natgillin/translations-raw huggingface dataset:
the Lisbon Strategy objectives should be given a higher profile  through public information campaigns reaching the grassroots level;
cieľom Lisabonskej stratégie by sa mala venovať väčšia pozornosť prostredníctvom verejných informačných kampaní, ktoré by oslovili občanov,
The Lisbon Strategy Observatory would work with the ECO section and comprise the following 33 members, distributed equally between the three groups:
Stredisko pre monitorovanie Lisabonskej stratégie bude spolupracovať s odbornou sekciou ECO a bude sa skladať z 33 členov.
The Lisbon strategy offers a framework to develop national measures to stimulate the low-carbon economy, such as fiscal measures and incentives, and to see how effective measures in one Member State could be taken up by others.
V Lisabonskej stratégii sa uvádza rámec na rozvíjanie vnútroštátnych opatrení, akými sú napríklad opatrenia a stimuly fiškálnej politiky, s cieľom posilňovať hospodárstvo s nízkym obsahom uhlíka a pozorovať, akým spôsobom by členské štáty mohli prevziať opatrenia, ktoré sú účinné v inom členskom štáte.
The Lisbon Strategy offers an answer that remains pertinent even if there is room for improvement.
Vhodným riešením v tomto ohľade zostáva Lisabonská stratégia, hoci aj tu je priestor na vylepšovanie.
The Lisbon Strategy offers an overarching framework which enables the European Union to strengthen its single voice at global level.
Lisabonská stratégia poskytuje súhrnný rámec, ktorý posilňuje postavenie Európskej únie na globálnej úrovni.
The Lisbon strategy ought to have a stronger sustainable development dimension.
Lisabonská stratégia by sa viac mala zameriavať aj na trvalo udržateľný rozvoj.
The Lisbon Strategy presents a number of these related to a number of measures which member states must adopt in order for the EU to become "the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world" by 2010.
Lisabonská stratégia prináša niekoľko týchto výziev súvisiacich s mnohými opatreniami, ktoré musia členské štáty prijať, aby sa Európska únia do roku 2010 stala „najdynamickejšou a najkonkurencieschopnejšou znalostnou ekonomikou sveta“.
The Lisbon Strategy provided for aid to be used to achieve horizontal objectives.
Lisabonská stratégia stanovuje používanie pomoci na dosiahnutie horizontálnych cieľov.
The Lisbon strategy provides a wide range of horizontal measures to create a framework in order to make Europe more competitive.
Lisabonská stratégia poskytuje širokú škálu horizontálnych opatrení na vytvorenie rámca s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť Európy.
The Lisbon strategy provides an illustrative example: it was defined at EU level but, in practice, EU decision making concerns only a limited part of the strategy.
Lisabonská stratégia je dobrým príkladom: bola zadefinovaná na úrovni EÚ, ale v praxi sa rozhodovací proces EÚ týka len určitej časti stratégie.
The Lisbon Strategy provides the EU with the framework for successfully making this adjustment.
Lisabonská stratégia poskytuje EÚ rámec na to, aby bolo toto prispôsobenie úspešné.
The Lisbon Strategy recognised this by setting as its most urgent objective the transition to a knowledge-based society - with science, technology and innovation at its heart - and by calling for more and better investment in research.
Lisabonská stratégia to uznala tým, že stanovila za svoj najnaliehavejší cieľ prechod na znalostnú spoločnosť - s vedou, technológiou a inováciou v centre záujmu - a volaním po väčších a lepších investíciách do výskumu.
The Lisbon Strategy recognises that information and communication technologies (ICT) are a key drivers of growth, improvements in productivity and competitiveness.
Lisabonská stratégia uznáva, že informačné a komunikačné technológie (IKT) sú kľúčovými ovládačmi rastu, zlepšení v oblasti produktivity a konkurencieschopnosti.
The Lisbon strategy recognises the need to make progress in a comprehensive and coordinated way.
V lisabonskej stratégii sa uznáva potreba uskutočniť pokrok komplexným a koordinovaným spôsobom.
The Lisbon strategy requires strong leadership.
Lisabonská stratégia potrebuje silné vedenie.
