natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bird flu can occasionally infect humans who have close contacts with birds and bird products but it rarely causes problems. 
Vtáčia chrípka sa môže príležitostne preniesť aj na ľudí, ktorí prichádzajú do blízkeho kontaktu s vtákmi a vtáčími produktmi, zriedkavo však spôsobuje problémy.
However A/H5N1 is different. 
Kmeň A/H5N1 je však iný.
In the Far East where A/H5N1 is common in Vietnam, Cambodia, Thailand and Indonesia over one hundred people have become severely ill when infected with this virus. 
V krajinách Ďalekého východu, ako sú Vietnam, Kambodža, Thajsko a Indonézia, kde je kmeň A/H5N1 častý, závažne ochorelo po infikovaní týmto vírusom viaž než 100 ľudí.
More than half of them have died. 
Viac než polovica z nich zahynula.
It is a highly pathogenic virus. 
Ide o vysokopatogénny vírus.
Fortunately, so far A/H5N1 has not been very infectious for humans. 
Kmeň A/H5N1 však zatiaľ, našťastie, nie je pre ľudí taký infekčný.
Although over two hundred people have become ill so far, this is still a very small number compared with millions who must have been exposed to the virus while living with infected birds in the Far East. 
Hoci doteraz naň ochorelo viac než 200 ľudí, v porovnaní s miliónmi ľudí, ktorí sú mu vystavení v dôsledku blízkeho kontaktu s infikovanými vtákmi na Ďalekom východe, ide stále o veľmi malý počet.
HEALTH TOPICS A-ZRELATED PAGESREAD MORE ON ECDC SITESECTIONSWHAT’S NEWRELATED HEALTH TOPICSIN SPOTLIGHT 
ZDRAVOTNÉ TÉMY A ‒ Z SÚVISIACE STRÁNKY VIAC NA STRÁNKE CENTRA ECDC SEKCIE NOVINKY SÚVISIACE ZDRAVOTNÉ TÉMY V CENTRE POZORNOSTI
Babesiosis 
Babesióza
Babesiosis is an illness caused by a parasite of the Babesia spp ., which infects and destroys the red blood cells. 
Babesióza je ochorenie spôsobované parazitom Babesia spp ., ktorý infikuje a ničí červené krvinky.
The disease is transmitted mainly by ticks which become infected by feeding on infected cattle, roe deer and rodents, which are the main reservoirs for this parasite. 
Ochorenie prenášajú najmä kliešte, ktoré sa infikujú z nakazeného dobytka, sŕn a hlodavcov tvoriacich základné prostredie, v ktorom parazity žijú.
While most infections pass by without symptoms, some people may become sick and present with flu-like symptoms like fever, chills, muscle ache, fatigue, as well as jaundice (yellowing of the skin due to a bile disorder). 
Hoci sa väčšina infekcií stratí bez objavenia príznakov, niektorí ľudia môžu ochorieť a vtedy vykazujú príznaky podobné chrípke, ako napríklad horúčky, prechladnutie, bolesť svalov, vyčerpanosť, ako aj žltačke (zožltnutie pokožky v dôsledku poruchy funkcie žlče).
Severe cases, affecting the kidneys or the lungs, may occur and lead to death. 
Môžu sa vyskytnúť aj závažnejšie prípady, kedy sú napadnuté obličky alebo pľúca, ktoré spôsobujú smrť.
Human babesiosis infection is treated with antibiotics and quinine. 
Ľudská infekcia babesiózy sa lieči antibiotikami a chinínom.
There is no vaccine available. 
Nie je dostupná žiadna očkovacia látka.
Biosafety 
Biologická bezpečnosť
What do public health specialists and policy makers need to know about biosafety issues and practices in the EU? 
Čo by mali odborníci na verejné zdravie a politici vedieť o problematike biologickej bezpečnosti a postupoch v tejto oblasti v EÚ?
Research on pathogenic micro-organisms is vital to counteract the possible consequences of infectious disease outbreaks, whether natural or caused by malicious/accidental release. 
Na boj s možnými následkami epidémií infekčných chorôb, bez ohľadu na to, či vypukli prirodzene, v dôsledku útoku alebo nehody, je najdôležitejší výskum v oblasti patogénnych mikroorganizmov.
Only then can diagnostic methods and countermeasures to protect human and animal health be developed. 
