natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However , some signs are emerging that inflation expectations have been trending up recently .
Začínajú sa však objavovať náznaky nedávneho postupného zvyšovania inflačných očakávaní .
Thus , it cannot be excluded that they will tend to be lastingly higher nowadays than in the initial years of the single monetary policy .
Nedá sa teda vylúčiť , že teraz budú dlhší čas skôr vyššie , ako v prvých rokoch výkonu jednotnej menovej politiky .
It is in this respect that a firm anchoring of inflation expectations remains of the essence and is given highest priority by the Governing Council .
V tejto súvislosti má teda aj naďalej veľký význam pevné ukotvenie inflačných očakávaní , čo je zároveň najvyššou prioritou Rady guvernérov .
Finally , while average actual HICP inflation rates have been broadly consistent with price stability , surveys suggest protracted divergences in the evolution of official inflation figures and inflation as perceived by the general public in the euro area ( see Chart 14 ) .
V neposlednom rade je problémom aj skutočnosť , že hoci priemerné miery skutočnej inflácie HICP dosahujú úroveň zodpovedajúcu cenovej stabilite , výsledky prieskumov poukazujú na dlhodobo rozdielny vývoj oficiálnych údajov o inflácii a úrovňou inflácie , ako ju vníma široká verejnosť v eurozóne ( graf 14 ) .
A number of factors may have been behind these divergent developments .
Dôvodom môže byť viacero faktorov .
One important argument in this respect is that consumers may attach higher importance to the development of prices of goods and services that they buy more frequently .
Jedným z dôležitých argumentov v tomto ohľade je fakt , že spotrebitelia možno pripisujú väčší význam vývoju cien tých tovarov alebo služieb , ktoré nakupujú častejšie .
According to this view , these items have a stronger impact on consumers » inflation sentiment than the amount of money actually spent on them .
Podľa tohto predpokladu majú tieto položky na postoj spotrebiteľov k inflácii väčší vplyv ako to , koľko peňazí na ne v skutočnosti utratia .
13 While overall HICP inflation has , on average , been at 1.9% since 1996 , there have been some quite divergent developments underlying the overall rate .
13 Zatiaľ čo celková inflácia HICP od roku 1996 dosahovala v priemere 1,9 %, za touto celkovou hodnotou sa často skrýval rozdielny vývoj jej jednotlivých zložiek .
Chart 15 shows the average annual percentage changes in the most detailed HICP sub-indices since 1996 .
Graf 15 zobrazuje priemerné ročné zmeny ( v percentách ) najpodrobnejších podindexov HICP od roku 1996 .
It has tended to be the case that infrequently purchased durable products ( e.g. computers and cars ) have exhibited much lower price increases than more frequently purchased items ( such as petrol and food in restaurants and cafés ) .
Z grafu vidno , že ceny zriedkavo nakupovaných produktov dlhodobej spotreby ( napr . počítačov alebo automobilov ) väčšinou rástli oveľa pomalšie ako ceny často nakupovaných položiek ( napr .
Thus , explaining the differences between perceived inflation and actual inflation , and maintaining public confidence in the official inflation statistics , remains a major challenge for , in particular , the communication policy of the ECB and the Eurosystem .
Vysvetľovanie rozdielov medzi vnímanou a skutočnou mierou inflácie a udržiavanie dôvery verejnosti v oficiálne inflačné štatistiky teda zostáva hlavnou úlohou najmä pre komunikačnú politiku ECB a Eurosystému .
Divergent developments in HICP components
Ro z d i e l ny v ý vo j j e d n o t l i v ý c h z l ož i e k H I C P
13 For further details , see the article entitled « Measured inflation and inflation perceptions in the euro area » , in particular Box 1 , entitled « The European Commission 's survey of consumers » inflation perceptions » , in the May 2007 issue of the Monthly Bulletin .
13 Podrobnejšie informácie nájdete v článku „Measured inflation and inflation perceptions in the euro area » , najmä v boxe 1 „The European Commission 's survey of consumers » inflation perceptions » vo vydaní Mesačného bulletinu z mája 2007 .
