natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Episodes such as the recent use of sarin and chlorine gas in Iraq and Syria and of the nerve agent VX at Kuala Lumpur airport in February 2017, the Ebola virus disease outbreak in West Africa in 2014-2016 and the Fukushima nuclear reactor meltdown in 2011 are stark reminders of the dangers that can ensue when chemical, biological, radiological and nuclear (CBRN) risks occur. 
Udalosti ako nedávne použitie sarínu a plynného chlóru v Iraku a Sýrii a nervovoparalytickej látky VX na letisku v Kuala Lumpure vo februári 2017, vypuknutie vírusového ochorenia Ebola v západnej Afrike v rokoch 2014 – 2016 a roztavenie jadrového reaktora vo Fukušime v roku 2011 sú silnou pripomienkou nebezpečenstiev, ktoré môžu nasledovať po výskyte chemických, biologických, rádiologických a jadrových (CBRN) rizík.
Whether released accidentally or deliberately, chemical agents, pandemic and epizootic biological diseases, and radiological and nuclear substances can pose significant threats to global health, the environment and the economy. 
Či už sú uvoľnené náhodne alebo zámerne, chemické látky, pandemické a epizootické biologické ochorenia a radiologické a jadrové látky môžu predstavovať závažné ohrozenie celosvetového zdravia, životného prostredia a ekonomiky.
The probability of CBRN risks materialising is considered low by the Commission, but the impact of an occurrence can be high2. 
Komisia považuje pravdepodobnosť realizácie CBRN rizík za nízku, ale dosah ich výskytu môže byť vysoký2.
While most of the international community has signed international treaties and conventions3 regulating the use of CBRN weapons and materials, a number of states have not implemented them, and others have yet to ratify the agreements. 
Hoci väčšina medzinárodného spoločenstva podpísala medzinárodné dohody a konvencie3, ktorými sa riadi používanie CBRN zbraní a materiálov, niekoľko štátov ich neimplementovalo a ďalšie ešte musia dohody ratifikovať.
The acquisition and malevolent use of CBRN components takes place, and the threat is expected to grow in the coming years4. 
Dochádza k nadobúdaniu a zneužívaniu CBRN komponentov a očakáva sa, že toto ohrozenie bude v nasledujúcich rokoch rásť4.
In addition to the malevolent use of CBRN substances, natural and man-made accidents may occur. 
Okrem zneužitia CBRN látok sa vyskytujú aj prírodné a ľuďmi spôsobené nehody. 3.
2 3 4 COM(2017) 610 final of 18 October 2017 “Action Plan to enhance preparedness against chemical, biological, radiological and nuclear security risks”. For instance the UNSCR 1540 resolution, the Chemical Weapons Convention, the Biological Weapons Convention and the Nuclear Weapon Ban Treaty. 
Na úrovni EÚ Generálne riaditeľstvo Komisie pre migráciu a vnútorné záležitosti (GR HOME) koordinuje domácu politiku EÚ v oblasti CBRN5 s cieľom zmierniť súvisiace COM(2017) 610 final z 18. októbra 2017 „Akčný plán na zlepšenie pripravenosti na chemické, biologické, rádiologické a jadrové bezpečnostné riziká“. Napríklad rezolúcia BR OSN č. 1540, Dohovor o chemických zbraniach, Dohovor o biologických zbraniach a Dohoda o zákaze jadrových zbraní.
Pool Reinsurance Company. 
Zaisťovacia spoločnosť Pool Reinsurance Company.
August-December 2016. 
August – december 2016.
Council conclusions on strengthening chemical, biological, radiological and nuclear (CBRN) security in the European Union – an EU CBRN Action Plan. 
Závery Rady o posilnení chemickej, biologickej, rádiologickej a jadrovej (CBRN) bezpečnosti v Európskej únii – akčný plán EÚ v oblasti CBRN bezpečnosti.
Doc 15505/1/09 REV 1, 12 November 2009. 
15505/1/09 REV 1, 12. novembra 2009.
COM(2014) 247 final “Communication on a new EU approach to the detection and mitigation of CBRN-E risks”. 
COM(2014) 247 final „Oznámenie o novom prístupe EÚ k odhaľovaniu a zmierňovaniu rizík CBRN‐E“.
COM(2017) 610 final. 
