natgillin/translations-raw huggingface dataset:
percentage deviation in March 2008 from ten-year average calculated for the period April 1998-March 2008 ) Mar . 2008 Real bilateral exchange rate against the euro Memo items : Nominal effective exchange rate 2 ) Real effective exchange rate 1 ) , 2 ) 1 )
percentuálna odchýlka v marci 2008 od desaťročného priemeru vypočítaného za obdobie apríl 1998 až marec 2008 ) Marec 2008 Reálny dvojstranný výmenný kurz voči euru 1 ) Informatívne položky : Nominálny efektívny výmenný kurz 2 ) Reálny efektívny výmenný kurz 1 ) , 2 ) 16,4 18,1 21,1
Table 11 External developments ( as a percentage of GDP , unless otherwise stated ) 1998 Balance of payments Current account and capital account balance 1 ) Current account balance Goods balance Services balance Income balance Current transfers balance Capital account balance Combined direct and portfolio investment balance 1 ) Direct investment balance Portfolio investment balance Other investment balance Reserve assets Exports of goods and services Imports of goods and services Net international investment position 2 ) Gross external debt 2 ) - 3.9 - 4.0 - 7.5 2.5 - 0.7 1.7 0.0 3.8 2.9 1.0 3.2 - 3.4 25.2 30.2 - 24.4 34.5 1999 - 7.4 - 7.4 - 9.0 0.8 - 0.6 1.3 0.0 4.9 4.3 0.6 1.5 - 0.1 22.9 31.1 - 30.6 40.8 2000 - 5.8 - 5.8 - 7.2 0.8 - 0.9 1.4 0.0 7.4 5.5 1.9 - 1.5 - 0.4 27.1 33.4 - 30.7 38.7 2001 - 2.8 - 2.8 - 4.0 0.4 - 0.7 1.5 0.0 3.6 3.0 0.6 - 1.8 0.2 27.0 30.6 - 29.5 36.8 2002 - 2.5 - 2.5 - 3.7 0.4 - 0.9 1.7 0.0 2.9 2.0 1.0 1.2 - 0.3 28.6 31.9 - 34.9 40.3 2003 - 2.1 - 2.1 - 2.6 0.2 - 1.7 2.0 0.0 3.1 2.0 1.1 1.3 - 0.6 33.3 35.7 - 41.7 47.6 2004 - 3.6 - 4.1 - 2.2 0.0 - 3.3 1.4 0.5 8.5 4.8 3.7 - 5.0 - 0.4 37.5 39.7 - 41.5 42.0 2005 - 0.9 - 1.2 - 0.9 0.2 - 2.2 1.7 0.3 6.4 2.3 4.1 - 1.4 - 2.7 37.1 37.8 - 42.4 44.1 2006 - 2.1 - 2.7 - 2.0 0.2 - 2.8 1.9 0.6 2.1 2.9 - 0.9 1.7 - 0.8 40.3 42.1 - 44.6 46.5 2007 - 2.6 - 3.7 - 3.7 0.9 - 3.0 2.0 1.1 2.2 3.4 - 1.2 6.2 - 3.0 41.0 43.7 .