THREE STAGES TO ECONOMIC AND MONETARY UNION ( EMU )
TRI ETAPY HOSPODÁRSKEJ A MENOVEJ ÚNIE ( HMÚ ) 1 . júl 1990 --
CONVERGENCE CRITERIA 64
KONVERGENČNÉ KRITÉRIÁ Hospodárska a menová únia
4 ECONOMIC POLICY CHALLENGES AND ENLARGEMENT As discussed in Chapter 3 , monetary policy makes its best contribution to real economic growth by maintaining price stability .
4 OTVORENÉ OTÁZKY HOSPODÁRSKEJ POLITIKY A ROZŠIROVANIA Ako sa uvádza v kapitole 3 , menová politika najlepšie prispieva k reálnemu hospodárskemu rastu udržiavaním cenovej stability .
While this contribution is very important , structural and fiscal policies are mainly responsible for the macroeconomic trends that are analysed in this chapter .
Aj keď je tento príspevok veľmi dôležitý , makroekonomické trendy , ktoré sú analyzované v tejto kapitole , ovplyvňujú hlavne štrukturálne a fiškálne politiky .
Looking back over the past decade , since the introduction of EMU the euro area has witnessed an increase of more than 15 million in the number of people employed .
Pri pohľade na uplynulé desaťročie od zavedenia HMÚ sa v eurozóne zvýšil počet zamestnaných osôb o viac ako 15 miliónov .
In the period 1990-98 , the number increased by only around 5 million .
V období rokov 1990 až 1998 sa tento počet zvýšil iba asi o 5 miliónov .
These are encouraging developments , resulting from past re-structuring in the corporate sector , labour market reforms , immigration and wage moderation .
To je povzbudivý vývoj , ktorý je výsledkom predchádzajúcej reštrukturalizácie v podnikovom sektore , reforiem na pracovných trhoch , imigrácie a zmiernenia rastu miezd .
However , hourly labour productivity in the euro area has been relatively low since the mid-1990s .
Hodinová produktivita práce v eurozóne je však od polovice 90 . rokov relatívne nízka .
The overall assessment of fiscal policy is nuanced .
Celkové hodnotenie fiškálnej politiky je protichodné .
On the one hand , the overall fiscal position of the euro area has improved significantly in recent years .
Na jednej strane celková fiškálna pozícia eurozóny sa v posledných rokoch výrazne zlepšila .
On the other hand , some euro area countries have still to achieve and maintain sound fiscal positions and reduce government debt ratios to more sustainable levels .
Na druhej strane niektoré krajiny eurozóny ešte len musia dosiahnuť a udržiavať zdravé fiškálne pozície a znižovať pomer dlhu verejného sektora na udržateľnejšiu úroveň .
In this respect , the failure in many cases to consolidate public finances more rapidly in good times has been especially disappointing .
V tomto ohľade bola osobitným sklamaním v mnohých prípadoch neschopnosť rýchlejšej konsolidácie verejných financií počas ekonomicky priaznivého obdobia .
Cross-country differentials in real output growth and inflation are not particularly large when compared with those across US states and regions .
Rozdiely v raste reálneho produktu a v inflácii medzi jednotlivými krajinami nie sú obzvlášť veľké , ak ich porovnáme s rozdielmi medzi štátmi a regiónmi USA .
As in any currency area , they are to a certain extent natural -- for instance , if they are related to catching-up effects .
Tak ako v každej menovej oblasti , tieto rozdiely sú do určitej miery prirodzené -- napríklad , ak súvisia s efektmi dobiehania .
However , differences may also reflect inappropriate national economic policies and structural rigidities , which should be addressed by national policy-makers .
Rozdiely však môžu odzrkadľovať aj nevhodné národné hospodárske politiky a štrukturálne nepružnosti , ktorými by sa mali zaoberať príslušné národné orgány .
This chapter also describes how the euro area has grown from originally 11 countries to now 15 .
Táto kapitola tiež opisuje , ako sa eurozóna rozširovala z pôvodných 11 na súčasných 15 krajín .
Enlargement of the euro area is an irrevocable step and therefore needs to be well prepared .
Rozširovanie eurozóny je nezvratným krokom , preto musí byť dobre pripravené .
For any future expansion , it is crucial that convergence is achieved on a sustainable basis .
Pre každé ďalšie rozširovanie je mimoriadne dôležité , aby sa dosiahla udržateľnosť konvergencie .
All in all , good progress has been made .