GR DEVCO COM(2017) 610 final.
Draft Council Conclusions on the Renewed European Union Internal Security Strategy 2015-2020, 10 June 2015, document 9798/15. 
Návrh záverov Rady o obnovenej stratégii vnútornej bezpečnosti Európskej únie na roky 2015 – 2020, 10. júna 2015, dokument č. 9798/15.
Council conclusions on European Court of Auditors' special report 17/2014 "Can the EU's Centres of Excellence initiative contribute effectively to mitigating chemical, biological, radiological and nuclear risks from outside the EU?" 
17/2014 s názvom „Môže iniciatíva týkajúca sa centier excelentnosti EÚ účinne prispievať k zmierňovaniu chemických, biologických, rádiologických a jadrových rizík s pôvodom mimo EÚ?“ 26. októbra 2015, dokument č.
26 October 2015, document 13279/15. 
13279/15.
Joint declaration by the President of the European Council, the President of the European Commission, and the Secretary General of the North Atlantic Treaty Organization. 
Spoločné vyhlásenie predsedu Európskej rady, predsedu Európskej komisie a generálneho tajomníka Organizácie Severoatlantickej zmluvy.
2016 EU-NATO joint declaration. 
Spoločné vyhlásenie EÚ – NATO 2016.
Council Conclusions on EU External Action on Counter-terrorism. 
Závery Rady o vonkajšej činnosti EÚ v oblasti boja proti terorizmu.
Document 10384/17, 19 June 2017. 
10384/17, 19. júna 2017.
European Parliament resolution of 29 April 2015 on the Court of Auditors' special reports in the context of the 2013 Commission discharge. 
Uznesenie Európskeho parlamentu z 29. apríla 2015 o osobitných správach Dvora audítorov v súvislosti s udelením absolutória Komisii za rok 2013.
Document P8_TA(2015)0119. 
Dokument P8_TA(2015)0119.
European Parliament resolution of 9 July 2015 on the European Agenda on Security. 
Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júla 2015 o európskom programe v oblasti bezpečnosti.
European Parliament resolution of 23 November 2016 on the implementation of the Common Security and Defence Policy. 
Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. novembra 2016 o uplatňovaní spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky.
SWD(2017) 278 final “Comprehensive Assessment of EU Security Policy, accompanying the document: Communication from the Commission to the European Parliament, the European 5 6 7 8 10 4. 
SWD(2017) 278 final „Komplexné posúdenie bezpečnostnej politiky EÚ, sprievodný dokument: Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade a Rade – Deviata správa o pokroku smerom k dosiahnutiu účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie.
DG DEVCO carries out other mitigating actions which include the reinforcement of export control systems in dual-use items (CBRN material with both civilian and military applications) and the reorientation of scientists having dual-use technology knowledge. 
10 vykonáva aj iné opatrenia na zmiernenie rizík, napríklad posilnenie systémov kontroly vývozu položiek s dvojakým použitím (CBRN materiály s civilným aj vojenským použitím) a zmena zamerania vedcov so znalosťami o technológiách s dvojakým použitím.
The Initiative’s main objective is to strengthen the long-term capacity of, and to foster long lasting cooperation among the national and regional authorities, and administrative bodies responsible for tackling CBRN threats10. 
Hlavným cieľom iniciatívy je posilniť dlhodobú kapacitu a podporovať dlhodobú spoluprácu vnútroštátnych a regionálnych úradov a administratívnych orgánov zodpovedných za riešenie CBRN hrozieb10.
The Initiative mainly finances capacity building projects but the benefits are not limited to projects. 
Iniciatíva financuje najmä projekty budovania kapacít, ale jej prínosy sa neobmedzujú len na projekty.
Its main feature is to establish and consolidate CBRN networks (or Centres of Excellence) of cooperation between and within partner countries. 
Jej hlavnou črtou je zriadiť a konsolidovať CBRN siete (alebo centrá excelentnosti) spolupráce medzi partnerskými krajinami a v týchto krajinách.
The network is organised around regional secretariats where knowledge and expertise is shared. 
Sieť je organizovaná prostredníctvom regionálnych sekretariátov, ktoré zdieľajú poznatky a odborné znalosti.
The Initiative is the single largest action, in financial terms, under the Instrument contributing to Stability and Peace (IcSP)11 and the biggest EU civilian external security programme. 
