazovateľa na potvrdenie skutočnosti, že podnik má postavenie MSP.
The perception by some Member States that the usefulness of the tool depends on the number of OPs that regularly upload and update data is incorrect. 
Dojem niektorých členských štátov, že užitočnosť nástroja závisí od počtu operačných programov, o ktorých sa pravidelne zadávajú a aktualizujú údaje, nie je správny.
The usefulness of Arachne instead depends on the input by the authorities of their own programme data regularly updated. 
Užitočnosť nástroja Arachne namiesto toho závisí od vstupov orgánov, pokiaľ ide o pravidelnú aktualizáciu údajov oich vlastnom programe.
This OP’s internal data is then crosschecked and processed by Arachne with data on companies across Europe and the world, which come from external databases. 
Nástroj Arachne potom tieto interné údaje operačného programu krížovo kontroluje a spracúva s údajmi o podnikoch v rámci Európy a vo svete, ktoré pochádzajú z externých databáz.
Member States’ audit authorities must systematically review the implementation of effective and proportionate anti-fraud measures at the level of intermediate bodies as part of their system audits (KR7 assesses the adequacy of such measures).2 Additionally, the implementation of anti-fraud measures is audited by the Commission. 
Orgány auditu členských štátov musia v rámci svojich systémových auditov systematicky skúmať vykonávanie účinných a primeraných opatrení na boj proti podvodom na úrovni sprostredkovateľských orgánov (primeranosť takýchto opatrení sa posudzuje v rámci kľúčovej požiadavky 7)2.
The Commission’s and national authorities’ audit results so far show that for 263 OPs tested, 100 OPs have in place well-functioning anti-fraud measures, for 152 OPs anti-fraud measures were functioning well but requiring some improvements and for 11 OPs these measures require significant improvements. 
Zdoterajších výsledkov auditu Komisie avnútroštátnych orgánov vyplýva, že z263testovaných operačných programov sú v 100 operačných programoch zavedené dobre fungujúce opatrenia na boj proti podvodom, v 152 operačných programoch opatrenia na boj proti podvodom fungovali, ale vyžadovali si určité zlepšenia, a v 11 operačných programoch si tieto opatrenia vyžadujú významné zlepšenia.
Effectiveness of fraud prevention actions is hard to measure, especially in the first years of implementation, as it is linked to the level of expenditure on the ground and certification to the Commission. 
Účinnosť opatrení na predchádzanie podvodom je ťažké zmerať, najmä v prvých rokoch vykonávania, keďže je spojená s úrovňou výdavkov na základnej úrovni a s osvedčovaním pre Komisiu.
Fraud detection can be tracked, but measuring its effectiveness would necessitate a comparison with the unknown total extent of fraud, including undetected fraud. 
Odhaľovanie podvodov je možné sledovať, ale meranie jeho účinnosti by si vyžadovalo porovnanie s neznámym celkovým rozsahom podvodov vrátane neodhalených podvodov.
However, as already indicated in the Commission's reply to Special Report 1/2019, there is no cost-effective method to estimate undetected fraud reliably and defendably enough for evidence-based policy. 
Ako už však bolo uvedené v odpovedi Komisie na osobitnú správu č. 1/2019, neexistuje nijaká nákladovo efektívna metóda pre spoľahlivý odhad neodhalených podvodov, ktorý by bol dostatočne obhájiteľný z hľadiska politiky založenej na dôkazoch.
Furthermore, the effectiveness of fraud detection also depends on exogenous factors. 
Účinnosť odhaľovania podvodov okrem toho závisí aj od vonkajších faktorov.
The Commission encourages Member States to use the findings of the audit authorities to develop action plans to handle errors and risks found. 
Komisia podporuje členské štáty, aby využívali zistenia orgánov auditu na vypracovanie akčných plánov na riešenie zistených chýb a rizík.
Furthermore, every time an error/risk is detected in the OP’s management and control system, the managing authorities and the central bodies intervene and review the rules of procedure applicable to the given control activities. 
Riadiace orgány a ústredné orgány okrem toho vždy, keď sa v systéme riadenia a kontroly operačného programu odhalí chyba/riziko, zasiahnu a preskúmajú vnútorný poriadok platný pre dané kontrolné činnosti.
Thus, the annual fraud risk analysis does not show the errors found during the year. 
Vo výročnej analýze rizika podvodov sa tak nevykazujú chyby zistené počas roka.
It should be noted that the 2014-2020 assurance model has been strongly reinforced on Member State’s accountability which together with the new requirement on the anti-fraud measures in Article 125(4) of the Regulation (EU) N° 1303/2013 (the CPR) can explain the trend depicted by the ECA. 
Treba pripomenúť, že model uistenia na obdobie rokov 2014 – 2020 bol výrazne posilnený zhľadiska zodpovednosti členských štátov, čím sa spolu snovou požiadavkou týkajúcou sa opatrení proti podvodom v článku 125 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 (nariadenie o spoločných ustanoveniach) môže vysvetliť trend, ktorý opisuje Európsky dvor audítorov.