Celkovo možno povedať , že sa dosiahol významný pokrok .
But a lot remains to be done , and recent signs of a slowdown or even back-tracking in terms of structural reforms and fiscal consolidation are a concern , also from a monetary policy point of view .
Napriek tomu ešte toho treba veľa urobiť , pričom nedávne náznaky spomalenia alebo dokonca zvrátenia štrukturálnych reforiem a fiškálnej konsolidácie predstavujú zdroj obáv , a to aj z hľadiska menovej politiky .
Ill-designed structural policies , economic rigidities and undisciplined fiscal policies may contribute to increased inflationary pressures or higher inflation persistence , which monetary policy would need to take into account .
Nesprávne navrhnuté štrukturálne politiky , nepružnosti v hospodárstve a nedisciplinované fiškálne politiky môžu prispievať k zvýšeniu inflačných tlakov alebo dlhšiemu pretrvávaniu inflácie , ktoré by menová politika musela brať do úvahy .
Economic policies and reforms that enhance competition and flexibility in goods , capital and labour markets , as well as the completion of the Single Market , promote growth and job creation , curb price pressures and hence increase welfare .
Hospodárske politiky a reformy , ktoré posilňujú konkurenciu a flexibilitu na tovarových , kapitálových a pracovných trhoch , ako aj dobudovanie jednotného trhu , podporujú rast a vytváranie pracovných miest , obmedzujú cenové tlaky a tým zvyšujú blahobyt .
Such policies also contribute to the smooth functioning of adjustment mechanisms in EMU .
Tieto politiky tiež prispievajú k hladkému fungovaniu adaptačných mechanizmov v HMÚ .
This chapter is structured as follows .
Táto kapitola má nasledujúcu štruktúru .
Section 4.1 covers trends in real growth , productivity and labour markets .
Časť 4.1 sa zaoberá trendmi reálneho rastu , produktivitou a pracovnými trhmi .
Section 4.2 discusses fiscal policies .
Časť 4.2 je venovaná fiškálnym politikám .
Section 4.3 presents some stylised facts on cross-country differentials in real output growth and inflation .
Časť 4.3 prezentuje niektoré štylizované fakty o rozdieloch medzi jednotlivými krajinami v raste reálneho produktu a v inflácii .
Section 4.4 describes how the euro area has been enlarged from originally 11 countries to now 15 .
Časť 4.4 opisuje , ako sa eurozóna rozširovala z pôvodných 11 na súčasných 15 krajín .
Section 4.5 summarises the policy challenges looking ahead .
Časť 4.5 sumarizuje otvorené otázky hospodárskej politiky do budúcnosti .
4.1 REAL EURO AREA MACRO-DEVELOPMENTS AND STRUCTURAL POLICIES This section reviews real macroeconomic developments , as well as the main challenges to structural economic policies in the euro area .
1 R E Á L N Y M A K R O E K O N O M I C K Ý V Ý V O J V E U R O Z Ó N E A Š T R U K T U R Á L N E P O L I T I K Y Táto časť hodnotí reálny makroekonomický vývoj , ako aj hlavné výzvy pre štrukturálne hospodárske politiky v eurozóne .
First , the relevance of structural reforms in EMU is briefly discussed .
Najprv sa stručne rozoberá relevantnosť štrukturálnych reforiem v HMÚ .
Second , output , employment and productivity growth are reviewed .
Nasleduje hodnotenie rastu produkcie , zamestnanosti a produktivity .
Over the longer term , the structural and institutional features of the euro area economy determine to a large extent its capability to realise productivity and employment gains and to sustain strong economic growth .
Schopnosť ekonomiky eurozóny zvyšovať produktivitu a zamestnanosť a udržiavať silný ekonomický rast z dlhodobejšieho hľadiska v značnom rozsahu určujú jej štrukturálne a inštitucionálne charakteristiky .
Third , the main structural economic policy issues and challenges in labour and product markets are assessed .
Nakoniec sa hodnotia hlavné problémy a otvorené otázky štrukturálnej politiky na pracovných a tovarových trhoch .