Iniciatíva je z finančného hľadiska najväčším opatrením v rámci Nástroja na podporu stability a mieru (IcSP)11 a najväčším vonkajším programom EÚ v oblasti občianskej bezpečnosti.
The IcSP addresses conflict, peace and security “issues that cannot be effectively tackled under other EU cooperation instruments”12. 
IcSP rieši konflikty, mierové a bezpečnostné „záležitosti, ktoré nemožno účinne riešiť inými nástrojmi spolupráce EÚ”12.
The budget for the Initiative was €109 million for the 2009-2013 period and €130 million for 2014-2020. 
Rozpočet iniciatívy na roky 2009 – 2013 bol 109 mil. EUR a 130 mil. EUR na roky 2014 – 2020.
This means that the yearly average fell from €22 million to €19 million between the two periods (see Annex I). 
To znamená, že medzi týmito dvomi obdobiami ročný priemer klesol z 22 mil. EUR na 19 mil. EUR (pozri prílohu I).
The Initiative was launched in May 201013. 
Iniciatíva sa začala v máji 201013.
We examined its set-up in special report 17/2014: “Can the EU’s Centres of Excellence initiative contribute effectively to mitigating chemical, biological, radiological and nuclear risks from outside the EU?” We concluded that it could do so, but that several elements still needed to be finalised (see Annex II). 
17/2014: „Môže iniciatíva týkajúca sa centier excelentnosti EÚ účinne prispievať k zmierňovaniu chemických, biologických, rádiologických a jadrových rizík s pôvodom mimo EÚ?“ Dospeli sme k záveru, že by to tak mohlo byť, ale je potrebné ešte dokončiť niekoľko Ročný akčný program na rok 2017 pre článok 5 Nástroja na podporu stability a mieru: Akčný dokument o zmiernení rizík súvisiacich s CBRN materiálmi a látkami a pripravenosti na ne.
The Initiative’s organisational structure, although slightly changed since the last audit, remains complex because it relies on an extensive network of both EU bodies (the European External Action Service “EEAS”, DG DEVCO, the Joint Research Centre “JRC”), non-EU actors (the United Nations Interregional Crime and Justice Research Institute “UNICRI”, the Governance Team, regional secretariats, national teams), CBRN experts, civilian and military stakeholders and other international organisations (see Figure 1). 
1).
The most notable change since our last audit has been the greater involvement of the JRC and on-site experts contracted by DG DEVCO. 
Najpozoruhodnejšou zmenou od nášho posledného auditu je väčšie zapojenie JRC a odborníkov na mieste kontrahovaných GR DEVCO.
Figure 1 ‐ Overview of the Centres of Excellence Initiative’s organisation Source: European Court of Auditors. 
Ilustrácia 1 – Prehľad organizačnej štruktúry centier excelentnosti Zdroj: Európsky dvor audítorov.
This organisation, involving many CBRN actors, the bottom-up, national and regional approaches combine to make the Initiative a unique support mechanism. 
Táto organizačná štruktúra, do ktorej je zapojených mnoho aktérov CBRN, prístup zdola nahor, kombinácia vnútroštátnych a regionálnych prístupov robia z tejto iniciatívy jedinečný mechanizmus podpory.
Partner country governments appoint a “national focal point” (NFP), who is their primary representative for the Initiative, responsible for liaising with CBRN stakeholders at the national (national team, project beneficiaries and other local actors) and international levels. 
Vlády partnerských krajín vymenúvajú „národné kontaktné miesto” (NKM), ktoré je ich hlavným zástupcom v iniciatíve, zodpovedá za kontakt so zainteresovanými stranami CBRN na vnútroštátnej (národný tím, príjemcovia projektov a iní miestni aktéri) a medzinárodnej úrovni.
The Centres of Excellence are built around eight regional secretariats (see Annex III). 
Centrá excelentnosti sú založené na ôsmich regionálnych sekretariátoch (pozri prílohu III).
The regional secretariats are platforms to promote and facilitate cooperation at regional and international level. 
Regionálne sekretariáty sú platformou na podporovanie a uľahčovanie spolupráce na regionálnej a medzinárodnej úrovni.
