natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These commitments are assumed under the Gothenburg Protocol that is part of the Convention on Long-range Transboundary Air Pollution (LRTAP). 
Tieto záväzky sa preberajú v rámci Göteborského protokolu, ktorý je súčasťou Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov (CLRTAP).
The IED94 and the Directive for medium-sized combustion plants95 These Directives aim to achieve a high level of protection for human health and the environment in the EU by reducing harmful industrial emissions. 
Smernica o priemyselných emisiách94 a smernica pre stredne veľké spaľovacie zariadenia95 Cieľom týchto smerníc je dosiahnuť vysokú úroveň ochrany zdravia ľudí a životného prostredia v EÚ znížením škodlivých priemyselných emisií.
They set binding limits for NOX, SO2 and dust (which includes PM)96. 
Stanovujú sa v nich limity pre NOX, SO2 a prach (ktorý zahŕňa suspendované častice)96.
Under the Industrial Emissions Directives, around 50 000 industrial installations need to get an operating permit granted by the EU’s Member States national authorities and to apply Best Available Techniques (BATs). 
Na základe smerníc o priemyselných emisiách musí približne 50 000 priemyselných zariadení získať povolenie na prevádzku od vnútroštátnych orgánov členských štátov EÚ a zaviazať sa dodržiavať najlepšie dostupné techniky (BAT).
The IED applies to large industries in different sectors: energy industries, production and processing of metals, mineral industry, chemical industry, waste management, and other. 
Smernica o priemyselných emisiách sa vzťahuje na veľké priemyselné odvetvia v rôznych oblastiach: energetika, výroba a spracovanie kovov, priemysel nerastných surovín, chemický priemysel, nakladanie s odpadom a iné.
It contains specific provisions on combustion of fuels in installations with a total rated thermal input of 50 megawatts (MW) or more that apply to around 3 500 plants of which 370 are very large biomass and solid-fired plants with a thermal output of more than 300 MW operating in the EU. 
Obsahuje osobité ustanovenia o spaľovaní palív v zariadeniach s celkovým menovitým tepelným príkonom 50 megawattov (MW) alebo viac, ktoré sa vzťahujú približne na 3 500 zariadení, z ktorých 370 sú veľmi veľké zariadenia na biomasu a tuhé palivo s tepelným výkonom viac ako 300 MW prevádzkované v EÚ.
In July 2017, the Commission adopted an Implementing Decision based on new reference document updating BATs for large combustion plants97. 
V júli 2017 Komisia prijala vykonávacie rozhodnutie založené na novom referenčnom dokumente, ktorým aktualizovala BAT pre veľké spaľovacie zariadenia97.
The permits for these plants must be updated in line with BAT conclusions and associated pollutant emission levels by 2021. 
Povolenia pre tieto zariadenia musia byť aktualizované v súlade so závermi BAT a súvisiacimi úrovňami znečisťujúcich látok do roku 2021.
The Directive for medium-sized combustion plants applies, with a few exceptions, to combustion plants with a rated thermal input equal to or greater than 1 MW and less than 50 MW, irrespective of the type of fuel they use. 
Smernica pre stredne veľké spaľovacie zariadenia sa s niekoľkými výnimkami vzťahuje na spaľovacie zariadenia, ktorých celkový menovitý tepelný príkon sa rovná alebo je väčší ako 1 MW a menší ako 50 MW, bez ohľadu na druh paliva, ktorý používajú.
Directive 2010/75/EU of the European Parliament and of the Council of 24 November 2010 on industrial emissions (integrated pollution prevention and control) (Recast) (OJ L 334, 17.12.2010, p. 
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) (prepracované znenie) (Ú. v.
Directive (EU) 2015/2193. 
Smernica (EÚ) 2015/2193.
This is particularly important for coal-burning power plants, which are responsible for around 52 % of SO2, 40 % of NO2 and 37 % of PM industrial emissions (Source: AirClim, ClientEarth and EEB Report, “Clearing the Air”, 2017, p. 
Osobitne dôležité je to pre uhoľné elektrárne, ktoré zodpovedajú za približne 52 % priemyselných emisií SO2, 40 % priemyselných emisií NO2 a 37 % priemyselných emisií suspendovaných častíc (Zdroj: Správa AirClim, ClientEarth a EEB „Clearing the air“ (Vyčistenie ovzdušia), 2017, s.
31). Commission Implementing Decision (EU) 2017/1442 of 31 July 2017 establishing best available techniques (BAT) conclusions, under Directive 2010/75/EU for large combustion plants. 
31. Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2017/1442 z 31. júla 2017, ktorým sa podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ stanovujú závery o najlepších dostupných technikách (BAT) pre veľké spaľovacie zariadenia.
Maximum concentration values in the six air quality zones (Data as of 13 December 2017)98 1 ANNEX II NO2 annual means (max. 40μg/m3) AQ zone: Brussels Krakow Milan Ostrava Sofia Stuttgart 2009 51.57 70.02 80.55 46.96 57.51 111.91 2010 53.75 70.36 73.36 50.90 48.52 99.92 2011 49.97 73.07 79.42 46.41 51.76 97.33 2012 48.13 71.45 67.34 43.10 45.33 91.27 2013 62.62 68.00 57.48 41.43 39.30 89.03 2014 47.38 61.50 59.34 39.18 31.92 88.60 2015 45.17 63.13 75.27 39.95 32.69 87.23 2016 47.72 59.28 67.00 39.07 33.15 81.60 PM2.5 annual means (max. 
Maximálne hodnoty koncentrácií v šiestich zónach kvality ovzdušia (údaje z 13. decembra 2017)98 1 PRÍLOHA II PM2,5 ročné priemerné hodnoty (max. 25 μg/m3) Zóna kvality ovzdušia: Brusel Krakov Miláno Ostrava Sofia Stuttgart 2009 23,64 39,24 34,40 38,84 23,84 25,62 2010 22,44 61,13 33,38 50,21 31,14 27,29 2011 25,05 54,98 39,01 41,45 44,64 23,94 2012 22,76 46,20 34,00 42,22 28,00 20,74 2013 20,38 43,48 30,99 35,76 30,46 20,77 2014 16,99 45,02 26,19 36,18 28,71 17,67 2015 16,28 43,85 31,90 33,04 24,57 17,50 2016 17,20 37,88 28,53 31,63 22,14 17,80 NO2 ročné priemerné hodnoty (max. 40 μg/m3) Zóna kvality ovzdušia: Brusel Krakov Miláno Ostrava Sofia Stuttgart 2009 51,57 70,02 80,55 46,96 57,51 111,91 2010 53,75 70,36 73,36 50,90 48,52 99,92 2011 49,97 73,07 79,42 46,41 51,76 97,33 2012 48,13 71,45 67,34 43,10 45,33 91,27 2013 62,62 68,00 57,48 41,43 39,30 89,03 2014 47,38 61,50 59,34 39,18 31,92 88,60 2015 45,17 63,13 75,27 39,95 32,69 87,23 2016 47,72 59,28 67,00 39,07 33,15 81,60 PM10 ročné priemerné hodnoty (max. 40 μg/m3) Zóna kvality ovzdušia: Brusel Krakov Miláno Ostrava Sofia Stuttgart 2009 36,50 60,34 46,81 53,11 65,44 45,16 2010 32,90 65,95 40,72 66,00 53,84 44,07 2011 39,40 76,63 50,22 52,54 70,48 39,76 2012 34,30 65,85 46,11 56,27 53,89 37,56 2013 33,50 59,67 42,40 47,00 52,43 40,07 2014 31,99 63,90 37,06 48,04 52,96 37,52 2015 27,20 67,81 41,58 41,57 41,78 37,08 2016 24,69 56,67 38,12 39,71 40,00 37,56 PM10 počet dní nad 50 μg/m3 (max. 35) Zóna kvality ovzdušia: Brusel Krakov Miláno Ostrava Sofia Stuttgart 2009 66 168 116 135 161 112 2010 49 148 90 159 134 104 2011 88 204 132 123 134 89 2012 57 132 111 110 108 80 2013 58 158 100 102 109 91 2014 33 188 88 116 104 64 2015 19 200 102 84 72 72 2016 15 164 73 80 71 63 98 Zdroj: Európsky portál kvality ovzdušia.
If the Commission does not consider the Member State’s arguments to be reasonable and convincing, it sends another letter (a Reasoned Opinion (RO)), which is the last step before the case is referred to the European Court of Justice. 
Ak Komisia argumenty členského štátu nepovažuje za odôvodnené a presvedčivé, pošle ďalší list (odôvodnené stanovisko), čo je posledným krokom pred tým, ako bude prípad postúpený Súdnemu dvoru.