RELEVANCE OF STRUCTURAL REFORMS IN A MONETARY UNION Competitive markets enhance resilience to shocks
R E L E V A N T N O S Ť Š T R U K T U R Á L N YC H R E F O R I E M V M E N O V E J Ú N I I Ko nk uren čn é t r hy posilňu jú odolnosť voči šokom
Economic reforms in the goods , capital and labour markets , as well as the completion of the Single Market , aim to remove barriers to competition , increase market flexibility and allow more intense national and cross-border competition .
Cieľom hospodárskych reforiem na tovarových , kapitálových a pracovných trhoch , ako aj dobudovania jednotného trhu je odstrániť bariéry pre konkurenciu , zvýšiť flexibilitu trhu a umožniť intenzívnejšiu národnú i cezhraničnú konkurenciu .
In general , such structural reforms are very relevant to monetary policy , as they are important for mitigating inflationary pressures and inflation persistence in response to adverse shocks .
Vo všeobecnosti sú tieto štrukturálne reformy veľmi relevantné pre menovú politiku , keďže sú dôležité pre zmierňovanie inflačných tlakov a pretrvávania inflácie v dôsledku negatívnych šokov .
More specifically , rigidities in the wage and price-setting mechanisms or ongoing excessive wage developments may delay the necessary adjustments of relative prices to economic shocks and thereby give rise to inflation persistence .
Konkrétnejšie , nepružnosť mzdových a cenotvorných mechanizmov alebo pretrvávanie nadmerného rastu miezd môže spôsobiť oneskorenie potrebných úprav relatívnych cien pri ekonomických šokoch , a tým predlžovať pretrvávanie inflácie .
Flexible and competitive markets , which would adjust smoothly to economic changes and absorb economic shocks 1 -- also across national borders -- are of particular importance in a monetary union such as the euro area , in which adjustments to national monetary and exchange rate policies are no longer available to respond to economic changes .
Flexibilné a konkurenčné trhy , ktoré by sa plynulo prispôsobovali hospodárskym zmenám a absorbovali ekonomické šoky 1 -- a to aj cezhranične -- sú v menovej únii , ako je eurozóna mimoriadne dôležité , keďže na zmeny v hospodárstve už nie je možné využívať úpravy národnej menovej politiky a výmenného kurzu .
2 Furthermore , economic reforms that remove barriers to competition not only enhance the resilience of the euro area to economic changes , but also contribute to curbing price pressures , since greater competition is generally found to exert downward pressure on costs and prices .
2 Ekonomické reformy , ktoré odstraňujú bariéry pre hospodársku súťaž , okrem toho nielenže podporujú odolnosť eurozóny voči hospodárskym zmenám , ale zároveň prispievajú aj k zmierňovaniu cenových tlakov , keďže konkurencia vo všeobecnosti vytvára tlak na znižovanie cien a nákladov .
3 In view of Europe 's weak economic performance over the past decade , the European Council has launched a wide-ranging and ambitious economic reform agenda -- the Lisbon Strategy for Growth and Jobs ( see also Chapter 2 ) .
3 Vzhľadom na slabú ekonomickú výkonnosť Európy v uplynulom desaťročí Európska rada spustila agendu rozsiahlych a ambicióznych ekonomických reforiem -- Lisabonskú stratégiu pre rast a zamestnanosť ( pozri tiež kapitolu 2 ) .
Among other objectives , the Lisbon Strategy aims to increase economic growth , productivity and labour utilisation in the European economy .
Lisabonská stratégia si okrem iného kladie za cieľ zvýšiť hospodársky rast , produktivitu a využitie pracovnej sily v európskom hospodárstve .
4 The Lisbon Strategy , as mentioned in Chapter 2 , is a fundamental and ambitious programme to draw Europe 's attention to the urgency of structural reforms .
4 Ako sa uvádza v kapitole 2 , Lisabonská stratégia je fundamentálnym a ambicióznym programom , ktorý má upriamiť pozornosť Európy na naliehavú potrebu štrukturálnych reforiem .
It is a comprehensive approach to reform , which aims to enhance competition and flexibility in product and labour markets .
Predstavuje komplexný prístup k reforme , ktorej cieľom je posilniť konkurenciu a flexibilitu na produktových a pracovných trhoch .
The strategy exploits the complementary and beneficial effects of economic reforms for , on the one hand , long-term growth prospects in the euro area by positively affecting labour participation and , on the other hand , labour productivity growth by promoting innovation and technological change .