Až potom prichádzajú na rad diagnostické postupy a protiopatrenia na ochranu zdravia ľudí a zvierat.
However, the possibility of accidental or deliberate release of a pathogenic micro-organism from laboratories must be considered and controlled. 
Musí sa však zvažovať a spracúvať aj možnosť náhodného alebo úmyselného uvoľnenia patogénnych mikroorganizmov z laboratórií.
The consequence of a release of biological agents from a single laboratory could be the spread of a disease throughout Europe. 
Následkom uvoľnenia biologických látok z jediného laboratória môže byť rozšírenie ochorenia po celej Európe.
Coordination of laboratory biosafety and biosecurity efforts across Europe is vital to ensure interoperability and preparedness. 
Na zabezpečenie interoperability a pripravenosti je najdôležitejšia koordinácia úsilia v oblasti laboratórnej biologickej bezpečnosti a biologického zabezpečenia v celej Európe.
Within the EU there is a wealth of expertise in the areas of biorisk management that can be harnessed to contribute to communication, and the establishment of best practices. 
V EÚ existujú rozsiahle odborné poznatky v oblastiach riadenia biologického rizika, ktoré možno využiť pri oznamovaní a stanovovaní osvedčených postupov.
In recent years, this has been achieved through several European Commission funded projects. 
V posledných rokoch sa to dosahuje prostredníctvom niekoľkých projektov financovaných Európskou komisiou.
In addition, the European Biosafety Association is an important forum for networking, information exchange and training for biosafety professionals. 
Okrem toho je tu Európske združenie pre biologickú bezpečnosť, ktoré predstavuje dôležité fórum na vzájomnú komunikáciu, výmenu informácií a školenie odborníkov v oblasti biologickej bezpečnosti.
ECDC has established a project involving dedicated experts in all areas of biorisks to define its role in the biosafety field according to its mandate. 
Centrum ECDC zaviedlo projekt, do ktorého sa zapojili odborníci zo všetkých oblastí biologického rizika a ktorého cieľom je definovať jeho úlohu v oblasti biologickej bezpečnosti v súlade s jeho mandátom.
This project will also develop information resources on biosafety for policy makers, biosafety professionals, and other public health specialists, which will be available through the ECDC web portal. 
V rámci tohto projektu sa tiež pripravia zdroje informácií o biologickej bezpečnosti pre politikov, odborníkov v oblasti biologickej bezpečnosti a ďalších odborníkov na verejné zdravie, ktoré budú k dispozícii na webovom portáli centra ECDC.
Read more about the ECDC biorisk expert group project 
Viac informácií o projekte expertnej skupiny pre oblasť biologického rizika centra ECDC
Definitions: 
Vymedzenia pojmov:
Biosafety : 
Biologická bezpečnosť :
The containment principles, technologies and practices that are implemented to prevent the unintentional exposure to biological agents and toxins or their accidental release. 
Zásady, technológie a postupy kontroly zavádzané s cieľom predchádzať neúmyselnému vystaveniu biologickým látkam a toxínom alebo ich náhodnému uvoľneniu.
Laboratory Biosecurity : 
Laboratórne biologické zabezpečenie :
The protection, control and accountability for biological materials within laboratories in order to prevent their unauthorised access, loss, theft, misuse, diversion or intentional release. 
Ochrana a kontrola biologických materiálov v laboratóriách, ako aj zodpovednosť za ne, vykonávané s cieľom zabrániť neoprávnenému prístupu k nim, ich strate, krádeži, zneužitiu, využitiu alebo úmyselnému uvoľneniu.
Biorisk Management : 
Riadenie biologického rizika :
Encompasses hazard identification, risk assessment and risk control both in the fields of biosafety and laboratory biosecurity. 
Zahŕňa určenie nebezpečenstiev, hodnotenie rizík a riadenie rizík v oblasti biologickej bezpečnosti a laboratórneho biologického zabezpečenia.
HEALTH TOPICS A-ZREAD MORE ON ECDC SITERELATED TOPICSSTAY UP TO DATERELATED HEALTH TOPICS 
ZDRAVOTNÉ TÉMY A ‒ Z VIAC NA STRÁNKE CENTRA ECDC SÚVISIACE TÉMY BUĎTE INFORMOVANÍ SÚVISIACE ZDRAVOTNÉ TÉMY
Genital chlamydia is a sexually transmitted infection caused by the Chlamydia trachomatis bacterium. 
