natgillin/translations-raw huggingface dataset:
transparency and follow‐up within the MIP, the Commission stated at that time that it would “[...] also present explicit justification of decisions taken, including regarding country‐specific recommendations linked to the Macroeconomic Imbalances Procedure [...]” and “[...] better explain the link between the nature of imbalances and how they are addressed in the country‐specific recommendations”18. 
Komisia v tom čase uviedla, že na zvýšenie transparentnosti a následných opatrení v rámci PMN „[...] predloží aj explicitné odôvodnenie prijatých rozhodnutí, a to aj pokiaľ ide o odporúčania pre jednotlivé krajiny súvisiace s postupom pri makroekonomickej nerovnováhe[...]“ a „[...]presnejšie vysvetlí súvislosť medzi povahou nerovnováh a spôsobom ich riešenia v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny“18.
No systematic estimate of the impact of MIP‐CSRs on imbalances 44. 
Žiadny systematický odhad vplyvu odporúčaní PMN pre jednotlivé krajiny na nerovnováhy 44.
The Commission does not generally provide ex‐ante or ex‐post estimates of the economic impact of MIP‐CSRs on imbalances. 
Komisia spravidla neposkytuje predbežné ani následné odhady ekonomického dosahu odporúčaní PMN pre jednotlivé krajiny na nerovnováhy.
This is understandable only in cases where there are inherent difficulties in credibly quantifying some of the impacts due to the nature of the recommended policy measures (e.g. AQR or stress tests for the banking sector, improved coordination and efficiency of public services), or the fact that any impact will be long‐term (educational and labour market reforms). 
To je pochopiteľné len v prípadoch, keď sú inherentné ťažkosti s vierohodným vyčíslením niektorých účinkov, a to pre povahu odporúčaných opatrení politiky (napr. posúdenie kvality aktív alebo záťažové testy pre bankový sektor, zlepšenie koordinácie a efektívnosť verejných služieb) alebo ak bude dosah dlhodobý (reformy vzdelávacieho systému alebo pracovného trhu).
The few exceptions are references to outside studies assessing the effects of structural reforms on gross domestic product (GDP)19 20, and the one‐off exercise in staff working documents on Member States’ 2014 national reform programmes (NRPs)21. Estimating the 18 19 20 21 COM(2015) 600 final of 21 October 2015 ‘Communication from the Commission to the European Parliament, the Council and the European Central Bank on steps towards Completing Economic and Monetary Union’, p. 
Existuje niekoľko výnimiek, a to odkazy na externé štúdie posudzujúce účinky štrukturálnych reforiem na hrubý domáci produkt (HDP)19 20, a jednorazová štúdia v pracovných dokumentoch útvarov týkajúcich sa národných programov reforiem členských 18 19 20 COM(2015) 600 final z 21. októbra 2015 „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskej centrálnej banke „Na ceste k dobudovaniu hospodárskej a menovej únie“, s.
The 2015 country report for Spain (p. 
V správe o Španielsku na rok 2015 (s.
59) notes that, “given relatively high forward linkage effects, the price moderating effect through profit margin compression of a competition‐ enhancing reform in professional services is likely to benefit the rest of the economy,” and references a Commission study (‘The Economic Impact of Professional Services Liberalisation’, European Economy Economic Papers 533, September 2014) on the effects of regulatory barriers in four professions in the EU from 2008 to 2011. 
59) sa uvádza, že „vzhľadom na relatívne vysoké progresívne účinky prepojenia bude zmierňujúci efekt na ceny prostredníctvom zníženia marží v rámci reformy zameranej na podporu hospodárskej súťaže v odborných službách pravdepodobne prínosný i pre zvyšok ekonomiky, a uvádza odkaz na štúdiu Komisie (The Economic Impact of Professional Services Liberalisation, European Economy Economic Papers 533, september 2014) o účinkoch regulačných bariér v štyroch profesiách v EÚ od roku 2008 do roku 2011.
In its first ‘Review of progress on policy measures relevant for the correction of macroeconomic imbalances’ for France in 2014, the Commission recounts the findings of a 2014 OECD study on the effects of reforms undertaken and announced by the French government since 2012. 