REPLIES OF THE COMMISSION TO THE SPECIAL REPORT OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS "AIR POLLUTION: OUR HEALTH STILL INSUFFICIENTLY PROTECTED" EXECUTIVE SUMMARY I. The European Environment Agency (EEA) estimates that (for the year 2014) in the European Union 399.000 premature deaths were attributable to exposure to fine particulate matter (PM2.5), 75.000 to exposure to nitrogen dioxide (NO2) and 13.600 to exposure to ground level ozone (O3). 
ODPOVEDE KOMISIE NA OSOBITNÚ SPRÁVU EURÓPSKEHO DVORA AUDÍTOROV „ZNEČISŤOVANIE OVZDUŠIA: NAŠE ZDRAVIE STÁLE NEMÁ DOSTATOČNÚ OCHRANU“ ZHRNUTIE I. Európska environmentálna agentúra (EEA) odhaduje, že 399 000 predčasných úmrtí (za rok 2014) bolo v Európskej únii možné pripísať vystaveniu jemným tuhým časticiam (PM2,5), 75 000 úmrtí vystaveniu oxidu dusičitému (NO2) a 13 600 úmrtí vystaveniu prízemnému ozónu (O3).
While there is some overlap in these numbers (e.g. as NO2 is a precursor to PM2.5) and they cannot simply be added together, they do indicate that air pollution causes more than 400.000 premature deaths in the EU each year. 
Napriek tomu, že sa tieto čísla čiastočne prekrývajú (napr. NO2 je prekurzor PM2,5) a nemožno ich jednoducho spájať dokopy, naznačujú, že znečistenie ovzdušia v EÚ spôsobuje viac než 400 000 predčasných úmrtí ročne.
Over the past decades both reductions in emission of air pollutants and in the concentration of air pollutants have been reported – the latter, however, not at a rate sufficient to ensure that EU air quality standards are met throughout the European Union. 
Za posledné desaťročia sa podarilo znížiť množstvo emisií látok znečisťujúcich ovzdušie, ako aj ich koncentráciu, ktorá však neklesala dostatočným tempom na to, aby sa v celej Európskej únii zabezpečilo splnenie noriem EÚ týkajúcich sa kvality ovzdušia.
While indeed not all goals of the Ambient Air Quality Directive have been fully met, the Directive has led to significant improvements in air quality across the EU. 
Hoci sa skutočne všetky ciele stanovené v smernici o kvalite okolitého ovzdušia úplne nesplnili, smernica viedla k značným zlepšeniam kvality ovzdušia v celej EÚ.
This is not to deny that there are shortcomings in how this Directive is implemented, and significant exceedances continue to date. 
Tým sa však nepopiera, že v spôsobe vykonávania tejto smernice sa vyskytujú nedostatky a dodnes dochádza k značnému prekračovaniu limitov.
But there are examples where air quality has improved or air quality monitoring has improved significantly in line with the requirements of this Directive. 
Existujú však príklady, ktoré svedčia o tom, že sa kvalita ovzdušia zlepšila alebo sa značne zlepšila kvalita monitorovania ovzdušia v súlade s požiadavkami stanovenými v tejto smernici.
The Directives have been a major driver of such improvements. 
Smernice majú značný podiel na týchto zlepšení.
The Commission is currently itself performing a Fitness Check of the Ambient Air Quality Directives, as part of which it will assess the relevance, effectiveness, efficiency, coherence and EU value added of this legislation. 
Samotná Komisia v súčasnosti vykonáva kontrolu vhodnosti smerníc o kvalite okolitého ovzdušia, vrámci ktorej posúdi relevantnosť, účinnosť, efektívnosť, koherentnosť aeurópsku pridanú hodnotu týchto právnych predpisov.
Without prejudice to the outcome of this Fitness Check, the Commission considers that EU actions to protect human health from air pollution have been, at least partially, effective. (b) In some instances, air pollution may be underestimated if not monitored well in specific instances, but the Commission sees no systemic failure in EU monitoring of air quality. (c) COM(2018)330 provides a Commission perspective on the implementation and enforcement of the Ambient Air Quality Directive. (d) The 2018 Communication ‘Clean Air for All’ (COM(2018)330) and the 2013 Clean Air Programme for Europe (COM2013/0918) stress the importance of addressing air pollution including by means of connected EU policies. 