The Lisbon Strategy set as its most urgent objective the transition to a knowledge-based society – with science, technology and innovation at its heart – and called for more and better investment in research.
Lisabonská stratégia stanovila ako najnaliehavejší cieľ prechod na znalostnú spoločnosť, založenú na vede, technológii a inovácii, a vyzvala na väčšie a lepšie investície do výskumu.
The Lisbon Strategy Steering Group and the Section for Economic and Monetary Union, Economic and Social Cohesion which were responsible for preparing the Committee's work on the subject, adopted its opinion on 7 October 2004.
Koordinačná skupina Lisabonskej stratégie a Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, ekonomickú a sociálnu súdržnosť, ktoré boli zodpovedné za prípravu práce Výboru v danej veci, prijali svoje stanovisko dňa 7. októbra 2004.
The Lisbon strategy therefore also needs to be implemented at company level, where economic and social goals meet.
Lisabonská stratégia vyžaduje tiež uplatňovanie na úrovni podnikov, pričom dochádza k prepojeniu hospodárskych a sociálnych cieľov.
The Lisbon strategy therefore also needs to be implemented at company level.
Lisabonská stratégia vyžaduje tiež uplatňovanie na úrovni podnikov.
The Lisbon strategy was not implemented in isolation.
Lisabonská stratégia sa nerealizovala izolovane.
The Lisbon Strategy was re-launched in 2005, after a mid-term review which led to greater focus on growth, more and better jobs.
V roku 2005 bola lisabonská stratégia obnovená na základe preskúmania v polovici jej trvania, čo viedlo k väčšiemu dôrazu na rast, zvýšenie počtu pracovných miest a zlepšenie ich kvality.
The Lisbon Strategy was refocused and channelled into two main goals: achieving stronger and more lasting growth and creating more and better jobs.
Ciele Lisabonskej stratégie sa prehodnotili a do centra pozornosti sa dostali dva hlavné ciele - dosiahnuť silnejší a dlhodobejší rast a dosiahnuť vyššiu zamestnanosť.
The Lisbon Strategy was therefore re-launched in 2005 following a mid-term review.
S realizáciou lisabonskej stratégie sa preto začalo opäť v roku 2005 po strednodobom hodnotení.
The Lisbon Strategy with its three interconnected pillars – growth and competitiveness, sustainable development and social inclusion and employment – is designed to meet the challenges of a globalised world.
Lisabonská stratégia so svojimi tromi vzájomne prepojenými piliermi – rast a konkurencieschopnosť, trvalo udržateľný rozvoj a sociálne začlenenie a zamestnanosť – je navrhnutá s cieľom reagovať na výzvy globalizovaného sveta.
The Lisbon Strategy's aim of promoting more policy integration across the macro-economic, employment and micro-economic (including environment) dimensions has only partially succeeded.
Cieľ lisabonskej stratégie podporiť väčšiu politickú integráciu makroekonomiky, oblasti zamestnanosti a mikroekonomiky (vrátane životného prostredia) sa podarilo splniť len sčasti.
The Lisbon strategy's competitive ambition would be unrealistic without renovation of the EU institutions.
Súťaže schopná Lisabonská stratégia by nebola realistická bez obnovenia inštitucionálnych kádrov únie.
The Lisbon strategy's competitive ambition would be unrealistic without renovation of the EU institutions.
Súťažeschopná Lisabonská stratégia by nebola realistická bez obnovenia inštitucionálneho rámca Únie.
The Lisbon strategy's competitive ambition would be unrealistic without renovation of the EU institutions.
Súťažeschopná Lisabonská stratégia by nebola realistická bez obnovenia inštitucionálnych kádrov Únie.
The Lisbon Strategy, as it appeared after the European Council meetings in the Spring of 2002, includes parallel actions in the economic, social and environmental fields.
Lisabonská stratégia, ako sa objavila po zasadnutiach Európskej rady na jar 2002, obsahuje paralelné akcie v ekonomickej, sociálnej a environmentálnej oblasti.
The Lisbon Strategy, decided in 2000, established the objective of making the EU "the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion".