Komisia vo svojom prvom „Preskúmaní pokroku v opatreniach politiky súvisiacich s nápravou makroekonomických nerovnováh“, ktorý sa týkal Francúzska, v roku 2014 uvádza zistenia štúdie OECD z roku 2014 o účinkoch reforiem prijatých a oznámených francúzskou vládou od roku 2012. 28
27 economic impact on imbalances would better indicate which recommendations are most relevant and likely to prove effective. 
Odhad ekonomického vplyvu na nerovnováhy by umožnil lepšie určiť, ktoré odporúčania sú najrelevantnejšie a pravdepodobne najúčinnejšie.
Moreover, certain recommendations may offset the impact of others, and here it may be possible to provide a reasonable estimate. 
Niektoré odporúčania môžu navyše vyrovnať dosah iných, pričom v týchto prípadoch by bolo možné predložiť primeraný odhad.
This is the case of budgetary recommendations and other CSRs with a fiscal impact. 
To je prípad rozpočtových odporúčaní a iných odporúčaní pre jednotlivé krajiny s fiškálnym dosahom.
For example, MIP‐CSR No 1/2013 to Spain, a Member State under the EDP, concerned pursuing the fiscal adjustment recommended by the Council to ensure correction of the country’s excessive deficit. 
Napríklad odporúčanie č. 1/2013 súvisiace s PMN pre Španielsko, členský štát v rámci PND, sa týkalo fiškálnej úpravy, ktorú odporučila Rada s cieľom napraviť nadmerný vnútroštátny deficit.
At the same time, MIP‐CSR No 4/2013 addressed the need to “reinforce and modernise public employment services to ensure effective individualised assistance to the unemployed”. 
4/2013 súvisiace s PMN bolo zároveň zamerané na potrebu „posilniť a modernizovať verejné služby zamestnanosti s cieľom zaistiť nezamestnaným účinnú individuálnu pomoc“.
The Commission did not estimate whether the cost of hiring the staff needed to provide individualised support to over six million jobseekers was consistent with the fiscal constraints it called for in its first recommendation. 
Komisia nevypracovala odhad toho, či náklady na prijatie zamestnancov, ktorí budú poskytovať individuálnu podporu vyše šiestim miliónom žiadateľov o prácu, sú v súlade s fiškálnymi obmedzeniami, ktoré požadovala vo svojom prvom odporúčaní.
Since 2012, the Commission has also proposed recommendations for the euro area as a whole. 
Komisia od roku 2012 taktiež navrhla odporúčania pre eurozónu ako celok.
After adoption by the Council, these are addressed to the Eurogroup of finance ministers; accordingly, no EU body bears formal responsibility for their implementation. 
Tieto odporúčania sú po prijatí Radou predložené ministrom financií Euroskupiny, čo znamená, že žiaden orgán nenesie formálnu zodpovednosť za ich plnenie.
There is no system in place at the Commission to ensure consistency between euro‐area recommendations and CSRs for euro‐area Member States. 
V Komisii nie je zavedený žiadny systém na zabezpečenie súladu medzi odporúčaniami pre eurozónu a odporúčaniami pre jednotlivé členské štáty eurozóny.
One example of the problem relates to the Commission’s recommendations on the euro area’s fiscal stance22. 
Jeden príklad takého problému sa vzťahuje na odporúčania Komisie týkajúce sa zámerov fiškálnej politiky eurozóny22.
When monetary policy is facing difficulties in reducing interest rates, managing the fiscal stance is important for ensuring sustainable growth in aggregate demand. 
Keď menová politika čelí ťažkostiam so znižovaním úrokovej miery, je riadenie zámerov fiškálnej politiky dôležité na zabezpečenie udržateľného rastu celkového dopytu.
The MIP therefore provides a 22 28 The fiscal stance is an estimate of the voluntary impulse induced by fiscal policy. 
Zámer fiškálnej politiky je odhad dobrovoľného podnetu vyvolaného fiškálnou politikou. 29
framework in which to address fiscal recommendations relevant for the euro area as a whole. 
Postup pri makroekonomickej nerovnováhe teda poskytuje rámec na plnenie fiškálnych odporúčaní relevantných pre eurozónu ako celok.
In November 2016, the Commission recommended a positive fiscal stance in order to boost recovery in support of the ECB’s monetary policy23. 