Stratégia využíva komplementárne a prospešné účinky ekonomických reforiem jednak na dlhodobé vyhliadky rastu v eurozóne pozitívnym ovplyvňovaním účasti pracovnej sily , jednak na rast produktivity práce podporou inovácií a technologických zmien .
In the following sub-section , macroeconomic developments relating to output , productivity and employment over the past two decades will be reviewed .
V nasledujúcej časti sa hodnotí makroekonomický vývoj vo vzťahu k produkcii , produktivite a zamestnanosti za predchádzajúce dve desaťročia .
Competition promotes growth and curbs inflation pressures
Konkurencia podpor u je ras t a br zdí in f lačné t laky
4 Smooth adjustment to shocks in the euro area is also enhanced by financial integration ( see Chapter 6 ) .
1 Hladké prispôsobovanie šokom v eurozóne je tiež podporené finančnou integráciou ( kapitola 6 ) .
See N. Leiner-Killinger , V. López Pérez , R. Stiegert and G. Vitale , « Structural Reforms in EMU and the Role of Monetary Policy » , ECB Occasional Paper No 66 , July 2007 .
2 N. Leiner-Killinger , V. López Pérez , R. Stiegert and G. Vitale : „Structural Reforms in EMU and the Role of Monetary Policy » , ECB Occasional Paper č . 66 , júl 2007 .
See , for example , P. Cavelaars , « Does competition enhancement have permanent inflation effects ?"
3 Napríklad P. Cavelaars : „Does competition enhancement have permanent inflation effects ?"
, Kyklos , Vol. 56 , No 1 , 2003 , pp. 69-94 , and M. Przybyla and M. Roma , « Does product market competition reduce inflation ?
, Kyklos , ročník 56 , č . 1 , 2003 , s. 69-94 a M. Przybyla a M. Roma : „Does product market competition reduce inflation ?
Evidence from EU countries and sectors » , ECB Working Paper No 453 , March 2005 .
Evidence from EU countries and sectors » , ECB Working Paper č . 453 , marec 2005 .
See the European Commission 's internet site ( http://ec.europa.eu/growthandjobs/index_en.htm ) for further information .
4 Ďalšie informácie na internetovej stránke Európskej komisie ( http://ec.europa.eu/growthandjobs/index_en.htm ) .
Chart 1 Euro area compared with the United States
Graf 1 Porovnanie erozóny so Spojenými štátmi
REAL GROWTH AND PRODUCTIVITY DEVELOPMENTS IN THE EURO AREA Since 1996 the growth rate of the euro area has averaged 2.2% per year , almost unchanged from the average rate of growth in the period 1980-95 .
REÁLNY RAST A VÝVOJ PRODUKTIVIT Y V EUROZÓNE Priemerný hospodársky rast eurozóny od roku 1996 predstavuje 2,2 % ročne , čo je takmer nezmenená hodnota ako priemerná miera rastu v období rokov 1980 až 1995 .
However , this masks two quite different trends : while employment growth has improved significantly during the last decade , average productivity growth has experienced a significant slowdown since the mid-1990s .
Tento údaj však zakrýva dva odlišné trendy : kým rast zamestnanosti sa za posledné desaťročie výrazne zlepšil , priemerný rast produktivity zaznamenal od polovice 90 .
ECONOMIC POLICY CHALLENGES AND ENLARGEMENT
OTVORENÉ OTÁZKY HOSPODÁRSKEJ POLITIKY A ROZŠIROVANIA
euro area euro area average Real GDP per hour worked 1 ( annual percentage changes ) 4 3 2 1 0
Eurozóna Priemer za eurozónu Reálny HDP na odpracovanú hodinu 1 ( ročná percentuálna zmena ) 4 3 2 1 0
US US average
USA Priemer za USA
Growth in labour productivity is generally one of the main drivers of output growth over a longer - 1 - 1 horizon . All in all , long-term developments in the 1982 1986 1990 1994 1998 2002 2006 euro area are characterised by a break in the midReal GDP per person employed 1 1990s , following a period of prolonged growth .