Bez toho, aby bol dotknutý výsledok tejto kontroly vhodnosti, sa Komisia domnieva, že opatrenia EÚ na ochranu zdravia ľudí pred znečistením ovzdušia boli aspoň sčasti efektívne. b) Vniektorých prípadoch sa môže znečistenie ovzdušia podceňovať, ak sa vkonkrétnych prípadoch nemonitoruje správne. Pokiaľ ide o monitorovanie kvality ovzdušia zo strany EÚ, Komisia však nezaznamenala žiadne systematické zlyhanie. c) Voznámení COM(2018)330 sa uvádza pohľad Komisie na vykonávanie apresadzovanie smernice o kvalite okolitého ovzdušia. d) V oznámení z roku 2018 Čisté ovzdušie pre všetkých [COM(2018) 330] a programe Čisté ovzdušie pre Európu [COM(2013)0918] zroku 2013 sa zdôrazňuje, aké dôležité je riešiť znečistenie ovzdušia, a to aj prostredníctvom prepojených politík EÚ.
Air quality can be improved by means of investments in other areas, with significant air quality co-benefits (e.g. replacement of old coal-fired power plants with gas-fired ones, investments in new metro lines, city-ring roads, etc.). 
Kvalitu ovzdušia možno zlepšiť investíciami viných oblastiach, ktoré prinášajú významné vedľajšie prínosy na kvalitu ovzdušia (napr. nahradenie starých uhoľných tepelných elektrární za plynové, investíciami do nových liniek metra, mestských obchvatov atď.).
These would not qualify as direct funding for air quality, but nevertheless make an important contribution to reducing polluting and improving air quality. (e) See response to paragraphs 73 and 74 below. 
Tieto opatrenia síce nemožno považovať za priame financovanie kvality ovzdušia, napriek tomu však značne prispievajú k zníženiu znečistenia a zvýšeniu kvality ovzdušia. e) Pozri odpoveď v bodoch 73 a 74.
V. The Commission considers that the recommendations of the Court are an important contribution for the ongoing Fitness Check of Ambient Air Quality Directives. 
V. Komisia sa domnieva, že odporúčania Súdu sú dôležitým príspevkom k prebiehajúcej kontrole vhodnosti smerníc o kvalite okolitého ovzdušia.
Specific comments on the individual recommendations are provided further down. 
Konkrétne pripomienky k jednotlivým odporúčaniam sa uvádzajú ďalej v texte.
Box 2 – Air quality does not only depend on pollution emissions Household heating and agriculture are further key human actions that contribute to air pollution. 
Rámček 2 – Kvalita ovzdušia nezávisí iba od emisií znečisťujúcich látok Ďalšími kľúčovými ľudskými činnosťami, ktoré prispievajú k znečisteniu ovzdušia, sú vykurovanie domácností a poľnohospodárstvo.
Directive 2008/50/EC consolidated the previous Framework Directive 96/62/EC and three of its four Daughter Directives 1999/30/EC, 2000/69/EC, and 2002/3/EC. 
Smernicou 2008/50/ES sa konsolidovala predchádzajúca rámcová smernica 96/62/ES a tri zo štyroch dcérskych smerníc 1999/30/ES, 2000/69/ES a 2002/3/ES.
With few exceptions it did not set new air quality standards, but reconfirmed those agreed earlier. 
Až na niekoľko výnimiek sa v nej nestanovili nové normy kvality ovzdušia, ale opätovne sa v nej potvrdili normy, ktoré sa schválili predtým.
The fourth Daughter Directive of 96/62/EC, i.e. Directive 2004/107/EC, continues to be in place (and sets important target values for several air pollutants). 
Štvrtá dcérska smernice 96/62/ES, t. j. smernica 2004/107/ES, je aj naďalej v účinnosti (a stanovujú sa v nej dôležité cieľové hodnoty pre viacero látok znečisťujúcich ovzdušie).
The Commission therefore prefers referring to Directives 2004/107/EC and 2008/50/EC jointly as ‘the Ambient Air Quality Directives’ – but understands that this audit focussed only on the latter of the two Directives. 
Komisia preto uprednostňuje nazývať smernice 2004/107/ES a2008/50/ES spoločne ako smernice okvalite okolitého ovzdušia, no rozumie, že tento audit sa zameral len na druhú z týchto dvoch uvedených smerníc.
Related requirements have been developed further via Commission Directive (EU) 2015/1480. 
Súvisiace požiadavky sa ďalej rozpracovali v smernici Komisie (EÚ) 2015/1480.
The Commission considers both limit values and target values to be binding. 
Komisia považuje limitné aj cieľové hodnoty za záväzné.
For full definition refer to Article 2 of the Directive. 
Úplné vymedzenie sa uvádza v článku 2 tejto smernice.