V novembri 2016 Komisia odporučila pozitívne zámery fiškálnej politiky, aby podporila oživenie na podporu menovej politiky ECB23.
This recommendation was not consistent with the fiscal requirements set in the CSRs issued to euro‐area Member States some six months previously, which implied a moderately restrictive fiscal stance for the euro area as a whole for 2017 and 2018. 
Toto odporúčanie nezodpovedalo fiškálnym požiadavkám stanoveným v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny, ktoré boli vydané pre členské štáty eurozóny približne o šesť mesiacov skôr, čo so sebou nieslo mierne reštriktívne zámery fiškálnej politiky pre eurozónu ako celok na rok 2017 a 2018.
As the outlook for GDP growth had not worsened during those six months, there was no reason for the inconsistency. There is no effective mechanism to ease the tensions that might arise between what is fiscally desirable for the euro area and the sum of fiscal CSRs to Member States. 
Keďže sa výhľad na rast HDP počas uvedených šiestich mesiacov nezhoršil, nebol na takýto nesúlad dôvod. Chýba účinný mechanizmus na zmiernenie napätia, ktoré by mohlo vzniknúť medzi tým, čo je z fiškálneho hľadiska pre eurozónu žiaduce, a súhrnom fiškálnych odporúčaní pre jednotlivé členské štáty.
Very challenging timeframe for the implementation of MIP‐CSRs 51. 
Veľmi náročný časový rámec pre plnenie odporúčaní PMN pre jednotlivé krajiny 51.
The Commission has stated that it expects MIP‐CSRs to be implemented within 12 to 18 months. 
Komisia vyjadrila očakávanie, že odporúčania PMN pre jednotlivé krajiny budú realizované v priebehu 12 až 18 mesiacov.
As this forecast is often too optimistic, it skews the implementation statistics. 
Keďže tento predpoklad je často príliš optimistický, skresľuje štatistiky o vykonávaní.
Many MIP‐CSRs are complex and require a response from a large number of stakeholders. 
Mnohé odporúčania pre jednotlivé krajiny súvisiace s PMN sú zložité a vyžadujú si reakciu veľkého množstva zainteresovaných strán.
Numerous MIP‐CSRs are repeated year after year and thus recorded as not implemented. 
Veľa odporúčaní PMN pre jednotlivé krajiny sa každý rok opakuje a zaznamenávajú sa teda ako nerealizované.
The Commission’s practice contrasts with that of the IMF and OECD, both of which structure their policy advice along more thematic lines. 
Postup Komisie sa odlišuje od postupu MMF a OECD, ktoré svoje odporúčania v oblasti danej politiky štrukturujú okolo tematickejších bodov.
In this connection, see paragraph 78. 
V tejto súvislosti pozri bod 78.
This difficulty was, to some extent, corroborated by the replies to the EPC survey question “Are the CSRs for your Member State realistic?” 
Tieto ťažkosti do určitej miery potvrdili odpovede na otázku prieskumu EPC „Sú odporúčania pre jednotlivé krajiny v prípade Vášho členského štátu realistické?“.
Some 53 % of respondents considered them “realistic”, 26 % “somewhat unrealistic” and 11 % “not at all realistic” (see Figure j in Annex VI). 
Približne 53 % respondentov ich považuje za „realistické“, 26 % „pomerne nerealistické“ a 11 % za „úplne nerealistické“ (pozri ilustráciu j v prílohe VI).
23 29 COM(2016) 727 of 6 November 2016. 
Hlavným dôvodom, prečo boli 23 30 COM(2016) 727 zo 6. novembra 2016.
The classification of imbalances lacks transparency, and the EIP has never been activated 53. 
Klasifikácia nerovnováh nie je transparentná a postup pri nadmernej nerovnováhe nebol nikdy aktivovaný 53.
This section looks at the logic and the process behind the Commission’s assessment of the severity of imbalances. 
Táto časť sa zaoberá logikou a procesom, z ktorého vychádza Komisia pri posudzovaní závažnosti nerovnováh.
The system of categories has typically been complex and subject to change 54. 
Systém kategórií bol zvyčajne komplexný a menil sa 54.
The MIP Regulation envisaged that Member States would be evaluated as having either no imbalance, imbalances or excessive imbalances. 