Lisabonská stratégia prijatá v roku 2000 stanovila za cieľ dosiahnuť, aby sa Európska únia stala „najkonkurencieschopnejším a najdynamickejším hospodárstvom na svete založeným na poznatkoch, schopným vytvárať trvalo udržateľný hospodársky rast s väčšou zamestnanosťou, lepšími pracovnými miestami a väčšou sociálnou súdržnosťou“.
The Lisbon Strategy, decided on in 2000, established the objective to make the EU "the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion".
Lisabonská stratégia prijatá v roku 2000 stanovila za cieľ dosiahnuť, aby sa Európska únia stala „najkonkurencieschopnejším a najdynamickejším hospodárstvom na svete založeným na poznatkoch, schopným vytvárať trvalo udržateľný hospodársky rast s väčšou zamestnanosťou, lepšími pracovnými miestami a väčšou sociálnou súdržnosťou“.
The Lisbon Strategy, established in 2000 covered reconciliation.
Lisabonská stratégia stanovená v roku 2000 sa zaoberala aj otázkou zosúladenia pracovného a súkromného života.
The Lisbon Strategy, however, challenges governments to go further by establishing a new partnership with universities, moving from State control to accountability to society, and investing in the modernisation of the knowledge sector.
Lisabonská stratégia však vyzýva vlády, aby išli ešte ďalej a vytvorili nové partnerstvá s univerzitami, čo by znamenalo prechod od kontroly štátu k zodpovednosti voči verejnosti a investovanie do modernizácie rezortu znalostí.
The Lisbon Strategy, launched in 2000, was based on an acknowledgement of the EU’s need to increase its productivity and competitiveness, while enhancing social cohesion, in the face of global competition, technological change and an ageing population.
Lisabonská stratégia, ktorá sa začala realizovať v roku 2002, vychádzala z uvedomenia si potreby EÚ zvýšiť svoju produktivitu a konkurencieschopnosť a súčasne posilniť sociálnu súdržnosť, aby bola schopná čeliť globálnej konkurencii, technologickým zmenám a problému starnúceho obyvateľstva.
The Lisbon Strategy, launched in 2000, was based on an acknowledgement of the EU’s need to increase its productivity and competitiveness, while enhancing social cohesion, in the face of global competition, technological change and an ageing population.
Lisabonská stratégia, ktorá sa začala realizovať v roku 2002, vychádzala z uvedomenia si potreby EÚ zvýšiť svoju produktivitu a konkurencieschopnosť a súčasne posilniť sociálnu súdržnosť, aby bola schopná čeliť globálnej konkurencii, technologickým zmenám a problému starnúceho obyvateľstva.
The Lisbon Strategy, the driving force for balancing professional, family and private life
Lisabonská stratégia, stimul pre zosúladenie pracovného, rodinného a súkromného života
The Lisbon Strategy, when properly presented and understood, is:
Keď je Lisabonská stratégia správne prezentovaná a pochopená:
The Lisbon Strategy, with only five years remaining, will have to start approaching issues with a timeframe beyond 2010.
Lisabonská stratégia, ktorej zostáva len päť rokov, bude musieť začať pristupovať k otázkam s časovým rámcom po roku 2010.
The Lisbon Strategy1  has set goals which broadly chime with this point of view and are important to Europe.
Lisabonská stratégia1 stanovila ciele, ktoré sú vo veľkej miere v súlade s touto perspektívou a sú pre Európu dôležité.
The Lisbon Strategy1 has set goals which broadly chime with this point of view and are important to Europe.
Lisabonská stratégia1 stanovila ciele, ktoré sú vo veľkej miere v súlade s touto perspektívou a sú pre Európu dôležité.
The Lisbon Summit should therefore be the launch of a process that will allow the EU and Brazil to develop a joint agenda for a strategic partnership.
Lisabonský summit by preto mohol byť začiatkom procesu, ktorý EÚ a Brazílii umožní vypracovať spoločnú agendu strategického partnerstva.
The Lisbon target of 70% by 2010 looks increasingly challenging.
Zdá sa, že lisabonský cieľ 70%-nej celkovej miery zamestnanosti do roku 2010 je čoraz väčšou výzvou.