Box 3 – Commission and EEA’s roles Implementing Decision 2011/850/EC explicitly mandates the EEA to assist the European Commission in establishing a data repository and make it accessible through the ambient air quality portal. 
Rámček 3 – Úlohy Komisie a agentúry EEA Vo vykonávacom rozhodnutí 2011/850/EÚ sa Európska environmentálna agentúra výslovne poveruje, aby Európskej komisii pomohla zriadiť register údajov a sprístupniť ho prostredníctvom portálu kvality okolitého ovzdušia.
An assessment carried out by the Commission to underpin the Clean Air Policy Package of 2013 –COM/2013/0918 – indicated that the legislative packages proposed in 2013 (most notably what later became Directive 2016/2284/EC) would put emission on a downward trajectory in a 2030 perspective and ‘pave the way for EU ambient air quality standards to progress towards the WHO guideline concentrations’. 
Posúdenie vykonané Komisiou na podporu balíka opatrení pre čisté ovzdušie z roku 2013 – COM/2013/0918 – naznačilo, že legislatívne balíky navrhnuté v roku 2013 (obzvlášť neskoršia smernica 2016/2284/EÚ) povedú k znižovaniu emisií v časovom horizonte do roku 2030 a „vytvoria sa tak podmienky na to, aby sa normy EÚ pre kvalitu okolitého ovzdušia priblížili ku koncentráciám uvedeným v usmerneniach WHO“.
Based on the assessment done to underpin COM/2013/0918/final, the Commission concluded that it was not appropriate to revise the Ambient Air Quality Directive at the time – and that policy should rather be focused on achieving compliance with existing air quality standards by 2020 at the latest. 
Komisia na základe svojho posúdenia na podporu oznámenia COM/2013/0918 final dospela k záveru, že v tom čase nebolo vhodné zrevidovať smernicu o kvalite okolitého ovzdušia a že politika by mala byť skôr zamerať na dosiahnutie súladu s existujúcimi normami kvality ovzdušia najneskôr do roku 2020.
The number of fixed measuring stations is not determined by whether concentrations are below EU air quality standards, but by upper assessment thresholds and lower assessment thresholds as defined in Directive 2008/50/EC Annex II. 
Počet stálych meracích staníc neurčuje to, či sú koncentrácie pod úrovňou stanovenou v normách EÚ týkajúcich sa kvality ovzdušia, ale hornými a dolnými prahmi pre hodnotenie vymedzenými v prílohe II k smernici 2008/50/ES.
Cost benefit assessments carried out to underpin the 2013 Clean Air Policy Package confirmed the order of magnitude in the ratio between implementation costs and societal benefits of action to reduce emissions and improve air quality. 
Analýzami nákladov a prínosov vykonaných na podporu balíka opatrení pre čisté ovzdušie z roku 2013 sa potvrdila rádová výška v pomere medzi nákladmi na vykonávanie a spoločenským prínosom opatrení na zníženie množstva emisií a zvýšenie kvality ovzdušia.
The Commission is currently performing a Fitness Check of the Ambient Air Quality Directives, as part of which it will assess the relevance, effectiveness, efficiency, coherence and EU value added of this legislation – including an assessment of the relevance of existing EU air quality standards. 
Komisia vsúčasnosti vykonáva kontrolu vhodnosti smerníc okvalite okolitého ovzdušia, vrámci ktorej posúdi relevantnosť, účinnosť, efektívnosť, koherentnosť aeurópsku pridanú hodnotu týchto právnych predpisov – vrátane posúdenia relevantnosti existujúcich noriem EÚ týkajúcich sa kvality ovzdušia.
Credible, timely and comparable air quality data is not only important for the Commission in view of possible enforcement action – it is also important information for the public, as well as for local, regional and national authorities to trigger and inform appropriate action to keep exceedance periods as short as possible. 
Spoľahlivé, včasné a porovnateľné údaje o kvalite ovzdušia nie sú pre Komisiu dôležité len z hľadiska možných opatrení na presadzovanie právnych predpisov – informácie sú dôležité aj pre verejnosť, ako aj pre miestne, regionálne a vnútroštátne orgány, aby podnikli a oznámili vhodné opatrenia, ktorými sa zaistí, aby boli obdobia prekračovania limitných hodnôt čo najkratšie.
The AAQ Directive requires that Member States maintain sampling points that have exceeded PM10, but not for other pollutants. 