V nariadení o PMN sa plánovalo s tým, že členské štáty by sa hodnotili ako štáty, ktoré buď nemajú žiadnu nerovnováhu alebo majú nerovnováhy alebo nadmerné rovnováhy.
However, in 2012 the Commission established five categories. 
Komisia však v roku 2012 stanovila päť kategórií.
These were expanded to six in 2013. 
V roku 2013 ich rozšírila na šesť.
A different set of six was used in 2014. The categories were differentiated by the severity of imbalances and the degree of monitoring required. 
V roku 2014 uplatnila odlišný súbor šiestich kategórií, ktoré boli rozlíšené podľa závažnosti nerovnováh a stupňa potrebného monitorovania.
Finally, the categories were reduced to just four in 2016 (see Table 3). 
Nakoniec bol počet kategórií v roku 2016 znížený na štyri (pozri tabuľku 3).
Most of the stakeholders we spoke to welcomed the reduction on the basis that it had simplified the procedure. 
Väčšina zainteresovaných strán, s ktorými sme hovorili, toto zníženie uvítala, pretože sa celý postup zjednodušil. 31
Since 2013, the different classifications have in common the presence of a category where excessive imbalances are identified but the Commission has never proposed activation of an EIP in these cases. 
Od roku 2013 majú jednotlivé klasifikácie spoločný prvok, a to prítomnosť kategórie nadmerných nerovnováh,no Komisia nikdy nenavrhla aktivovať EIP v týchto prípadoch.
This possibility is not explicitly provided for in the MIP Regulation (see Box 3). 
Táto možnosť nie je v nariadení o PMN výslovne uvedená (pozri rámček 3).
It is not clear from the Commission’s documentation where the practice of identifying excessive imbalances but not recommending the activation of an EIP came from, and it appears to have been decided at political level. 
Z dokumentácie Komisie nie je jasné, ako vznikla táto prax identifikovať nadmerné nerovnováhy a neodporučiť aktiváciu EIP, a zdá sa, že o nej bolo rozhodnuté na politickej úrovni.
So far, the Commission has always avoided recommending activation of the EIP with no clear rationale (see paragraph 63). 
Komisia sa doposiaľ vždy vyhýbala tomu, aby odporučila aktiváciu EIP tým, že nadmerné nerovnováhy zaradila do tejto novej kategórie, ale bez jasného odôvodnenia (pozri bod 63).
31 Box 3 – When should the EIP be activated? 
Rámček 3 – Kedy by mal byť aktivovaný EIP?
Article 2 of the MIP Regulation defines only ‘imbalances’ and ‘excessive imbalances’. 
V článku 2 nariadenia o PMN sú vymedzené len „nerovnováhy“ a „nadmerné nerovnováhy“.
From Article 7(1), on the opening of the EIP: “If, on the basis of the in‐depth review referred to in Article 5, the Commission considers that the Member State concerned is affected by excessive imbalances, it shall inform the European Parliament, the Council and the Eurogroup accordingly.” 
V článku 7 ods. 1 o začatí postupu pri nadmernej nerovnováhe je stanovené: „Ak Komisia na základe hĺbkového preskúmania uvedeného v článku 5 dospeje k záveru, že dotknutý členský štát je postihnutý nadmernými nerovnováhami, informuje o tom Európsky parlament, Radu a Euroskupinu.“
Article 7(2) then states that the Council “may” activate the procedure, indicating that this is subject to the Council’s discretion. 
V článku 7 ods. 2 sa ďalej uvádza, že Rada „môže“ aktivovať postup, čo naznačuje, že toto rozhodnutie je na vlastnom uvážení Rady.
However, the Commission considers that it enjoys power of discretion as to whether to recommend the EIP even if it considers that a Member State is affected by excessive imbalances. 
Komisia sa však domnieva, že má právomoc voľnej úvahy, či odporučiť EIP, a to i v prípadoch, keď sa domnieva, že v členskom štáte sa prejavujú nadmerné nerovnováhy.
It reportedly bases this interpretation on Article 121(4) Treaty on the Functioning of the European Union, which reads as follows: “Where it is established, under the procedure referred to in paragraph 3, that the economic policies of a Member State are not consistent with the broad guidelines referred to in paragraph 2 or that they risk jeopardising the proper functioning of economic and monetary union, the Commission may address a warning to the Member State concerned.” The link between analysis and category of imbalances is not always clear 57. 