Common Commission reply to paragraphs 44 and 45: In the PIF Report 2017, the Commission published its own analysis of the “reasons for performing the control” (a structured field) which led to detection in the programming period 2007-2013. 
Spoločná odpoveď Komisie na body 44 a 45: V správe o ochrane finančných záujmov za rok 2017 Komisia uverejnila vlastnú analýzu „dôvodov na vykonávanie kontroly“ (štruktúrovaná oblasť), ktorá viedla k odhaľovaniu v programovom období 2007 – 2013.
Results are similar and complementary.3 Nonetheless, the Commission reaches different conclusions from such analysis. 
Výsledky sú podobné a komplementárne3. Komisia však z takejto analýzy vyvodzuje odlišné závery.
The higher value of detections originating from investigative and prosecution bodies has been highlighted since the 2014 PIF Report4 and, according to the Commission's analysis, is linked to the effectiveness of the investigations and the strong investigative capabilities of the authorities concerned. 
Od správy o ochrane finančných záujmov za rok 20144 sa zdôrazňuje vyššia hodnota odhalení zo strany vyšetrovacích orgánov a orgánov činných v trestnom konaní, ktorá podľa analýzy Komisie súvisí s účinnosťou vyšetrovaní a so silnými vyšetrovacími spôsobilosťami dotknutých orgánov.
The Council Regulation (EU) 2017/1939 establishing the EPPO (European Public Prosecutor's Office) under enhanced cooperation provides for the obligation of all competent authorities to report cases of fraud affecting the EU financial interests to the European Public Prosecutor’s Office5. 
V nariadení Rady (EÚ) 2017/1939, ktorým sa vykonáva posilnená spolupráca na účely zriadenia Európskej prokuratúry, sa stanovuje povinnosť všetkých príslušných orgánov oznamovať Európskej prokuratúre prípady podvodov poškodzujúcich finančné záujmy EÚ5.
Moreover, OLAF, as provided for in Regulation 883/2013, will continue to play its key role in the fight against fraud, corruption and any other illegal activity affecting the financial interests of the Union in all Member States. 
883/2013, bude okrem toho ďalej zohrávať svoju kľúčovú úlohu vboji proti podvodom, korupcii aakejkoľvek inej nezákonnej činnosti, ktorá poškodzuje finančné záujmy Únie vo všetkých členských štátoch.
8 Finally, the reporting provisions on irregularities including fraud, provided for in the sectorial legislation, oblige the Member States to inform the Commission of the outcome of any proceeding related to fraud cases. 
Ustanoveniami o oznamovaní nezrovnalostí vrátane podvodov, ktoré sa stanovujú v sektorových právnych predpisoch, sa napokon stanovuje povinnosť členských štátov informovať Komisiu o výsledku každého konania, ktoré súvisí s prípadmi podvodu.
The above mentioned obligations also apply to the managing authorities. 
Uvedené povinnosti sa uplatňujú aj na riadiace orgány.
The Commission has also recommended embedding anti-fraud measures in the framework of national anti-fraud strategies6. 
Komisia zároveň odporúčala zakotvenie opatrení na boj proti podvodom v rámci národných stratégií pre boj proti podvodom6.
This recommendation has been followed-up by the Commission’s "General guidelines on National Anti-Fraud Strategies”7. 
Komisia na toto odporúčanie nadviazala dokumentom Všeobecné usmernenia týkajúce sa národných stratégií pre boj proti podvodom7.
National anti-fraud strategies promote cooperation and coordination as key elements for the protection of the EU financial interests. 
V národných stratégiách pre boj proti podvodom sa presadzuje spolupráca a koordinácia ako kľúčové prvky na ochranu finančných záujmov EÚ.
Common Commission reply to paragraphs 47 to 48: Any use made by the Commission of the data reported in IMS is based on the awareness that reporting may be incomplete. 
Spoločná odpoveď Komisie na body 47 až 48: Komisia využíva všetky údaje oznámené v systéme riadenia nezrovnalostí s vedomím, že oznámené údaje môžu byť neúplné.
This is also clearly stated in several PIF Reports and in the accompanying "Methodology for the evaluation of reported irregularities".8 Reporting of detected fraudulent irregularities is linked to the efficiency of the system, as it implies that different bodies and authorities cooperate in this domain. 
Jasne sa to uvádza aj vo viacerých správach o ochrane finančných záujmov avsprievodnej metodike pre hodnotenie oznámených nezrovnalostí8. Oznamovanie zistených podvodných nezrovnalostí je spojené s účinnosťou systému, keďže sa predpokladá, že rôzne orgány a úrady v tejto oblasti spolupracujú.
On the basis of these assumptions, the Commission has repeatedly expressed its doubts about the reliability of data received by Member States which report a very low number of fraudulent irregularities. 
9 vyjadrila pochybnosti týkajúce sa spoľahlivosti údajov zasielaných členským štátom, ktoré oznamujú veľmi nízky počet podvodných nezrovnalostí.
The issue of differing interpretations of the EU definition of fraud has also been acknowledged in the PIF Reports. 