Genitálna chlamýdiová infekcia je pohlavne prenosná choroba, ktorú spôsobuje baktéria Chlamydia trachomatis .
Sexually active young people are most at risk of chlamydia, and women below 24 years of age have the highest number of infections in Europe. 
Najväčšiemu riziku nakazenia chlamýdiou čelia sexuálne aktívni mladí ľudia. Najväčší počet nakazených touto infekciou v Európe tvoria ženy vo veku do 24 rokov.
Syphilis is a sexually transmitted infection caused by the bacterium Treponema pallidum . 
Syfilis je pohlavne prenosná infekcia, ktorú spôsobuje baktéria Treponema pallidum .
Blood-borne virus such as HIV infection , hepatitis B and hepatitis C could be sexually transmitted. 
Pohlavne prenosné môžu byť aj vírusy prenášané krvou, ako napríklad infekcia HIV , hepatitída B a hepatitída C .
HEALTH TOPICS A-ZRELATED HEALTH TOPICSContent Editor Web Part 
ZDRAVOTNÉ TÉMY A ‒ Z SÚVISIACE ZDRAVOTNÉ TÉMY Webová časť Editor obsahu
The EU and EEA/EFTA countries are expected to report genital chlamydia infections to ECDC. 
Očakáva sa, že centru ECDC budú o genitálnych chlamýdiových infekciách podávať správy krajiny EÚ a EHP/EZVO.
Chlamydia disease surveillance shows that the number of Chlamydia infections is increasing in Europe: 
Výsledky dohľadu nad chlamýdiovým ochorením ukazujú, že počet chlamýdiových infekcií v Európe rastie:
there are now more than 250 000 new cases reported each year. 
každý rok sa nahlasuje viac než 250 000 nových prípadov.
Many Chlamydia infections do not produce symptoms, and the growing number of reported cases is likely to be the result of increased awareness about the disease and intensified testing. 
Mnohé chlamýdiové infekcie nemajú príznaky a rastúci počet nahlasovaných prípadov môže byť dôsledkom informovanosti o ochorení a intenzívnejšieho testovania.
Chlamydia trachomatis infections can cause long-term complications in women even when they do not produce symptoms of acute disease. 
Infekcie baktériou Chlamydia trachomatis môžu v prípade žien spôsobovať dlhodobé komplikácie aj vtedy, ak nevykazujú príznaky akútneho ochorenia.
The most common complications are pelvic inflammatory disease (PID) and salpingitis, conditions that can lead to infertility and extra-uterine pregnancies. 
Najčastejšími komplikáciami sú zápalové ochorenie panvy (PID) a salpingitída. Tento stav môže spôsobiť neplodnosť a mimomaternicové tehotenstvo.
This risk of long-term reproductive health problems associated with C. trachomatis infections has lead some European countries to routinely offer testing for chlamydia to sexually active young people in an attempt to reduce the spread of the disease. 
Riziko dlhodobých problémov s reprodukčným zdravím, ktoré súvisia s infekciami baktériou C. trachomatis , prinútilo niektoré európske krajiny bežne testovať prítomnosť chlamýdie v prípade sexuálne aktívnych mladých ľudí, čím sa pokúšajú obmedziť šírenie ochorenia.
Lymphogranuloma venereum (LGV) is a special form of genital chlamydia that is caused by a sub-group of the Chlamydia trachomatis bacterium. 
Lymphogranuloma venereum (LGV) je osobitnou formou genitálnej chlamýdiovej infekcie, ktorú spôsobuje podskupina baktérií Chlamydia trachomatis .
LGV is very rare in Europe. 
Ochorenie LGV je v Európe veľmi zriedkavé.
Most reported cases result from infections acquired through unprotected sex in parts of the world where the disease is more common. 
Najviac hlásených prípadov vyplýva z infekcií získaných pri nechránenom sexuálnom styku v krajinách, kde je toto ochorenie častejšie.
Since 2003 an atypical form of LGV infection has been spreading in Europe among men who have sex with men. 
Od roku 2003 sa v Európe medzi mužmi, ktorí majú pohlavný styk s mužmi, šíri netypická forma infekcie LGV.
The disease presentation is different from traditional LGV in that the patients have symptoms of inflammation in the rectum (proctitis) and colon (haemorrhagic colitis), and often do not have urethritis or the swollen lymph nodes in the groins that are otherwise typical of LGV. 
