natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We found that conditions with a high structural content tended to score most highly for end-of-programme compliance. Initially, the Commission’s reviews did not ‘push’ countries to comply with the most important conditions on time; later, however, the focus partly shifted towards the most important reforms. 
Zistili sme, že podmienky s veľkým štrukturálnym obsahom mali ku koncu programu vyš­ šiu mieru plnenia. Komisia pri revíziách v úvode „netlačila“ na krajiny, aby včas plnili najdôležitejšie podmienky. Neskôr sa však zameranie presunulo na najdôležitejšie reformy.
Programmes prompted reforms, but occasionally the desired effects did not materialise 159 To determine the performance of a policy, it is necessary to establish causality between the policy and the effects observed. 
Programami sa urýchlili reformy, niekedy sa však želaný účinok neprejavil 159 Ak sa má zistiť výkonnosť politiky, je potrebné zistiť príčinnú súvislosť medzi politikou a pozorovanými účinkami.
For instance, the impact of reforms aimed at improving active labour market policies may be delayed in a weak labour market. 
Dosah reforiem zameraných na zlepšenie aktívneho trhu práce sa napríklad môže oneskoriť na nedosta­ točnom trhu práce.
Our analysis was further complicated by the fact that so little time has elapsed since the end of some of the programmes. 
Našu analýzu ďalej komplikovala skutočnosť, že od konca niektorých programov prešlo veľmi málo času.
Finally, the conditions often represented only a subset of the policy measures implemented during the programme period. 
A napokon aj podmienky často predstavovali len podmnožinu politických opatrení, ktoré sa počas programového obdobia zrealizovali.
94 For the purpose of the audit, the importance of conditions was measured by their structural content: high, medium or low. 
94 Na účely auditu sa dôležitosť podmienok merala podľa ich štrukturálneho obsahu: vysoký, stredný alebo nízky.
Part IV — Programmes met their objectives 65 160 We deemed a condition to have been effective if: (i) the reforms were not reversed after the end of the programme but have been actively pursued by the Member State concerned; (ii) the available policy indicators or evaluations point to a clear improvement in the relevant area; and (iii) the desired effects were achieved. 
4. časť – Programy splnili svoje ciele 65 160 Podmienku sme považovali za efektív­ nu, ak: i) reformy neboli na konci programu zmenené späť, ale členský štát ich naďalej aktívne vykonával; ii) dostupné politické ukazovate­ le alebo hodnotenia poukazujú na jasné zlepšenie v príslušnej oblasti a iii) dosiahli sa želané účinky.
161 The principal concern — that of reform reversal in the post-programme period — has proved unfounded. At the time of the audit, reversals were few and concerned mainly public-sector wage cuts (Hungary, Romania) and labour market reforms (Ireland and Portugal). 
V čase audi­ tu došlo len k niekoľkým takýmto zme­ nám späť a týkali sa najmä zníženia miezd vo verejnom sektore (Maďarsko, Rumunsko) a reforiem trhu práce (Írsko a Portugalsko).
However, this observation does not exclude further reversals in the future. 
Táto pripomienka však neznamená, že v budúcnosti nemôže dôjsť k takémuto zrušeniu reforiem.
Reversals were offset by alternative reforms, which were often not equivalent in terms of their potential impact. 
Zrušenia boli nahradené alternatívny­ mi reformami, ktoré často z hľadiska možného vplyvu neboli rovnaké.
For instance, this was the case of compensatory measures for the return of the minimum wage to the initial level in Ireland, as well as compensatory measures for those declared unconstitutional in Portugal (see Box 9). 
Išlo napríklad o prípad kompenzačných opatrení pre návrat minimálnej mzdy na pôvodnú úroveň v Írsku, ako aj kom­ penzačné opatrenia pre tie opatrenia, ktoré boli v Portugalsku vyhlásené na neústavné (pozri rámček 9).
162 The programme period was too short for some complex reforms to be fully implemented before closure. 
162 Programové obdobie bolo príliš krátke na to, aby sa niektoré zložité reformy pred jeho skončením zrealizovali v pl­ nom rozsahu.