They liaise with and provide support to the national focal points in their region, organise regional round table meetings, facilitate information sharing, monitor to a certain extent, the regional activities and promote the Initiative. 
Spájajú sa s národnými kontaktnými miestami v ich regióne a poskytujú im podporu, organizujú regionálne zasadnutia za okrúhlym stolom, uľahčujú zdieľanie informácií, monitorujú v určitej miere regionálne činnosti a propagujú iniciatívu.
14 AUDIT SCOPE AND APPROACH 11. 
14 ROZSAH AUDITU A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP 11.
One of the main objectives of this performance audit of the EU CBRN Centres of Excellence Initiative was to follow-up the actions taken by the EEAS and the Commission to implement the recommendations in special report 17/2014 which were to: (a) concentrate EU funding in the areas of most relevance to EU security; (b) increase the capacities of the regional secretariats; (c) increase the role of the EU delegations; (d) involve partner countries in the initiation and implementation of projects; (e) decrease the time gap between project proposals and project implementation; (f) improve cooperation between decision-making and implementing bodies. 
Jedným z hlavných cieľov tohto auditu výkonnosti iniciatívy týkajúcej sa CBRN centier excelentnosti EÚ bolo následne skontrolovať opatrenia prijaté ESVČ a Komisiou na vykonanie odporúčaní z osobitnej správy č. 17/2014, ktorými boli: a) sústrediť finančné prostriedky EÚ v tých oblastiach, ktoré sú najrelevantnejšie pre bezpečnosť EÚ; b) zvýšiť kapacity regionálnych sekretariátov; c) zväčšiť úlohu delegácií EÚ; d) zapojiť partnerské krajiny do začatia a vykonávania projektov; e) zmenšiť časové rozpätie medzi predložením návrhov projektov a vykonávaním projektov; f) zlepšiť spoluprácu medzi rozhodovacími a vykonávacími orgánmi.
While our earlier audit concentrated on the set-up of the Initiative, this time we broadened the audit scope to include an assessment of the risk management approach, the Initiative’s implementation in partner countries, and the monitoring and evaluation systems. 
Zatiaľ čo sa náš predchádzajúci audit zameral na zriadenie iniciatívy, tentokrát sme rozšírili rozsah auditu a zahrnuli doň posúdenie prístupu k riadeniu rizík, vykonávanie iniciatívy v partnerských krajinách a systémy monitorovania a hodnotenia.
We aimed to answer the question: Has the Centres of Excellence Initiative contributed significantly to mitigating chemical, biological, radiological and nuclear risks from outside the EU? 
Našim cieľom bolo zodpovedať túto otázku: Prispieva iniciatíva týkajúca sa centier excelentnosti výrazne k zmierňovaniu chemických, biologických, rádiologických a jadrových rizík s pôvodom mimo EÚ?
To answer this question, we addressed three sub-questions: (a) Have the Commission and the EEAS adopted an adequate risk management approach? (b) Has the Initiative been satisfactorily developed in partner countries? (c) Have effective monitoring and evaluation systems been established to identify, assess and report on the Centres of Excellence Initiative’s results? 
Na zodpovedanie tejto otázky sme riešili tri podotázky: a) Prijala Komisia a ESVČ primeraný prístup k riadeniu rizík? b) Bola iniciatíva v partnerských krajinách rozvinutá uspokojivo? c) Boli zriadené účinné systémy monitorovania a hodnotenia s cieľom určiť, posúdiť a vykazovať výsledky iniciatívy?
We carried out our audit between February and October 2017. 
Audit sme uskutočnili v období od februára do októbra 2017.
We reviewed supporting documentation and interviewed representatives from the Commission (DGs DEVCO, JRC, 15 ECHO, NEAR and HOME), the EEAS, UNICRI, the Governance Team and participants at the 5th International Meeting of National Focal Points in Brussels. 
Preskúmali sme podpornú dokumentáciu a uskutočnili rozhovory so zástupcami Komisie (GR DEVCO, JRC, ECHO, NEAR a HOME), ESVČ, UNICRI, riadiacim tímom a účastníkmi 5. medzinárodného zasadnutia národných kontaktných miest v Bruseli.
We carried out audit visits to three partner countries: Georgia (June 2017), Jordan and Lebanon (September 2017). 
Navštívili sme tri partnerské krajiny: Gruzínsko (jún 2017), Jordánsko a Libanon (september 2017).