Prejavy ochorenia sa líšia od bežného ochorenia LGV v tom, že pacienti majú príznaky zápalu konečníka (proktitída) a hrubého čreva (hemoragická kolitída) a často nemajú uretritídu ani ochorenie ústrojov s napuchnutými lymfatickými uzlinami v slabinách, čo sú bežne prejavy ochorenia LGV.
Control of genital chlamydia focuses on reducing sexual risk behaviour, condom use, early diagnosis, and effective management of sexual partners in order to break the chain of transmission. 
Genitálnym chlamýdiovým infekciám možno predchádzať znižovaním rizikového sexuálneho správania, používaním kondómov, včasnou diagnostikou a účinným informovaním sexuálnych partnerov s cieľom prerušiť prenášanie ochorenia.
RELATED TOPICSHEALTH TOPICS A-ZREAD MORE ON ECDC SITERELATED HEALTH TOPICSRELATED HEALTH TOPICS 
SÚVISIACE TÉMY ZDRAVOTNÉ TÉMY A ‒ Z VIAC NA STRÁNKE CENTRA ECDC SÚVISIACE ZDRAVOTNÉ TÉMY SÚVISIACE ZDRAVOTNÉ TÉMY
LGV is a systemic STI caused by a specific type of Chlamydia trachomatis ( serovars L1 , L2, and L3 ). 
LGV je systematická pohlavne prenosná choroba, ktorú spôsobuje osobitný typ baktérie Chlamydia trachomatis (sérovary L1 , L2 a L3).
LGV rarely occurs in the Western world and cases are likely imported from Africa, South-East Asia and the Carribean region. 
LGV sa zriedka vyskytuje v západnom svete a známe prípady boli pravdepodobne prinesené z Afriky, juhovýchodnej Ázie a z Karibiku.
The classical picture of LGV involves genital ulceration, adenopathy and is characterized by buboes. 
K bežným prejavom LGV patria genitálne vredy, adenopatia a charakterizujú ju tzv. bubá.
Since 2003 a series of outbreaks have been reported in large European cities among men who have sex with men. 
Od roku 2003 bolo vo veľkých európskych mestách hlásených niekoľko epidémií medzi mužmi, ktorí majú pohlavný styk s mužmi.
Most cases presented with severe proctitis which is associated with unprotected anal intercourse. 
Vo väčšine prípadov sa prejavovala závažná proktitída súvisiaca s nechráneným análnym stykom.
Genotyping is needed to confirm infection with serovars L1-L3. 
Na potvrdenie infekcie sérovarmi L1 až L3 je potrebné vykonať genotypovú analýzu.
Sexual partners should be evaluated to prevent further spread of disease. 
Ďalšiemu šíreniu ochorenia možno predchádzať prehodnotením sexuálnych partnerov.
LGV can be cured with antibiotic treatment for 3 weeks followed by test of cure. 
LGV je možné liečiť antibiotikami podávanými 3 týždne, po ktorých je potrebné vykonať testy na prítomnosť choroby.
Accelerating economic activity and fossil fuel combustion over the last century have precipitated an environmental impact of unprecedented proportions. 
Čoraz intenzívnejšia hospodárska činnosť a spaľovanie fosílnych palív v minulom storočí mali dosiaľ nevídaný vplyv na životné prostredie.
Ecosystem decline, loss of biodiversity, stratospheric ozone depletion, and climate change are some of these environmental changes. 
K zmenám životného prostredia patria napríklad rozpad ekosystému, strata biodiverzity, zmenšovanie ozónovej vrstvy a zmena klímy.
Climate change is ascribed to natural processes and human activity altering atmospheric conditions. 
Zmena klímy sa pripisuje prirodzeným procesom a ľudskej činnosti, ktorá ovplyvňuje atmosférické podmienky.
Climate change is indeed tangible: 
Zmena klímy je naozaj zrejmá:
the worldwide mean surface temperature has increased by 0.74±0.18°C over the past 100 years , while the worldwide sea level has risen by 1.8 mm per year since 1961 and the Arctic sea ice is retreating by 2.7±0.6% per decade. 
priemerná teplota zemského povrchu stúpla za posledných 100 rokov o 0,74 ± 0,18 °C, hladina svetových morí sa od roku 1961 zdvíha o 1,8 mm ročne a Severný ľadový oceán za desať rokov ustúpil o 2,7 ± 0,6 %.