Apart from the reversals mentioned above, countries continued with complex reforms after the end of the programme. 
S výnimkou uvedených zrušení krajiny pokračovali v zložitých reformách aj po konci programu.
Gradual dilution and reversal of the labour market reforms in Portugal The most significant labour market reforms were envisaged in Portugal. 
Postupné zmierňovanie a rušenie reforiem trhu práce v Portugalsku V Portugalsku sa predpokladali najvýznamnejšie reformy trhu práce.
During the programme Portugal indeed carried out a number of reforms that reduced the level of employment protection. 
Počas programu Portugalsko skutočne vykonalo mnoho reforiem, ktorými sa znížila úroveň ochrany zamestnania.
However, the improvement was not significant enough in international comparison. 
V medzinárodnom porovnaní však zlepšenie nebolo dostatočne výrazné.
Already at the onset of the programme the reforms were not designed ambitiously enough when compared with the peer countries. 
Už na začiatku programu neboli reformy navrhnuté dostatočne ambi­ ciózne, ak to porovnáme s partnerskými krajinami.
For instance, Portugal was asked to prepare a proposal to align severance payments with the EU average instead of with the set of countries that represent Portugal’s competitors in international trade. 
Portugalsko napríklad bolo požiadané, aby pripravilo návrh na zosúladenie odstupného s priemerom EÚ, a nie so skupinou krajín, ktoré predstavujú konkurentov Portu­ galska v medzinárodnom obchode.
Then, during the programme, the less ambitious reforms were taken. 
Počas programu sa však následne prijali menej ambiciózne reformy.
For instance, the severance payments are now accumulated at 12 days per year of service, which was the higher end of the initial interval of 8-12 days per year of service. 
Platby odstupného sa napríklad teraz počítajú tak, že sa ráta 12 dní za rok zamestnania, čo je vyššia hodnota z počia­ točného intervalu 8 – 12 dní za rok zamestnania.
The reform agenda was further diluted as some reforms of the dismissal rules were successfully challenged in the Constitutional Court. 
Reformný program sa ďalej zmiernil tým, že ústavný súd úspešne spochybnil pravidlá týkajúce sa prepúšťania.
In response, Portugal enacted compensatory measures for those declared uncon-stitutional, but the Commission did not find that these measures could achieve similar effects to the original ones. 
V reakcii na to Portugalsko uzákonilo kompenzačné opatrenia za opatrenia, ktoré boli označené za neústav­ né, Komisia sa však domnievala, že týmito opatreniami nemožno dosiahnuť podobný účinok ako pôvodnými.
The programme conditions did not include compensatory measures that would be equivalent in terms of their potential impact on flexibility of the labour market. 
Podmienky programu nezahŕňali kompenzačné opatrenia, ktoré by boli podobné z hľadiska potenciálneho vplyvu na pružnosť trhu práce.
After the end of the programme, some labour market reforms already implemented were easily reversed through administrative decisions of the government. 
Na konci programu boli niektoré reformy trhu práce, ktoré sa už zrealizovali, jednoducho zvrátené správnym rozhodnutím vlády.
Part IV — Programmes met their objectives 66 163 We found95 that there were tangible improvements when the programmes targeted reforms in the specific areas of active labour market policies, labour market reforms or the business environment. 
4. časť – Programy splnili svoje ciele 66 163 Zistili sme95, že k hmatateľným zlepše­ niam došlo vtedy, keď boli programy zacielené na reformy v konkrétnych oblastiach aktívnych politík trhu práce, na reformy trhu práce alebo podnika­ teľské prostredie.
In some areas the programmes helped to encourage new reforms (e.g. fiscal responsibility), while in others they provided an incentive to accelerate the implementation of existing national plans (e.g. business environment). 
V niektorých oblastiach programy pomohli podporiť nové reformy (napr. fiškálna zodpoved­ nosť), zatiaľ čo v iných boli stimulom na zrýchlenie vykonávania existujúcich národných plánov (napr. podnikateľské prostredie).
164 Several conditions, while met, did not produce the desired effects. 
164 Niekoľko podmienok sa síce splni­ lo, ale neprinieslo želaný účinok.
For instance, budgetary savings were not realised to the extent intended during the programme period, and the fiscal responsibility framework did not provide a sufficiently binding anchor for fiscal policy (see Box 10). 