These countries are part of the Neighbourhood, the Initiative’s priority area, and the first two host regional secretariats14. 
Tieto krajiny sú súčasťou susedstva, prioritnej oblasti iniciatívy, a v prvých dvoch sa nachádzajú regionálne sekretariáty14.
We interviewed the heads of the regional secretariats, the regional coordinators, on-site technical assistance experts, the national focal points, the EU delegations, 15 project beneficiaries and 3 EU contractors (project implementers). 
Uskutočnili sme rozhovory s regionálnymi sekretariátmi, regionálnymi koordinátormi, odborníkmi technickej pomoci na mieste, národnými kontaktnými miestami, delegáciami EÚ, 15 príjemcami projektov a 3 zmluvnými dodávateľmi EÚ (realizátormi projektov).
We surveyed all regional secretariats (8) and a sample of other stakeholders (listed below) in order to obtain general information on the Initiative. 
Uskutočnili sme prieskum vo všetkých regionálnych sekretariátoch (8) a na vzorke ostatných zainteresovaných strán (uvedené nižšie), aby sme získali všeobecné informácie o iniciatíve.
We analysed all the written replies received from: (i) the regional secretariats (5 out of 8 responded); (ii) national focal points (11 out of 18 responded); (iii) EU delegations (14 out of 18 responded); (iv) project implementers (6 out of 7 responded); (v) EU CBRN contact points (5 out of the 10 responded). 
Analyzovali sme všetky písomné odpovede, ktoré sme dostali od: i) regionálnych sekretariátov (odpovedalo 5 z 8); ii) národných kontaktných miest (odpovedalo 11 z 18); iii) delegácií EÚ (odpovedalo 14 z 18); iv) realizátorov projektov (odpovedali 6 zo 7); v) kontaktných miest CBRN EÚ (odpovedalo 5 z 10).
14 The South East and Eastern Europe and Middle East regional secretariats. 
14 Regionálne sekretariáty v juhovýchodnej a východnej Európe a na Blízkom východe.
16 OBSERVATIONS Risk based prioritisation of activities still to be achieved Urgent need to prioritise activities and spending 16. 
16 PRIPOMIENKY Stanovenie priorít činností na základe rizík sa ešte len musí dosiahnuť Naliehavá potreba stanoviť priority činností a výdavkov 16.
To ensure the best use of limited resources, we recommended in special report 17/2014 to prioritise funding in the areas most relevant to EU security. 
S cieľom zabezpečiť najlepšie využitie obmedzených zdrojov sme v osobitnej správe č. 17/2014 odporučili priorizovať finančné prostriedky EÚ v tých oblastiach, ktoré sú najrelevantnejšie pre bezpečnosť EÚ.
According to DG HOME, the most direct CBRN risks to the EU’s security lie in the Middle East and Eastern Partnership countries15, followed by the North African countries, which together represent 20 % of the partner countries. 
Podľa GR HOME najpriamejšie CBRN riziká pre bezpečnosť EÚ sú na Blízkom východe a v krajinách Východného partnerstva15, ďalej nasledujú krajiny severnej Afriky, ktoré spolu predstavujú 20 % partnerských krajín.
Despite this, DG DEVCO’s geographical priorities (South East and Eastern Europe, the Middle East, North Africa Sahel, the African Atlantic Façade, and Eastern and Central Africa) cover 70 % of the partner countries, many of which are not regarded as having the most direct CBRN risks to the EU. 
Napriek tomu geografické priority GR DEVCO (juhovýchodná a východná Európa, Blízky východ, severná Afrika a Sahel, atlantické pobrežie Afriky a východná a stredná Afrika) pokrývajú 70 % partnerských krajín, pričom mnohé z nich sa nepovažujú za najpriamejšie CBRN riziká pre EÚ.
DG DEVCO and the EEAS have in fact encouraged more partner countries to join the Initiative. 
GR DEVCO a ESVČ v skutočnosti podporujú ďalšie partnerské krajiny, aby sa pridali k iniciatíve.
As a result, the number of partner countries has continued to grow instead of concentrating efforts on a more limited number of countries16. 
V dôsledku toho počet partnerských krajín rastie namiesto toho, aby sa úsilie zameralo na obmedzenejší počet krajín16.