In addition, sea surface temperatures are warming, mountain glaciers are shrinking, oceans are becoming more acidic, extreme weather events are increasing in frequency and intensity. 
Okrem toho stúpa povrchová teplota morí, zmenšujú sa horské ľadovce, oceány sa prekysličujú a čoraz častejšie a intenzívnejšie sa vyskytuje extrémne počasie.
These climatic changes have already had noticeable effects on many natural systems, including marine and terrestrial ecosystems, such as the timing of seasonal biological events and the distribution of animal and plant species. 
Tieto zmeny klímy už začínajú mať pozorovateľný vplyv na množstvo prírodných systémov vrátane morských a kontinentálnych ekosystémov, ako napríklad načasovanie sezónnych biologických javov a rozšírenie zvieracích a rastlinných druhov.
The transmission of infectious disease is determined by many factors including social, economical, ecological conditions, access to care and intrinsic human immunity. 
Šírenie infekčných chorôb závisí od množstva faktorov, akými sú sociálne, hospodárske, ekologické podmienky, prístup k starostlivosti a prirodzená ľudská imunita.
Many infectious agents, vector organisms, non-human reservoir species, and pathogen replication rates are particularly sensitive to climatic conditions. 
Mnohé infekčné látky, bacilonosiče, druhy neparazitujúce na ľuďoch a miera patogénovej replikácie do veľkej miery závisia od klimatických podmienok.
Numerous theories have been developed in recent years to explain the relationship between climate change and infectious diseases: 
V posledných rokoch sa objavilo množstvo teórií vysvetľujúcich vzťah medzi zmenou klímy a infekčnými chorobami:
they include higher proliferation rates at higher temperatures, extended transmission season, changes in ecological balances, and climate-related migration of vectors, reservoir hosts, or human populations. 
patria k nim vyššia miera šírenia pri vyšších teplotách, dlhšie obdobie šírenia chorôb, zmeny v ekologickej rovnováhe a migrácia bacilonosičov, hostiteľov a ľudskej populácie na základe klímy.
The relationship between climate change and infectious diseases in Europe thus calls for careful assessment and analysis In this Review we look at the evidence for climate-related changes in infectious disease incidence, distribution, localised outbreaks, and potential for the establishment of tropical vector species in Europe. 
Vzťah medzi zmenou klímy a infekčnými chorobami v Európe preto vyžaduje dôkladné posúdenie a analýzu. V tomto prehľade sa uvádzajú dôkazy o zmenách klímy ovplyvňujúcich výskyt infekčných chorôb, ich šírenie a miesta vypuknutia epidémií, ako aj možnosti usadenia tropických bacilonosičov v Európe.
Based on this review of published the European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC) has identified the need to tackle the technical challenges by developing a blueprint for an environmental and epidemiological network that would link existing resources. 
Na základe tohto prehľadu určilo Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC), že je potrebné na technologickej úrovni pripraviť návrh environmentálnej a epidemiologickej siete, v ktorej by sa spájali všetky dostupné zdroje.
Merging, integrating, and analysing such data will advance our understanding of the relationship between climate change and infectious diseases in Europe and inform public health action, summarized. 
Zlúčením, začlenením a analýzou týchto údajov lepšie pochopíme vzťah medzi zmenou klímy a infekčnými chorobami v Európe a o záveroch budeme môcť informovať orgány v oblasti verejného zdravia.
Source: 
Zdroj:
Figure 1. Key European vulnerabilities to climate change (biogeographical regions) 
Obr. 1. Najzraniteľnejšie európske regióny v dôsledku zmeny klímy (biologicko-geografické regióny)
Key vulnerabilities of European systems and sectors to climate change during the 21st century for the main biogeographic regions of Europe (EEA, 2004a): 
Najzraniteľnejšie európske sústavy a sektory v 21. storočí v dôsledku zmeny klímy, hlavné biologicko-geografické regióny Európy (EEA, 2004a):
Tundra, pale turquoise. 
Región tundry, bledotyrkysová.
Boreal, dark blue. 
Boreálny región, tmavomodrá.
Atlantic, light blue. 
Atlantický región, bledomodrá.
Central, green; includes the Pannonian Region. 
Kontinentálny región, zelená; vrátane Panónskeho regiónu.
Mountains, purple. 
Alpský región, fialová.