V programovom období sa napríklad rozpočtové úspory nedosiahli v zamýš­ ľanom rozsahu a rámec pre fiškálnu zodpovednosť neposkytol dostatočne záväznú oporu pre fiškálnu politiku (pozri rámček 10).
95 We analysed the progress achieved by the five countries in three areas: labour market reforms, the business environment and fiscal responsibility. 
95 Bol analyzovaný pokrok, ktorý uvedených päť krajín dosiahlo v troch oblastiach reformy týkajúcej sa trhu práce, podnikateľského prostredia a fiškálnej zodpovednosti.
We relied on international regulatory indicators, input indicators and the assessments by the Commission, the IMF and other international institutions. 
Ako základ sa použili medzinárodné regulačné ukazovatele, ukazovatele vstupov a posúdení, ktoré vykonala Komisia, MMF a iné medzinárodné inštitúcie.
When compliance did not deliver the desired effects ο In Hungary, the bank support package was largely unused because, in its final form, it was unattractive to banks. ο In line with the programme conditions, Hungary included cuts in local government expenditure in its budget law, but no substantial savings were achieved. ο Romania complied with the condition to adopt a public-sector wages framework law, but the compensation grids, which were one of key elements of this reform, were not applied owing to the lack of budget funds. ο Ireland and Romania adopted a new fiscal responsibility framework during the programme. 
Prípady, keď splnenie neprinieslo požadované účinky ο V Maďarsku sa balík na podporu bánk do veľkej miery nevyužil, keďže vo svojej konečnej podobe nebol pre banky atraktívny. ο V súlade s podmienkami programu Maďarsko do svojho zákona o rozpočte zahrnulo obmedzenia výdavkov miestnych samospráv, nedosiahli sa však žiadne podstatné úspory. ο Rumunsko dodržalo podmienku prijatia rámcového zákona o mzdách vo verejnom sektore, ale kompen­ začné mriežky, ktoré patrili medzi kľúčové zložky tejto reformy, sa neuplatnili, keďže na to chýbali rozpoč­ tové zdroje. ο Írsko a Rumunsko prijali počas programu nový rámec pre fiškálnu zodpovednosť.
However, in both cases the Commission reported several shortcomings in implementation. 
V oboch prípadoch však Komisia vykázala niekoľko nedostatkov vo vykonávaní.
Most importantly, the framework was not effective in constraining the government’s fiscal policy in line with the medium-term targets. ο Employment in the Portuguese public sector was decreased in line with the programme milestones; however, an unspecified part of this decrease was achieved through the early retirement of civil servants, and the budgetary impact was therefore contained. Box 10 
Najdôležitejšie je to, že rámec nedokázal efektívne obmedziť fiškálnu politiku vlády v súlade so strednodobými cieľmi. ο Zamestnanosť v portugalskom verejnom sektore sa znížila v súlade s programovými cieľmi. Neurčená časť tohto zníženia sa však dosiahla prostredníctvom predčasného odchodu verejných úradníkov do dôchodku, a preto bol rozpočtový vplyv mierny.
Part IV — Programmes met their objectives 67 How well did countries increase their competitiveness? 
4. časť – Programy splnili svoje ciele 67 Ako sa krajinám podarilo zvýšiť konkurencieschopnosť?
Competitiveness gains, but to varying degrees 165 One of the programmes’ key underlying objectives was to restore external balances by enhancing economic competitiveness. 
Zvýšenie konkurencieschopnosti, ale v rozličnej miere 166 Vo všetkých programoch sa dosiahla úprava bežného účtu.
In four of the five countries covered this occurred faster than expected. 
V štyroch z pia­ tich krajín sa tak stalo rýchlejšie, než sa čakalo.
Only the Irish adjustment was broadly in line with the programme forecast. 
Len írska úprava bola všeobec­ ne v súlade s prognózou programu.
167 The common factor explaining the more rapid current-account adjustment was an unexpected improvement in the income balance97. 