V smernici o kvalite okolitého ovzdušia sa vyžaduje, aby členské štáty udržiavali miesta na odber vzoriek, v ktorých boli prekročené hodnoty častíc PM10. Táto povinnosť sa však nevzťahuje na iné znečisťujúce látky.
However, if sampling points that reported exceedances for other pollutants discontinue reporting, the Commission does follow up on a case by case basis to ensure the macro-siting provisions of Annex III (B) are respected. 2 2 
Ak však zo vzorkovacích miest, v ktorých boli nahlásené prekročenia limitných hodnôt iných znečisťujúcich látok, neprichádzajú už žiadne hlásenia, Komisia v jednotlivých prípadoch vykoná kontrolu s cieľom zabezpečiť dodržiavanie ustanovení o umiestnení vzorkovacích miest na makroúrovni podľa časti B prílohy III.
The Commission agrees as regards the importance of timely data. 
Komisia súhlasí s tým, že je dôležité mať včasné údaje.
Most Member States report in accordance with Implementing Decision 2011/850/EC. 
Väčšina členských štátov podáva správy v súlade s vykonávacím rozhodnutím 2011/850/ES.
‘Earlier Directives’ required Member States to inform the Commission earlier, but only of the instances of exceedances within six months after the measuring period. 
V predchádzajúcich smerniciach sa od členských štátov vyžadovalo, aby Komisiu informovali skôr, ale len o prípadoch prekročenia limitných hodnôt do šiestich mesiacov od skončenia obdobia merania.
They did not, however, cover all the data now reported according to Implementing Decision 2011/850/EC. 
Nevzťahovalo sa to však na všetky údaje, ktoré sa v súčasnosti oznamujú podľa vykonávacieho rozhodnutia 2011/850/EÚ.
Beyond the three reasons listed, the Commission sees further reasons that compromise effectiveness – these include examples linked to a lack of estimation of the effectiveness of measures, trends and incentives at national level that counteracted local efforts, a lack of integration with other measures taken at local level (e.g. as part of climate action or urban planning). 
Okrem troch uvedených dôvodov Komisia vidí aj ďalšie dôvody, ktoré zhoršujú efektívnosť. Tie zahŕňajú príklady súvisiace s nedostatočným odhadom účinnosti opatrení, trendov a stimulov na vnútroštátnej úrovni, ktoré maria miestne úsilie, nedostatočné zjednotenie s inými opatreniami na vnútroštátnej úrovni (napr. ako v rámci opatrení v oblasti klímy či územného plánovania).
The production of air quality plans indeed tends to be a lengthy process, as they, depending on the respective provisions in the Member States, require substantial stakeholder involvement and consultation. 
Príprava plánov kvality ovzdušia je zvyčajne zdĺhavá, keďže v závislosti od príslušných ustanovení v členských štátoch si vyžaduje rozsiahle zapojenie a konzultácie zainteresovaných strán.
This involvement and consultation, however, indeed need not prevent the update of factual information (such as monitoring data, when it becomes available). 
Toto zapojenie a konzultácie však nesmú brániť aktualizácii faktických informácií (ako sú údaje z monitorovania, keď sú k dispozícii).
The Commission does not perform reviews and does not check each and every monitoring station – but it does address shortcomings in the monitoring network on a case by case basis. 
Komisia nevykonáva revízie a nekontroluje každú jednu monitorovaciu stanicu, rieši však nedostatky v monitorovacej sieti v jednotlivých prípadoch.
On 17 May 2018, the Commission has announced that it will indeed refer to the European Court of Justice (ECJ) three Member States for NO2 exceedances (Germany, France and the United Kingdom), as well as a further three Member States for PM10 exceedances (Italy, Hungary, Romania). 
Komisia 17. mája 2018 oznámila, že na Súdnom dvore zažaluje tri členské štáty (Nemecko, Francúzsko a Spojené kráľovstvo) za prekročenie hodnôt NO2 a ďalšie tri členské štáty (Taliansko, Maďarsko, Rumunsko) za prekročenia hodnôt PM10.
See COM(2018)330. 
Pozri oznámenie COM(2018) 330.
According to article 23 of the Directive ‘plans shall be communicated to the Commission without delay, but no later than two years after the end of the year the first exceedance was observed’. 
Podľa článku 23 smernice sa tieto plány „bezodkladne oznámia Komisii, najneskôr však dva roky po skončení roku, v ktorom sa zistilo prvé prekročenie“.
The Commission has acted promptly and could not do so quicker. 
Komisia konala bez zbytočného odkladu, ako rýchlo len mohla.