The Lisbon target of two-thirds of R&D investment coming from industry is not without reason.
Nie nadarmo požadujú ciele z Lisabonu, aby dve tretiny výkonov VaV pochádzali z priemyslu.
The Lisbon target of two-thirds of R&D investment coming from industry is not without reason.
Nie nadarmo požadujú ciele z Lisabonu, aby dve tretiny výkonov VaV pochádzali z priemyslu.
The Lisbon target of two-thirds of research funding coming from industry is not without reason.
Nie nadarmo požadujú ciele z Lisabonu, aby dve tretiny výkonov VaV pochádzali z priemyslu.
The Lisbon target of two-thirds of research funding coming from industry is not without reason.
Nie nadarmo požadujú ciele z Lisabonu, aby dve tretiny výkonov VaV pochádzali z priemyslu.
The Lisbon targets will be evaluated in 2010 and new guidelines and targets will be fixed under the EES.
V roku 2010 sa prehodnotia lisabonské ciele a v rámci Európskej stratégie zamestnanosti (ESZ) sa stanovia nové usmernenia a ciele.
The Lisbon toolbox is already bringing the different strands of policy together to offer a more comprehensive vision of how the EU and Member States can work in harness to tackle the complex issues facing Europe today.
Lisabonské nástroje už združujú rôzne línie politiky, aby poskytli novú komplexnú víziu, ako EÚ a členské štáty môžu spoločne pracovať pri riešení zložitých otázok, pred ktorými Európa dnes stojí.
The Lisbon toolbox is already bringing the different strands of policy together to offer a more comprehensive vision of how the EU and Member States can work in harness to tackle the complex issues facing Europe today.
V balíku nástrojov uvedených v Lisabonskej stratégií sa spájajú rôzne politické prúdy, aby ponúkli zrozumiteľnejšiu predstavu o tom, akým spôsobom môžu EÚ a členské štáty spolupracovať s cieľom riešiť komplexné otázky, pred ktorými v súčasnosti stojí Európa.
The Lisbon Treaty
Lisabonská zmluva
The Lisbon Treaty (Article 10(3) and Article 11 of the Treaty on European Union) enshrined several new rights for civil society, with particular emphasis on the obligation for all EU institutions to promote democratic participation in the decision-making process on the part of both individuals and organised civil society2.
Lisabonská zmluva (článok 10 ods. 3 a článok 11 Zmluvy o Európskej únii) udelila občianskej spoločnosti viacero nových práv: je potrebné zdôrazniť najmä povinnosť všetkých inštitúcií EÚ podporiť demokratickú účasť na rozhodovaní tak individuálne, ako aj na úrovni organizovanej občianskej spoločnosti2.
The Lisbon Treaty (Article 86 TFEU)13 provides a specific legal basis for the creation of the European Public Prosecutor’s Office.
Lisabonská zmluva (článok 86 ZFEÚ)13 poskytuje osobitný právny základ na zriadenie Európskej prokuratúry.
The Lisbon Treaty abandons the previous logic of intergovernmental decision-making and enables the Commission to propose directives, establishing cooperation and coordination measures necessary to facilitate consular protection for unrepresented EU citizens4.
Lisabonská zmluva upúšťa od predchádzajúcej logiky medzivládneho rozhodovania a umožňuje Komisii navrhovať smernice zavádzajúce opatrenia spolupráce a koordinácie potrebné na uľahčenie konzulárnej ochrany nezastúpených občanov EÚ4.
The Lisbon Treaty abandons the previous logic of intergovernmental sui generis decision-making.
Lisabonská zmluva upúšťa od predchádzajúcej logiky medzivládneho rozhodovania sui generis.
The Lisbon Treaty acknowledges the importance of tourism outlining the Union specific competences in this field which complement the actions of Member States.
V Lisabonskej zmluve sa uznáva dôležitosť cestovného ruchu, pričom sa stanovujú špecifické právomoci Únie v tejto oblasti, ktoré dopĺňajú akcie členských štátov.
The Lisbon Treaty addresses the institutional impact of successive enlargements.
Lisabonskú zmluva sa venuje vplyvu postupného rozširovania na inštitúcie.