Tabuľka 11 Vývoj vo vzťahu k zahraničiu ( v percentách HDP , ak nie je uvedené inak ) 1998 Platobná bilancia Bežný a kapitálový účet 1 ) Bežný účet Bilancia tovarov Bilancia služieb Bilancia výnosov Bežné transfery Kapitálový účet Priame a portfóliové investície 1 ) Priame investície Portfóliové investície Ostatné investície Rezervné aktíva Vývoz tovarov a služieb Dovoz tovarov a služieb Čistá medzinárodná investičná pozícia 2 ) Hrubý zahraničný dlh 2 ) - 3,9 - 4,0 - 7,5 2,5 - 0,7 1,7 0,0 3,8 2,9 1,0 3,2 - 3,4 25,2 30,2 - 24,4 34,5 1999 - 7,4 - 7,4 - 9,0 0,8 - 0,6 1,3 0,0 4,9 4,3 0,6 1,5 - 0,1 22,9 31,1 - 30,6 40,8 2000 - 5,8 - 5,8 - 7,2 0,8 - 0,9 1,4 0,0 7,4 5,5 1,9 - 1,5 - 0,4 27,1 33,4 - 30,7 38,7 2001 - 2,8 - 2,8 - 4,0 0,4 - 0,7 1,5 0,0 3,6 3,0 0,6 - 1,8 0,2 27,0 30,6 - 29,5 36,8 2002 - 2,5 - 2,5 - 3,7 0,4 - 0,9 1,7 0,0 2,9 2,0 1,0 1,2 - 0,3 28,6 31,9 - 34,9 40,3 2003 - 2,1 - 2,1 - 2,6 0,2 - 1,7 2,0 0,0 3,1 2,0 1,1 1,3 - 0,6 33,3 35,7 - 41,7 47,6 2004 - 3,6 - 4,1 - 2,2 0,0 - 3,3 1,4 0,5 8,5 4,8 3,7 - 5,0 - 0,4 37,5 39,7 - 41,5 42,0 2005 - 0,9 - 1,2 - 0,9 0,2 - 2,2 1,7 0,3 6,4 2,3 4,1 - 1,4 - 2,7 37,1 37,8 - 42,4 44,1 2006 - 2,1 - 2,7 - 2,0 0,2 - 2,8 1,9 0,6 2,1 2,9 - 0,9 1,7 - 0,8 40,3 42,1 - 44,6 46,5 2007 - 2,6 - 3,7 - 3,7 0,9 - 3,0 2,0 1,1 2,2 3,4 - 1,2 6,2 - 3,0 41,0 43,7 .
Table 12 Indicators of integration with the euro area ( as a percentage of the total ) 1998 External trade with the euro area Exports of goods Imports of goods Investment position with the euro area Inward direct investment 1 ) Outward direct investment 1 ) Portfolio investment liabilities 1 ) Portfolio investment assets 1 ) Memo items : External trade with the EU Exports of goods Imports of goods 59.3 55.8 .
Tabuľka 12 Ukazovatele integrácie do eurozóny ( v percentách z celku ) 1998 Zahraničný obchod s eurozónou Vývoz tovaru Dovoz tovaru Investičná pozícia voči eurozóne Priame investície v SR 1 ) Priame investície v eurozóne 1 ) Portfóliové investície -- pasíva 1 ) Portfóliové investície -- aktíva 1 ) Informatívne položky : Zahraničný obchod s EÚ Vývoz tovaru Dovoz tovaru 78,2 72,2 81,6 72,2 81,2 69,0 81,2 69,7 81,1 69,7 81,9 69,6 80,5 75,2 78,6 75,3 79,0 73,0 78,7 72,8 59,3 55,8 .
average of observations through period ) 2007 Dec. Long-term interest rate Reference value 1 ) Euro area 2 ) 5.9 4.4 2008 Feb. 5.8 4.1 Apr. 2007 to Mar .
priemer za obdobie ) 2007 Dec. Dlhodobá úroková miera Referenčná hodnota 1 ) Eurozóna 2 ) 5,9 4,4 Jan. 5,8 4,2 2008 Feb. 5,8 4,1 Mar . 6,0 4,1 Apr. 2007 až mar .
Chart 6 Long-term interest rate ( LTIR ) ( a ) Long-term interest rate ( LTIR ) ( monthly averages in percentages ) ( b ) LTIR and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area ( monthly averages in percentage points ) long-term interest rate differential HICP inflation differential 14.0 12.0 10.0 8.0 6.0 4.0 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Sources : ECB and European Commission ( Eurostat ) . 14.0 12.0 10.0 2.0 8.0 0.0 6.0 4.0 - 2.0 - 4.0 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007
Graf 6 dlhodobá úroková miera ( a ) Dlhodobá úroková miera ( mesačný priemer v percentách ) ( b ) Diferenciál dlhodobej úrokovej miery a inflácie HICP voči eurozóne ( mesačný priemer v percentuálnych bodoch ) Diferenciál dlhodobej úrokovej miery Diferenciál inflácie HICP 14,0 12,0 10,0 8,0 6,0 4,0 14,0 12,0 10,0 8,0 6,0 4,0 8,0 6,0 4,0 2,0 0,0 - 2,0 - 4,0 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007
4 ) Outstanding amount of deposits and debt securities issued by resident MFIs ( excluding the NCB ) held by euro area MFIs as a percentage of resident MFIs » liabilities .