Svoj výklad údajne zakladá na článku 121 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v ktorom sa uvádza: „Ak sa na základe postupu uvedeného v odseku 3 zistí, že hospodárske politiky členského štátu nie sú v súlade s hlavnými smermi uvedenými v odseku 2 alebo že môžu ohroziť riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie, Komisia môže napomenúť dotknutý členský štát.“ Súvislosť medzi analýzou a kategóriu nerovnováh nie je vždy jasná 57.
Article 5(2) of the MIP Regulation states that the IDR should “include an evaluation of whether the Member State [...] is affected by imbalances, and of whether these imbalances constitute excessive imbalances”. 
V článku 5 ods. 2 nariadenia o PMN sa uvádza, že hĺbkové preskúmanie by malo „obsahovať hodnotenie, či dotknutý členský štát postihli nerovnováhy a či ide o nadmerné nerovnováhy“.
This implies that the Commission must produce a clear link between the economic analysis and the chosen category of imbalances. 
To znamená, že Komisia musí stanoviť jasnú súvislosť medzi ekonomickou analýzou a vybranou kategóriou nerovnováh.
In practice, the IDRs do not include any conclusion on the classification of imbalances for Member States. 
V praxi nie sú v hĺbkových preskúmaniach uvedené žiadne závery o klasifikácii nerovnováh pre členské štáty.
Instead, this is contained in the accompanying communication by the Commission. 
Namiesto toho sa nachádzajú v oznámení Komisie, ktoré je k nim pripojené.
In addition, we found that the recommended conclusions on imbalances are not always clearly based on the analysis carried out in the corresponding IDR. 
Okrem toho sme zistili, že odporúčané závery o nerovnováhach nie sú vždy jasne založené na analýze vykonanej v rámci príslušného hĺbkového preskúmania.
For example: (a) In 2015, following a recommendation from DG ECFIN, Bulgaria’s status was moved up three levels from ‘imbalances which require monitoring and policy action’ to ‘excessive imbalances which require specific monitoring and decisive policy action’. 
Napríklad: a) Bulharsko bolo v roku 2015 v nadväznosti na odporúčanie GR ECFIN preklasifikované o tri úrovne vyššie z kategórie „nerovnováhy, ktoré si vyžadujú monitorovanie a politické opatrenie“ do kategórie „nadmerné nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a osobitné monitorovanie“.
The decision to do so was largely based on a single bank failure in 2014 and the Commission’s resulting fears for financial stability. 
Toto rozhodnutie sa do veľkej miery zakladalo na krachu jednej banky v roku 2014 a následných obavách Komisie o finančnú stabilitu.
The classification was maintained in 2016 although that year’s IDR showed that none of the financial risks identified in 2015 had materialised. (b) In 2015, following a DG ECFIN recommendation to escalate the procedure, France was moved up one level to ‘excessive imbalances which require specific monitoring and decisive policy action’. 
Klasifikácia bol ponechaná v roku 2016 napriek tomu, že hĺbkové preskúmanie v tomto roku ukázalo, že žiadne z finančných rizík zistených v roku 2015 sa nezrealizovalo. b) Francúzsko bolo v roku 2015 na základe odporúčania GR ECFIN zintenzívniť postup preklasifikované o jednu úroveň vyššie do kategórie „nadmerné nerovnováhy, ktoré si vyžadujú osobitné monitorovanie a rozhodné politické opatrenia“.
In our view, however, the IDR had not identified significant year‐ to‐year changes in the factors underlying the assessment. 
preskúmaní sa však podľa nášho názoru nezistili výrazné medziročné zmeny faktorov, z ktorých vychádzalo posúdenie.
At the same time, although France was also under the EDP (the corrective arm of the SGP), this was not escalated even though the word ‘excessive’ only appeared in the IDR in relation to fiscal deficits. (c) The 2016 IDR for the United Kingdom (under the EDP since 2008) concluded that there were no imbalances, and the 2017 AMR for the United Kingdom did not even require an IDR. 