Rast produktivity práce je vo všeobecnosti jed-1 - 1 ným z hlavných faktorov hospodárskeho rastu 1982 1986 1990 1994 1998 2002 2006 v dlhodobejšom horizonte . Celkovo je dlhodoReálny HDP na zamestnanú osobu 1 bý vývoj v eurozóne charakterizovaný zlomom ( ročná percentuálna zmena ) v polovici 90 .
( annual percentage changes ) Between 1980 and 1995 , average growth in 4 4 output per hours worked in the euro area reached 2.3% , whereas output grew by 2.2% . From the 3 3 mid-1990s onwards , there has been a pronounced 2 2 slowdown in productivity growth .
rokov , po ktorom nasledovalo ob4 4 dobie trvalého rastu . Medzi rokmi 1980 a 1995 3 3 priemerný rast produkcie na jednu odpracova2 2 nú hodinu v eurozóne dosiahol 2,3 %, pričom produkcia sa zvýšila o 2,2 %.
From 1996 to 1 1 2007 , average productivity growth in the euro area measured as output per hours worked 0 0 weakened , amounting to just 1.3% over the - 1 - 1 period ( see Chart 1 ) , while average output growth 1982 1986 1990 1994 1998 2002 2006 remained roughly unchanged from the previous Source : European Commission 's AMECO database .
1 1 rokov až do súčasnosti dochádza k postupnému 0 0 spomaľovaniu rastu produktivity . Od roku 1996 do roku 2007 sa priemerný rast produktivity - 1 - 1 1982 1986 1990 1994 1998 2002 2006 v eurozóne meranej produkciou na odpracovanú hodnotu oslabil a v uvedenom období dosiaZdroj : Databáza Európskej komisie AMECO .
Note : German data prior to 1991 are inferred from West period .
Poznámka : Údaje za Nemecko pred rokom 1991 sa týkajú len hol iba 1,3 % ( graf 1 ) , zatiaľ čo priemerný rast západného Nemecka .
The productivity slowdown has been Germany only . accompanied by a pronounced increase in the 1 ) Averages calculated over the periods 1980-95 and 1996-2006 .
1 ) Priemery vypočítané za obdobia 1980 až 1995 a 1996 až produkcie zostal bez výraznejšej zmeny v po2006 . rovnaní s predchádzajúcim obdobím .
annual growth rate of total hours worked .
Spomalenie rastu produktivity bolo spojené s výrazným zrýchlením medziročného rastu celkového počtu odpracovaných hodín .
During the period 1980-95 , annual total hours worked actually declined on average by 0.2% , while between 1996 and 2007 the figure rose by 0.9% per year .
V období rokov 1980 až 1995 sa počet odpracovaných hodín za rok znižoval priemerne o 0,2 %, avšak od roku 1996 do roku 2007 rástol o 0,9 % ročne .
In the period 1999-2007 , productivity per hour grew by 1.2% on average per annum in the euro area , compared with 1.9% in the period 1990-98 .
V období rokov 1999 až 2007 hodinová produktivita v eurozóne rástla priemerne o 1,2 % ročne , v porovnaní s 1,9 % v období rokov 1990 až 1998 .
These euro area developments contrast with developments in the United States , where the rate of growth in total hours worked fell slightly from 1.4% on average over the period 1980-95 to 1.3% on average in the period 1996-2007 , and the rate of growth in productivity in increased significantly from 1.4% to 2.1% .
Tento vývoj v eurozóne je v protiklade s vývojom v Spojených štátoch , kde sa miera rastu celkového počtu odpracovaných hodín mierne znížila z priemernej hodnoty 1,4 % v rokoch 1980 až 1995 na priemerne 1,3 % v období rokov 1996 až 2007 , pričom tempo rastu produktivity sa výrazne zvýšilo z 1,4 % na 2,1 %.
Thus , in the euro area , higher growth in employment and hours worked has been offset by losses in productivity growth , leaving the rate of output growth roughly unchanged .
V eurozóne teda vyšší rast zamestnanosti a počtu odpracovaných hodín bol kompenzovaný poklesom rastu produktivity , čím sa tempo rastu produkcie prakticky nezmenilo .
In contrast , productivity gains in the United States more than compensated for the deceleration in labour input , giving rise to strengthened output growth .
Naopak , prírastky produktivity v Spojených štátoch viac než kompenzovali spomalenie rastu pracovných vstupov , čo viedlo k posilneniu rastu produkcie .