The Lisbon Treaty adds one new area (Energy) on which the CoR must be consulted and extends/deepens further 5 of the 10 existing ones.
Na základe Lisabonskej zmluvy sa pridáva jedna nová oblasť (energetika), pri ktorej sa musí konzultovať VR, a rozširuje sa alebo prehlbuje sa ďalších 5 z 10 existujúcich oblastí.
The Lisbon Treaty also adds monitoring, early warning of and combating serious cross-border threats to health to the content of the Treaty.
Rozširuje obsah zmluvy o monitorovanie závažných cezhraničných ohrození zdravia a varovanie v prípade ich výskytu ako aj boj proti nim.
The Lisbon Treaty also enables the Union to demonstrate greater ambition in responding to the day-to-day concerns of citizens in the area of freedom, security and justice.
Lisabonská zmluva takisto umožňuje Únii preukázať väčšiu rozhodnosť v reagovaní na každodenné obavy občanov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti.
The Lisbon Treaty also enables the Union to demonstrate greater ambition in responding to the day-to-day concerns of citizens in the area of freedom, security and justice.
Lisabonská zmluva tiež umožňuje Únii preukázať väčšiu rozhodnosť pri reagovaní na každodenné problémy občanov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti.
The Lisbon Treaty also enables the Union to demonstrate greater ambition in responding to the day-to-day concerns of citizens in the area of freedom, security and justice.
Lisabonská zmluva tiež umožňuje Únii preukázať väčšiu rozhodnosť v reagovaní na každodenné obavy občanov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti.
The Lisbon Treaty also introduced a modification with regard to the definition of the composition of the European Parliament.
Lisabonská zmluva takisto pozmenila vymedzenie zloženia Európskeho parlamentu.
The Lisbon Treaty also moves towards general use of the "ordinary legislative procedure" (co‑decision under Article 251 EC) for the internal market, as witnessed by Article 48 TFEU on measures in the area of social security necessary for the free movement of labour.
Lisabonská zmluva taktiež prináša všeobecné využívanie „riadneho legislatívneho postupu“ (postup spolurozhodovania podľa článku 251 Zmluvy o založení ES) v oblasti vnútorného trhu, ako to dokumentuje najmä článok 48 Zmluvy o fungovaní EÚ, ktorý sa týka opatrení nevyhnutných pre voľný pohyb pracovníkov v oblasti sociálneho zabezpečenia.
The Lisbon Treaty also provided for the creation of the European External Action Service (EEAS)18 which was launched on 1 January 2011.
Lisabonskou zmluvou sa ustanovuje aj vytvorenie Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ďalej len „ESVČ“)18, ktorá začala činnosť 1. januára 2011.
The Lisbon Treaty also strengthens the role of the Commission in the surveillance of the functioning of EMU.
Lisabonskou zmluvou sa takisto posilňuje úloha Komisie pri dohľade nad fungovaním hospodárskej a menovej únie.
The Lisbon Treaty amended Article 228 TEC, now Article 260 TFEU, to strengthen two aspects of the mechanism.
Lisabonskou zmluvou sa zmenil a doplnil článok 228 Zmluvy o ES, teraz článok 260 ZFEÚ, tak, aby sa tieto ustanovenia posilnili z dvoch hľadísk.
The Lisbon Treaty and Europe 2020 also imply a change in governance.
„Lisabonská zmluva a stratégia Európa 2020 si tiež vyžadujú zmenu v riadení.
The Lisbon Treaty and the annexed Charter of Fundamental Rights have not yet had their full impact on the balance between fundamental rights and economic rights.
Lisabonská zmluva a priložená Charta základných práv sa ešte v plnom rozsahu neprejavili v otázke rovnováhy medzi základnými a hospodárskymi právami.
The Lisbon Treaty and the annexed Charter of Fundamental Rights have not yet had their full impact on the balance between fundamental rights and economic rights.
Vplyv Lisabonskej zmluvy a priloženej Charty základných práv na vyváženosť medzi základnými a hospodárskymi právami sa ešte zatiaľ neprejavil v plnom rozsahu.