167 Bežným faktorom vysvetľujúcim rýchlejšiu úpravu bežného účtu bolo neočakávané zlepšenie príjmovej bi­ lancie97.
Also in Ireland, the evolution of the current-account balance in line with the forecast can be attributed to an overperforming income balance, which compensated for major underperformance in the trade balance (see Figure 11). 
Aj v Írsku možno vývoj bilan­ cie bežného účtu v súlade s prognózou pripísať nadmieru dobrej príjmovej bilancii, ktorá kompenzovala výraznú slabú výkonnosť v rámci obchodnej bilancie (pozri obrázok 11).
96 Countries’ competitiveness is a multifaceted and complex concept. 
96 Konkurencieschopnosť krajín je mnohostranný a zložitý pojem.
We chose to focus on these two indicators because they were part of the programme projection for all countries. 
Dvor audítorov sa rozhodol zamerať na tieto dva ukazovatele, lebo boli súčasťou projekcie programov vo všetkých krajinách.
This allowed us to assess the reasons why competitiveness sometimes did not evolve as expected. 
To umožnilo posúdiť dôvody, prečo sa konkurencieschopnosť niekedy nevyvíjala podľa očakávaní.
97 The Income balance records financial flows between residents and non-residents related to income from labour, direct investments, and portfolio and other investments. 
97 Bilancia príjmov eviduje finančné toky medzi rezidentmi a nerezidentmi súvisiace s príjmom z práce, priamych investícií a portfólií iných investícií.
It also includes payments between government and non-residents related to taxes and subsidies on products and production. 
Zahŕňa i platby medzi verejnou správou a nerezidentmi týkajúce sa daní a dotácií na výrobky a výrobu.
Possible reasons for the rapid adjustment of the current-account balance 40 30 20 10 0 -10 Hungary -20 -30 -40 Latvia Portugal Net Current Transfers gap Income balance gap Trade balance gap Current Account Balance gap Romania Ireland Note: The graph shows the cumulative differences, in percentage points of GDP, between the outcome and the baseline, i.e. the initial programme projection. 
Možné dôvody rýchlej úpravy bilancie bežného účtu 40 30 20 10 0 -10 Maďarsko -20 -30 -40 Lotyšsko Portugalsko Medzera v čistých bežných prevodoch Medzera v príjmovej bilancii Medzera v obchodnej bilancii Medzera v bilancii bežného účtu Rumunsko Írsko Poznámka: V grafe sa uvádzajú kumulatívne rozdiely v percentuálnych bodoch HDP medzi výsledkom a východiskovým bodom, t. j. prvotná prognóza programu.
Calculated over the following programme periods: 2009-2011 for Hungary and Romania, 2009-2013 for Latvia and 2011-2015 for Ireland and Portugal. 
Vypočítané po týchto programových obdobiach: 2009 – 2011 pre Maďarsko a Rumunsko, 2009 – 2013 pre Lotyšsko a 2011 – 2015 pre Írsko a Portugalsko.
Source: ECA, based on European Commission data. 
Zdroj: Európsky dvor audítorov na základe údajov Európskej komisie.
Percentage of GDP cummulatively over programme period Figure 11 
Percento HDP kumulatívne za programové obdobie Obrázok 11
Part IV — Programmes met their objectives 68 168 The trade (export/import) balance captures more closely the effects of the changes in a country’s competitiveness than the current account. The trade balance evolved in line with the programme forecasts in Portugal and Romania. 
4. časť – Programy splnili svoje ciele 68 168 Obchodná bilancia (vývoz/dovoz) lep­ šie zachytáva účinok zmien v konku­ rencieschopnosti krajiny ako súčasný účet. Obchodná bilancia sa vyvíjala v súlade s prognózou programu v Por­ tugalsku a Rumunsku.
It performed better than expected in Latvia (an average of 2 % per year). 
V Lotyšsku sa dosiahli lepšie výsledky, než sa očaká­ valo (priemer 2 % ročne).
However, it was below forecast in Hungary (2.8 % per year) and Ireland (5.1 % per year). 
V Maďarsku (2,8 % ročne) a Írsku (5,1 % ročne) sa však dosiahol horší než prognózovaný stav.