In October 2017, the number of partner countries had increased by 15 from 43 to 58 since our last audit (see Annex IV) and interest in the Initiative continues to grow17. 
V októbri 2017 sa počet partnerských krajín zvýšil o 15 zo 43 na 58 od nášho posledného auditu (pozri prílohu IV) a záujem o iniciatívu naďalej rastie17.
As resources are limited, the geographical expansion implies less final assistance on average per country. 
Vzhľadom na to, že sú zdroje obmedzené, rozširovanie územia znamená menej konečnej pomoci v priemere na krajinu.
At the time of special report 17/2014, we looked at the systems for selecting and implementing the first 40 projects. 
V rámci osobitnej správy č. 17/2014 sme preskúmali systémy výberu a realizácie prvých 40 projektov.
We compared the project funding allocation from projects 1 to 40 (first period) to projects 41 to 60 (second period). 
Porovnali sme prideľovanie financovania na projekty 1 až 40 (prvé obdobie) a na projekty 41 až 60 (druhé obdobie).
Figure 2 shows that South East and Eastern Europe, which is a priority for the EU, has been the largest overall recipient of project funding (21 %) but received less in the latest period. From project 41 onwards, the Armenia, Azerbaijan, Belarus, Georgia, Moldova and Ukraine. 
Na ilustrácii 2 vidieť, že juhovýchodná a východná Európa, ktorá je pre EÚ prioritou, bola najväčším celkovým príjemcom financovania Arménsko, Azerbajdžan, Bielorusko, Gruzínsko, Moldavsko a Ukrajina.
Ethiopia, Kuwait, Pakistan and Sierra Leone joined the Initiative in 2017 and Mongolia joined in March 2018. 
Etiópia, Kuvajt, Pakistan a Sierra Leone sa pripojili k iniciatíve v roku 2017 a Mongolsko sa pripojilo v marci 2018.
17 African Atlantic Façade, which, aside from Morocco, is not part of the Neighbourhood, has been the largest beneficiary. 
Od projektu 41 je najväčším príjemcom atlantické pobrežie Afriky, ktoré okrem Maroka nie je súčasťou susedstva.
The South East Asia region is the third highest financial recipient but is not one of the high priority risks areas. 
Región juhovýchodnej Ázie je tretím najväčším finančným príjemcom, ale nie je jednou z najvyšších prioritných rizikových oblastí.
Although risks are higher in the Middle East and North Africa Sahel (see paragraph 16)18, these regions (except for the Gulf Cooperation Council region) have received the lowest share of funding in the second period. 
Hoci sú riziká vyššie na Blízkom východe a v severnej Afrike a Sahele (pozri bod 16)18, tieto regióny (s výnimkou regiónu Rady pre spoluprácu v Perzskom zálive) dostali najnižší podiel financovania v druhom období.
Overall, they received respectively 13 % and 9 % of the project funding. 
Celkovo dostali 13 % resp. 9 % financovania projektov.
The regions representing the most direct CBRN risks to the EU (see paragraph 16) received in total 43 % of the total project allocation. 
Regióny, ktoré predstavujú pre EÚ najpriamejšie CBRN riziká (pozri bod 16), dostali spolu 43 % celkových finančných prostriedkov vyčlenených na projekty.
Projects are therefore not prioritised on the basis of risks linked to the geographical location. 
Projekty preto nie sú priorizované na základe rizík spojených s územnou polohou.
This is contrary to our previous recommendation, which the Commission had accepted. 
To je v rozpore s naším predchádzajúcim odporúčaním, ktoré Komisia akceptovala.
Following a demand-driven or bottom-up approach19, the regions submit project proposals to DG DEVCO. 
Na základe prístupu založeného na dopyte alebo prístupu zdola nahor19 regióny predkladajú návrhy projektov GR DEVCO.
Yet, the Commission selects the projects to finance but it does not apply risk-based selection criteria even though its own working document commented that EU security would benefit from a more extensive use of assessments of threats and risks20. 
Hoci Komisia vyberá projekty na financovanie, neuplatňuje výberové kritériá založené na rizikách, aj keď sa v jej vlastnom pracovnom dokumente uvádza, že rozsiahlejšie využívanie posúdení hrozieb a rizík by bolo prospešné pre bezpečnosť EÚ20.