Úvery zahŕňajú nesplatené pôžičky a dlhové cenné papiere . 170
166 ECB Convergence Report May 2008
ECB Konvergenčná správa Máj 2008
ROMANIA 5.8 5.8.1 ROMANIA PRICE DEVELOPMENTS The disinflation process took place against a background of strong real GDP growth , which was above 5.0% almost every year from 2001 onwards ( see Table 2 ) .
RUMUNSKO 5.8 RUMUNSKO K znižovaniu inflácie dochádzalo v prostredí výrazného rastu reálneho HDP , ktorý sa od roku 2001 takmer každý rok pohyboval nad úrovňou 5,0 % ( tabuľka 2 ) .
Owing to this solid growth performance , the unemployment rate never exceeded 8.5% in the review period .
Vďaka tomuto silnému rastu miera nezamestnanosti v sledovanom období nikdy neprekročila 8,5 %.
The decrease in inflation took place against the backdrop of very strong growth in compensation per employee , which was above 20 % for a number of years .
Zníženie inflácie bolo odrazom veľmi vysokého rastu odmeny na zamestnanca . Tento dosahoval viac ako 20 % počas viacerých rokov .
Import price growth was rather high until 2004 , reflecting mainly the depreciation in the effective exchange rate , but to some extent also increases in international commodity prices .
Rast dovozných cien bol do roku 2004 pomerne vysoký , najmä v dôsledku oslabenia efektívneho výmenného kurzu a do určitej miery aj zvýšenia svetových cien komodít .
However , between 2005 and mid-2007 import price developments were strongly supportive of the disinflation process due to the marked appreciation of the Romanian leu against the euro .
Od roku 2005 do polovice roka 2007 však vývoj dovozných cien do značnej miery prispieval k procesu znižovania inflácie v dôsledku výrazného posilňovania rumunského lei voči euru .
The general pattern of inflation developments , in particular the until recently clear downward trend in inflation , is also apparent from other relevant indices , such as the HICP excluding unprocessed food and energy ( see Table 2 ) .
Všeobecný trend vývoja inflácie , najmä jej donedávna zreteľne klesajúci trend , potvrdzujú aj ďalšie relevantné cenové indexy , napr . inflácia HICP bez nespracovaných potravín a energií ( tabuľka 2 ) .
Looking at recent developments , the annual rate of HICP inflation picked up from around 4 % between January and July 2007 to reach 8.7% in March 2008 .
Pokiaľ ide o posledný vývoj , ročná miera inflácie HICP sa zvýšila z približne 4 % v čase od januára do júla 2007 na 8,7 % v marci 2008 .
A sharp rise in food prices , stemming , inter alia , from the impact of a severe drought in Romania , contributed significantly to the acceleration of inflation .
Prudký nárast cien potravín vyplývajúci okrem iného zo veľkého sucha v Rumunsku výrazne prispel k zrýchleniu rastu inflácie .
These recent inflationary pressures were also aggravated by the increase in import prices resulting from the depreciation of the leu from mid-2007 , a global increase in commodity prices , as well as strong real GDP growth of 6.6% in the fourth quarter of 2007 , which was backed by booming domestic demand .
K zhoršeniu týchto nedávnych inflačných tlakov prispelo aj zvýšenie dovozných cien vyplývajúce z oslabovania lei od polovice roka 2007 a z rastu svetových cien komodít , ako aj intenzívny rast reálneho HDP vo výške 6,6 % v štvrtom štvrťroku 2007 , ktorý bol podporený vysokým nárastom domáceho dopytu .
The latter has been underpinned by very strong wage and credit growth , as well as by a pro-cyclical fiscal loosening .
K tomuto nárastu prispelo veľmi výrazné zvýšenie miezd a objemu úverov , ako aj procyklické fiškálne uvoľnenie .