169 A number of variables can account for fluctuations in the two components of the trade balance. 
169 Fluktuáciu v dvoch zložkách obchodnej bilancie je možné pripísať niekoľkým premenným.
These include external shocks (affecting exports), an unexpected trend in GDP (affecting imports) and unexpected swings in competitiveness (affecting both). 
Patria k nim vonkajšie šoky (ovplyvňujúce vývoz), neočakávaný trend v HDP (ovplyv­ ňujúci dovoz) a neočakávané posuny v konkurencieschopnosti (ovplyvňujú­ ce vývoz aj dovoz).
170 In Latvia and Romania, competitiveness gains98 were significant and explain why the trade balance had been above initial forecasts since 2010. 
170 V Lotyšsku a Rumunsku bol nárast konkurencieschopnosti98 výrazný a vysvetľuje, prečo obchodná bilancia od roku 2010 dosahovala lepšie než prognózované hodnoty.
The gains are also illustrated by these two countries’ increased share of global exports. 
Nárast sa tiež spája so zvýšeným podielom týchto dvoch krajín na celosvetovom vývoze.
171 The other three countries had lower than expected competitiveness gains, and in all three the share of global exports had fallen since 2008. 
171 V zvyšných troch krajinách bol nárast konkurencieschopnosti nižší, než sa očakávalo, a vo všetkých troch podiel na celosvetovom vývoze od roku 2008 klesol.
Hungary’s and Portugal’s exports were below the initial forecasts, but Irish exports exceeded what was forecast99. 
Vývoz Maďarska a Portugal­ ska bol nižší ako pôvodné prognózy, ale írsky vývoz prekročil prognózovanú hodnotu99.
172 In Portugal and Hungary the trade balance adjustment was more or less in line with projections, but this was achieved only because both exports and imports were below the level initially expected. 
172 V Portugalsku a Maďarsku bola úprava obchodnej bilancie viac­menej v sú­ lade s projekciami, ale dosiahla sa len preto, že vývoz aj dovoz bol pod pô­ vodne očakávanou úrovňou.
Around 80 % of this unexpected contraction in imports can be explained by GDP underperformance. 
Približne 80 % tohto neočakávaného zmenšenia dovozu možno vysvetliť nedostatoč­ nou výkonnosťou HDP.
Nevertheless, even for these two countries some competitiveness gains are apparent; for instance the ratio of exports to GDP increased compared with the pre-programme period. 
Napriek tomu je však istý nárast konkurencieschop­ nosti viditeľný aj v týchto dvoch krajinách: pomer vývozu k HDP sa napríklad v porovnaní s programovým obdobím zvýšil.
Internal devaluation worked through the adjustment of the wages of the newly hired 173 Internal devaluation was a key element of macroeconomic strategy in three countries (Latvia, Ireland and Portugal). 
Vnútorná devalvácia sa uskutočnila formou úpravy miezd novoprijatých zamestnancov 173 Vnútorná devalvácia bola kľúčovým prvkom makroekonomickej straté­ gie v troch krajinách (Lotyšsko, Írsko a Portugalsko).
This is a set of policies designed to restore international competitiveness, mainly by reducing prices or labour costs100. 
Ide o skupinu politík určených na obnovu medzinárodnej konkurencieschopnosti najmä pros­ tredníctvom znižovania cien alebo ná­ kladov práce100.
This should occur because public-sector adjustments free up resources, thus increasing labour availability for the private sector and depressing pay levels in the economy at large. 
Malo by k tomu dôjsť, preto­ že úpravou vo verejnom sektore sa uvoľnia zdroje, čím sa zvýši dostupnosť pracovnej sily pre súkromný sektor a stlačia sa nadol platové úrovne v hos­ podárstve všeobecne.
Reduced aggregate demand should contribute to the price and wage adjustment in the economy. 
Znížený agre­ govaný dopyt by mal prispieť k úprave cien a miezd v hospodárstve.
In absence of national currencies, internal devaluation is a key strategy for adjustment of price levels within a currency union. 
V situácii neexistencie vlastnej meny je vnú­ torná devalvácia kľúčovou stratégiou pre úpravu cenových úrovní v rámci menovej únie.