The Lisbon Treaty and the new institutional setting for the EU's common foreign and security policy, as well as new competences related to areas of interest for development17, provide opportunities for a sharpened strategic development policy in the wider framework of more effective external action.
Lisabonská zmluva a nová inštitucionálna štruktúra spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky EÚ, ako aj nové právomoci súvisiace s oblasťami dôležitými pre rozvoj17, poskytujú príležitosti na posilnenie strategickej rozvojovej politiky v širšom rámci účinnejšej vonkajšej pomoci.
The Lisbon treaty broadens the scope of Community policies in areas that favour innovation: trade policy, energy, space, tourism, culture, health, etc.
Lisabonská zmluva rozširuje oblasť pôsobnosti politiky Spoločenstva v oblastiach, ktorých sa týka inovácia: obchodná politika, energetika, vesmír, cestovný ruch, kultúra, zdravotníctvo atď.
The Lisbon Treaty calls on the Union and the Member State to foster cooperation with third countries and the competent international organisations in the field of sport.
V Lisabonskej zmluve sa Únia a členské štáty vyzývajú k tomu, aby v oblasti športu podporovali spoluprácu s tretími krajinami a s príslušnými medzinárodnými organizáciami.
The Lisbon Treaty can be invoked to show, on a case-by-case basis, that, for example, the various Community safety agencies (maritime, food, rail), the "single European sky" and Galileo all fall within the ambit of the provisions on SG(E)Is and are not subject to the Community's internal market rules, having been established without competition.
Či už ide o rôzne agentúry bezpečnosti Spoločenstva (námorná, potravinová, železničná), „jednotný vzdušný priestor“ alebo „Galileo“,  možno jasne odkázať na Lisabonskú zmluvu a zdôrazniť, že všetky prípady podliehajú ustanoveniam o SV(H)Z a neriadia sa predpismi práva Spoločenstva o vnútornom trhu, keďže boli vytvorené bez otvorenej súťaže.
The Lisbon Treaty confers on the Commission the right to propose directives establishing the cooperation and coordination measures necessary to facilitate the right to equal consular protection for unrepresented EU citizens as for own nationals8.
Lisabonská zmluva zveruje Komisii právo navrhovať smernice zavádzajúce opatrenia pre koordináciu a spoluprácu potrebné na uľahčenie využitia práva na rovnakú konzulárnu ochranu nezastúpených občanov EÚ ako vlastných štátnych príslušníkov8.
The Lisbon Treaty contains innovations regarding both possibilities for enhanced cooperation and the authorisation procedure, by extending the possibility of engaging in enhanced cooperation to all EU action, with the exception of areas falling within the exclusive competence of the Union (Article 2 TEU), provided that at least nine Member States participate in it (irrespective of the number of Member States).
Lisabonská zmluva zavádza nové prvky pokiaľ ide o možnosti posilnenej spolupráce, ako i schvaľovací postup, pretože rozširuje možnosť nadviazať posilnenú spoluprácu týkajúcu sa všetkých činností EÚ s výnimkou oblastí, ktoré patria do výlučnej právomoci EÚ (článok 2 Zmluvy o ES) za predpokladu, že sa na nej zúčastní najmenej deväť členských štátov (bez ohľadu na počet členských štátov).
The Lisbon Treaty contains innovations regarding both possibilities for enhanced cooperation and the authorisation procedure, by extending the possibility of engaging in enhanced cooperation to all EU action, with the exception of areas falling within the exclusive competence of the Union (Article 2 TEU), provided that at least nine Member States participate in it (irrespective of the number of Member States).
Lisabonská zmluva zavádza nové prvky pokiaľ ide o možnosti posilnenej spolupráce, ako i schvaľovací postup, pretože rozširuje možnosť nadviazať posilnenú spoluprácu týkajúcu sa všetkých činností EÚ s výnimkou oblastí, ktoré patria do výlučnej právomoci EÚ (článok 20 Zmluvy o založení ES) za predpokladu, že sa na nej zúčastní najmenej deväť členských štátov (bez ohľadu na počet členských štátov).
The Lisbon Treaty creates a new legal framework
Lisabonská zmluva vytvára nový právny rámec