Otázka odlišných výkladov definície EÚ týkajúcej sa podvodu bola uznaná aj vo viacerých správach oochrane finančných záujmov.
Sometimes these differences of interpretations are inherent in the different legal systems and the way in which certain behaviours are considered (e.g. conflict of interests is regarded as criminal behaviour in certain countries and not in others and reported accordingly). 
Tieto odlišnosti vo výklade sú niekedy spojené s odlišnými právnymi systémami a spôsobom, akým sa na určité správanie prihliada (napr. konflikt záujmov sa v niektorých krajinách považuje za kriminálne správanie, kým v iných nie, a podľa toho sa oznamuje).
The Commission proposed to harmonise these definitions in the PIF Directive but the Directive, as adopted by the EP and the Council, although providing for deeper harmonisation of the main PIF offences, does not feature definitions of all relevant offences. 
Komisia navrhla harmonizovať vymedzenia týchto pojmov v smernici o ochrane finančných záujmov, v smernici, tak ako ju prijali EP a Rada, sa však stanovuje hlbšia harmonizácia hlavných trestných činov v oblasti ochrany finančných záujmov, ale neuvádzajú sa v nej vymedzenia všetkých relevantných trestných činov.
The Commission considers that the ECA’s finding that managing authorities in Hungary do not properly report suspicions of fraud that are resolved prior to certification to the Commission, is mainly an issue of misinterpretation of the reporting provisions by the Member State. 
Komisia sa domnieva, že zistenie Európskeho dvora audítorov, že riadiace orgány v Maďarsku riadne neoznamujú podozrenia z podvodu, ktoré sa vyriešia pred osvedčovaním pre Komisiu, je najmä otázkou nesprávneho výkladu oznamovacích ustanovení týmto členským štátom.
Cases of "suspected fraud" once reported must not be withdrawn from IMS even if there is no longer expenditure submitted to the Commission, as this may have been the case in Hungary. 
Prípady „podozrenia z podvodu“ sa po oznámení nesmú stiahnuť zo systému riadenia nezrovnalostí, aj keď už neexistujú výdavky predložené Komisii, ako to mohlo byť v prípade Maďarska.
The Commission will call the attention of the Hungarian authorities to the correct application of the provision concerned. 
Komisia upozorní maďarské orgány na správne uplatňovanie dotknutého ustanovenia.
The Commission is aware that the triggering moment of reporting may differ among Member States and even within Member States. 
Komisia si uvedomuje, že okamih iniciovania podávania správ môže byť v rôznych členských štátoch a dokonca aj v rámci členského štátu odlišný.
To this end, the "Handbook on the reporting of irregularities", prepared in cooperation with national experts, was finalised in 20179. 
Na tento účel bola v roku 2017 dokončená príručka pre oznamovanie nezrovnalostí pripravená vspolupráci svnútroštátnymi expertmi9.
It will not solve all situations, but it will surely ensure more consistency in this respect. 
Pomocou príručky sa nevyriešia všetky situácie, určite sa však v tejto súvislosti zabezpečí väčšia súdržnosť.
Its adoption is too recent to have produced its effects already on the data sampled by the ECA. 
Prijatá bola len nedávno na to, aby sa jej účinky prejavili už na údajoch zo vzorky Európskeho dvora audítorov.
However, to overcome this issue, in its PIF Reports the Commission follows a multi-annual analysis, which, in relation to Cohesion Policy, encompasses whole programming periods, thus mitigating the impact of delayed reporting. 
Na prekonanie tohto problému však Komisia vo svojich správach o ochrane finančných záujmov uplatňuje viacročnú analýzu, ktorá v prípade politiky súdržnosti zahŕňa celé programové obdobia, čím sa zmierňuje vplyv oneskoreného oznamovania.
9 Whenever there are developments related to a case in IMS, reporting authorities can and must update the related information. 
Spoločná odpoveď Komisie na body 53 a 54: Vždy keď príde kvývoju vsúvislosti sprípadom, ktorý bol oznámený vsystéme riadenia nezrovnalostí, oznamujúce orgány môžu a musia príslušné informácie aktualizovať.
Data may be inaccurate and/or obsolete at some point in time, but corrected afterwards. 
Údaje môžu byť v určitom časovom okamihu nepresné a/alebo zastarané, neskôr sa však aktualizujú.
IMS is a "living system", which, albeit not perfect, is still the most complete systems available to date. 
Systém riadenia nezrovnalostí je „živý systém“ a hoci nie je dokonalý, je to stále najúplnejší systém, ktorý je dnes k dispozícii.
The Commission regularly reminds the reporting authorities of the need to check the quality of the reported information and update it, if necessary. 
Komisia oznamujúcim orgánom pravidelne pripomína, že je potrebné kontrolovať kvalitu oznamovaných informácií v prípade potreby ich aktualizovať.
The assessment of the financial impact of fraudulent cases remains a controversial aspect in many respects. 
Posudzovanie finančného vplyvu prípadov podvodu zostáva vmnohých ohľadoch sporným aspektom.