Growth in compensation per employee reached 20.2% year-on-year in 2007 , which far exceeded labour productivity growth and thus led to a significant rise in unit labour costs .
Rast odmeny na zamestnanca dosiahol v roku 2007 medziročne 20,2 %, čím značne prevýšil rast produktivity práce , čo viedlo k významnému nárastu jednotkových nákladov práce .
The high wage growth rates partly reflected severe labour shortages , not only for skilled , but in some sectors ( e.g. construction ) also for unskilled , labour .
Vysoká miera rastu miezd čiastočne vyplynula z výrazného nedostatku pracovných síl , a to nielen v prípade kvalifikovanej , ale v niektorých sektoroch ( napr . stavebníctvo ) aj nekvalifikovanej pracovnej sily .
These labour shortages have also been compounded by very ECB Convergence Report May 2008
Tento nedostatok pracovných síl bol znásobený veľmi intenzívnym odlevom pracovnej sily v posledných rokoch a významnými nedostatkami ECB Konvergenčná správa Máj 2008
Over the reference period from April 2007 to March 2008 , the 12-month average rate of HICP inflation in Romania was 5.9% , i.e. well above the reference value of 3.2% for the criterion on price stability ( see Table 1 ) .
5.8.1 CENOVÝ VÝVOJ V sledovanom období od apríla 2007 do marca 2008 dosahovala priemerná dvanásťmesačná miera inflácie HICP v Rumunsku 5,9 %, čo je výrazne nad referenčnou hodnotou kritéria cenovej stability 3,2 % ( tabuľka 1 ) .
Looking back over a longer period , consumer price inflation in Romania has followed a clear downward trend , albeit from an initially extremely high level ( see Chart 1 ) .
Spätný pohľad na dlhšie obdobie ukazuje , že inflácia meraná indexom spotrebiteľských cien vykazuje v Rumunsku jasne klesajúci trend , hoci spočiatku dosahovala extrémne vysoké úrovne ( graf 1 ) .
HICP inflation declined from 59.1% in 1998 to 4.9% in 2007 , with the disinflation process advancing particularly quickly during the period 2000-04 .
Inflácia HICP klesla z 59,1 % v roku 1998 na 4,9 % roku 2007 , pričom proces znižovania inflácie pokračoval obzvlášť rýchlo v rokoch 2000 až 2004 .
In the second half of 2007 , however , inflation started to pick up again .
V druhej polovici roka 2007 sa však miera inflácie začala znovu zvyšovať .
Inflation developments have taken place against the background of a number of important policy choices , most notably the orientation of monetary policy towards the achievement of price stability , as enshrined in the central bank law .
Vývoj inflácie bol odrazom viacerých dôležitých politických rozhodnutí , najmä orientácie menovej politiky na udržiavanie cenovej stability , ktorá je hlavným cieľom menovej politiky ustanoveným v zákone o centrálnej banke .
Between 2000 and 2004 , following a short , but severe financial crisis in 1999 , Banca Naţională a României focused on several policy goals , including the rebuilding of foreign exchange reserves , the prevention of excessive currency appreciation and gradual disinflation .
V období od roku 2000 do roku 2004 sa Banca Naţională a României po krátkej , ale vážnej finančnej kríze v roku 1999 zamerala na niekoľko politických cieľov , vrátane reštrukturalizácie devízových rezerv , predchádzania nadmernému zhodnocovaniu meny a postupného znižovania inflácie .
In 2005 the central bank adopted an inflation targeting framework combined with a managed floating exchange rate regime .
V roku 2005 centrálna banka prijala systém inflačného cielenia spojený s režimom pohyblivého kurzu .
The annual CPI inflation targets were initially set at 7.5% ( 2005 ) , 5.0% ( 2006 ) and 4 % ( 2007 ) .
Ročné ciele inflácie CPI boli spočiatku nastavené na 7,5 % ( 2005 ) a potom na 5,0 % ( 2006 ) a 4 % ( 2007 ) .
The targets currently stand at 3.8% and 3.5% for 2008 and 2009 , respectively .
Ciele v súčasnosti predstavujú 3,8 % na rok 2008 a 3,5 % na rok 2009 .