Mediterranean, orange; includes the Black Sea region. 
Stredomorský región, oranžová; vrátane Čiernomorského regiónu.
Steppe, cream. 
Stepný región, smotanová.
sea-level rise. 
Stúpanie hladiny morí.
North Atlantic Oscillation. 
Severoatlantická oscilácia.
Copyright EEA, Copenhagen. 
Copyright EEA, Kodaň.
Climate change and public health 
Zmena klímy a verejné zdravie
The impact on public health from climate change may be far reaching and include deaths and hospitalizations due to heat waves; hypothermia from blizzards; injuries and death from flooding; and potential shifts in the transmission ranges of vector-borne diseases such as hantavirus, West Nile virus, tick-borne encephalitis, Lyme disease, Malaria and Dengue. 
Vplyv zmeny klímy na verejné zdravie môže byť rozsiahly a jeho súčasťou môžu byť úmrtia a hospitalizácie v dôsledku teplotných vĺn, hypotermie v dôsledku fujavíc, zranenia a úmrtia v dôsledku záplav a možné posuny v oblastiach ochorení prenášaných bacilonosičmi, ako napríklad hantavírusu, západonílskeho vírusu, kliešťovej encafalitídy, lymeskej choroby, malárie a dengue.
Most importantly, the potential population health impacts of environmental changes extend far into future, if environmental conditions deteriorate further. 
Ak sa budú environmentálne podmienky ďalej zhoršovať, možné vplyvy na zdravie obyvateľstva v dôsledku environmentálnych zmien môžu byť v budúcnosti ešte väčšie.
Change can be abrupt and unexpected but they can also be protracted and gradual and thus pose considerable challenges to public health. 
Zmeny môžu prísť náhle a nečakane, môžu sa však aj spomaliť a predĺžiť, a tak predstavovať významné nebezpečenstvo pre verejné zdravie.
Climate change and communicable diseases 
Zmena klímy a prenosné choroby
Climate change may also alter the distribution and transmission of communicable diseases principally through impacting disease pathogens directly; through impacting the distribution of vectors which may carry diseases; or through impacting human behaviours leading to changing patterns of exposure to infectious diseases (e.g. increased time spent outdoors in woodlands where ticks live). 
Zmena klímy môže ovplyvniť aj šírenie prenosných chorôb, a to najmä prostredníctvom priameho vplyvu na patogény chorôb, vplyvu na šírenie bacilonosičov, ktoré môžu prenášať choroby, alebo prostredníctvom vplyvu na ľudské správanie, ktorý môže viesť k zmene vzorcov vystavenia infekčným chorobám (napr. viac času tráveného vonku v prírode, kde žijú kliešte).
Vector-borne diseases are transmitted by arthropods such as ticks (e.g. tick-borne encephalitis (TBE), Lyme disease), mosquitoes (e.g. Chikungunya fever, Dengue fever), or sandflies (e.g. visceral leishmaniasis). 
Choroby prenášané bacilonosičmi prenášajú článkonožce, napríklad kliešte (napr. kliešťovú encefalitídu, lymeskú chorobu), moskyty (napr. horúčky chikungunya a dengue) alebo kútovky (napr. viscerálnu leišmaniózu).
Climatic changes, such as hotter and longer summers, warmer winters, and/or increased annual rainfalls could enable these organisms to shift their habitats, potentially introducing diseases to areas previously unfamiliar with them. 
Zmeny klímy, ako napríklad horúcejšie a dlhšie letá, teplejšie zimy alebo vyššie ročné zrážky, môžu týmto organizmom umožňovať presunúť svoje habitaty, a tak potenciálne priniesť choroby do oblastí, kde sa predtým nevyskytovali.
Meanwhile, food-borne diseases like salmonellosis have been observed to be highly temperature sensitive, meaning that increased annual average temperatures could have important effects on food safety. 
Choroby prenášané potravou, ako napríklad salmonelóza, sa považujú za veľmi citlivé na teplotu, čo znamená, že zvýšené priemerné ročné teploty môžu ovplyvniť bezpečnosť potravín.
Climate change may influence water quality and availability (drinking and bathing) while also leading to increased risks of flooding in some regions. 
Zmena klímy môže mať vplyv aj na kvalitu a dostupnosť vody (pitnej a úžitkovej), ale tiež viesť k zvýšeným rizikám záplav v niektorých regiónoch.