98 As indicated by various macroeconomic indicators of competitiveness, such as the real effective exchange rate, real unit labour costs and labour productivity, as well as composite indicators such as the global competitiveness ranking. 
98 Ako naznačujú rôzne makroekonomické ukazovatele konkurencieschopnosti, napríklad reálny efektívny výmenný kurz, reálne jednotkové náklady práce a produktivita práce, ako aj zložené ukazovatele, ako je celosvetové poradie z hľadiska konkurencieschopnosti.
99 The main reason was that a large share of total Irish exports goes outside the euro area. 
99 Hlavným dôvodom bola skutočnosť, že veľká časť celkového írskeho vývozu smeruje mimo eurozóny.
Ireland therefore benefited from the euro’s depreciation against the US dollar, which was not part of the initial programme forecast. 
Írsko preto ťažilo z oslabenia eura voči americkému doláru, pričom tento vývoj nebol súčasťou prvotnej prognózy programu.
The euro's depreciation also increased the value of imports to Ireland. 
Oslabenie eura taktiež zvýšilo hodnotu dovozu do Írska.
The import content of Ireland’s exports — the proportion of exports produced using imports of intermediate goods and services — is high, at around 50%. 
Dovozná zložka írskeho vývozu (podiel vývozu vyrobeného pomocou dovozu medziproduktov a služieb) je vysoká, predstavuje približne 50 %.
100 The Commission defines internal devaluation as policies aiming ‘to reduce domestic prices either by affecting relative export-import prices or by lowering domestic production costs and thereby yielding a real exchange rate depreciation.’ 
100 Komisia definuje vnútornú devalváciu ako politiky, ktorých cieľom je „znížiť domáce ceny buď ovplyvnením pomerných vývozných/dovozných cien, alebo znížením domácich výrobných nákladov, čo prinesie znehodnotenie reálneho výmenného kurzu“.
Source: European Commission: Quarterly report on the euro area, III/2011, Volume 10, p. 
Zdroj: Európska komisia: Quarterly Report on the Euro Area (Štvrťročná správa o eurozóne), III/2011, zväzok 10, s.
Part IV — Programmes met their objectives 69 174 In Latvia, internal devaluation worked mainly by affecting the pay of newly hired workers, while the salaries of incumbent workers in the private sector hardly declined at all. 
4. časť – Programy splnili svoje ciele 69 174 V Lotyšsku sa vnútorná devalvácia zrealizovala tak, že zasiahla najmä platy novoprijatých pracovníkov, zatiaľ čo mzdy existujúcich pracovníkov v súkromnom sektore sa takmer vôbec neznížili.
Part of the wage adjustment happened through the adjustment of undeclared wages, but the magnitude was limited (see Box 11). 
Časť mzdových úprav sa uskutočnila formou úpravy neoficiál­ nych miezd, rozsah bol však obmedze­ ný (pozri rámček 11).
The impact of internal devaluation on pay levels in Latvia Internal devaluation was regarded as a key pillar of the Latvian adjustment. 
Vplyv vnútornej devalvácie na platové úrovne v Lotyšsku Vnútorná devalvácia sa vnímala ako kľúčový pilier lotyšských úprav.
One reason why internal devaluation was expected to work was the belief that the labour market is particularly flexible. 
Jedným z dôvodov, prečo sa očakávalo, že bude fungovať, bola viera, že trh práce je mimoriadne pružný.
In practice the reduction observed in private-sector pay was relatively small101. 
V praxi bolo zistené pomerne malé101 zníže­ nie platov v súkromnom sektore.
While wage growth slowed quite rapidly in both the public and private sectors as the crisis developed during 2008, turning negative in 2009102, both the depth and the duration of negative wage growth was much smaller in the private sector. 
Zatiaľ čo rast miezd sa s nástupom krízy v roku 2008 prudko spomalil vo ve­ rejnom aj v súkromnom sektore, pričom v roku 2009 sa preniesol do záporných hodnôt102, hĺbka aj trvanie záporného rastu miezd boli v súkromnom sektore oveľa menšie.