Zároveň k žiadnej zmene klasifikácie nedošlo, hoci na Francúzsko sa tiež vzťahoval PMN (nápravná časť PSR), a to aj napriek tomu, že slovo „nadmerný“ sa v hĺbkovom preskúmaní uvádzalo len v súvislosti s rozpočtovými deficitmi. c) V hĺbkovom preskúmaní v roku 2016 týkajúcom sa Spojeného kráľovstva (vzťahuje sa naň PND od roku 2008) sa konštatovalo, že nedošlo k žiadnym nerovnováham a v správe o mechanizme varovania z roku 2017 týkajúcej sa Spojeného kráľovstva sa hĺbkové preskúmanie ani nepožadovalo, a to napriek tomu, že v hĺbkovom preskúmaní z roku 2016 sa spomína trvalo vysoký deficit bežného účtu (najväčší v EÚ v tomto roku) a pokračujúci rast už aj tak prehnaných cien nehnuteľností od roku 2013.
The situation was exacerbated in 2017, when fully‐fledged IDRs were replaced by ‘summaries’ in country reports (see paragraph 69). 
Situácia sa zhoršila v roku 2017, keď boli plne funkčné hĺbkové preskúmania nahradené v správach o krajine „zhrnutiami“ (pozri bod 69).
The timing of publication suggests that the tasks of analysis and classification are also functionally separate. 
Načasovanie uverejnenia svedčí o tom, že úlohy spojené s analýzou a klasifikáciou sú tiež funkčne oddelené.
In 2012, 2014 and 2017, the IDRs and the communication announcing the classification were published on the same day, whereas in 2013 and 2016 the IDRs were published first and the imbalance classification was published two weeks later. 
V rokoch 2012, 2014 a 2017 sa hĺbkové preskúmania a oznámenie o klasifikácii uverejňovali v ten istý deň, zatiaľ čo v rokoch 2013 a 2016 boli hĺbkové preskúmania uverejňované ako prvé a klasifikácia nerovnováhy o dva týždne neskôr.
In 2015, the imbalance classification was published one day before the IDRs. 32 
V roku 2015 bola klasifikácia nerovnováhy uverejňovaná deň pred hĺbkovými preskúmaniami.
In late phases, the process is political rather than technical 61. 
V konečných fázach je proces skôr politický ako technický 61.
The Commission currently has a multi‐stage process for classifying imbalances. 
Komisia v súčasnosti používa viacfázový proces na klasifikáciu nerovnováh.
Firstly, Commission staff sends written advice to the Commissioner for Economic and Financial Affairs regarding the classification of each Member State which has been subject to an IDR. 
Najskôr zamestnanci Komisie zašlú komisárovi pre hospodárske a finančné záležitosti písomné stanoviská týkajúce sa klasifikácie každého členského štátu, ktorý bol predmetom hĺbkového preskúmania.
We found that these suggestions provide clear technical advice and are consistent between countries and over time. 
Zistili sme, že tieto návrhy poskytujú jasné technické rady a sú v súlade medzi jednotlivými krajinami i v čase.
After consideration of this advice by the Commissioner’s private office and, since 2014, that of the Vice‐President for the Euro and Social Dialogue (who has joint responsibility for the MIP) a draft communication is sent for scrutiny to all the Commissioners’ private offices and finally to the College of Commissioners itself for adoption. 
Po tom, ako kabinet komisára, a od roku 2014 aj podpredseda pre euro a sociálny dialóg (ktorý nesie spoločnú zodpovednosť za PMN), tieto rady zvážia, spracujú ho do návrhu oznámenia, ktoré sa zasiela na preskúmanie kabinetom komisárov a následne samotnému kolégiu komisárov. 34
Between 2012 and 2016, certain Member States were identified as having excessive imbalances on 16 occasions. 
V rokoch 2012 až 2016 boli v niektorých členských štátoch pri 16 príležitostiach zistené nadmerné nerovnováhy.
However, the College has never sent an EIP proposal to the Council. 
Kolégium však návrh EIP Rade nikdy nepredložil.
During our audit, the Commission produced little evidence which would explain why the College did not propose the EIP. 
Počas nášho auditu Komisia poskytla málo dôkazov, ktoré by mohli vysvetliť, prečo kolégium nenavrhlo postup pri nadmernej nerovnováhe.