The process of disinflation has been underpinned by the liberalisation of the product and financial markets .
K procesu znižovania inflácie prispieva liberalizácia trhu tovarov a služieb a finančného trhu . Na konci 90 .
Although fiscal policy was rather loose and detrimental to the disinflation process in the late 1990s , there was some fiscal consolidation between 2000 and 2006 .
rokov bola fiškálna politika pomerne uvoľnená a z hľadiska procesu znižovania inflácie nepriaznivá , ale v rokoch 2000 až 2006 došlo k istej rozpočtovej konsolidácii .
However , the sharp increase in the fiscal deficit in 2006 once again impeded the process of disinflation . 167
Prudký nárast rozpočtového deficitu v roku 2006 však znova bránil procesu znižovania inflácie .
strong labour outflows in recent years and by a wide range of labour market rigidities ( e.g. low intra-regional mobility , the unresponsiveness of education to the needs of the labour market , skill mismatches ) .
na trhu práce ( napr . nízka mobilita v rámci regiónu , vzdelávanie bez zohľadňovania potrieb pracovného trhu , nedostatky v kvalifikačnej štruktúre pracovných síl ) .
The contribution of administered prices to inflation declined to 1.3 percentage points in 2007 .
Odhadovaný príspevok regulovaných cien k inflácií sa v roku 2007 znížil na 1,3 percentuálneho bodu .
The share of administered prices in Romania 's HICP basket amounts to 25 %, which is the highest among EU Member States .
Podiel regulovaných cien v koši HICP Rumunska je 25 %, čo je najviac zo všetkých členských štátov EÚ .
Looking ahead , the latest available inflation forecasts from major international institutions range from 7.0% to 7.6% for 2008 and 4.8% to 5.1% for 2009 .
Čo sa týka budúceho vývoja , posledné dostupné prognózy inflácie významných medzinárodných inštitúcií sa pohybujú od 7,0 % do 7,6 % na rok 2008 a od 4,8 % do 5,1 % na rok 2009 .
It is anticipated that several factors will contribute to the maintenance of a relatively high level of inflation in Romania .
Predpokladá sa , že k udržaniu relatívne vysokej úrovne inflácie v Rumunsku prispeje viacero faktorov .
The expected acceleration in inflation in 2008 compared with 2007 is mainly attributable to the recent depreciation of the leu , food and energy price increases , continuing wage pressures and the rise in fiscal spending combined with a shift in the budget towards items with greater inflation-generating potential ( e.g. pensions , public sector wages ) .
Očakávané zrýchlenie rastu inflácie v roku 2008 v porovnaní s rokom 2007 možno pripísať najmä najnovšiemu oslabeniu lei , zvýšeniu cien potravín a energií , pokračujúcim mzdovým tlakom a nárastu rozpočtových výdavkov spojeným s orientovaním rozpočtu na položky potenciálne vplývajúce na rast inflácie ( napr . dôchodky , mzdy vo verejnom sektore ) .
The overall balance of risks to these forecasts is on the upside and relates in particular to the possible second-round effects of the recent supply-side price shocks and administered price changes on inflation , as well as to uncertainties about the course of fiscal policy .
Celkovo existujú riziká , že inflácia bude v porovnaní s prognózami ešte vyššia , pričom hlavné riziko zvyšovania inflácie súvisí s možnými sekundárnymi vplyvmi nedávnych šokov na strane ponuky a so zmenami regulovaných cien , ako aj s neistotami ohľadom ďalšieho vývoja fiškálnej politiky .
Looking further ahead , the catchingup process is also likely to have a bearing on inflation , and / or on the nominal exchange rate , over the coming years , given that GDP per capita and price levels are still significantly lower in Romania than in the euro area ( see Table 2 ) .
Z pohľadu dlhodobejšieho vývoja je tiež pravdepodobné , že na infláciu a / alebo na nominálny výmenný kurz bude mať v nasledujúcich rokoch vplyv aj proces dobiehania hospodársky rozvinutejších členských krajín , keďže úroveň HDP na obyvateľa a cenová hladina v Rumunsku sú v porovnaní s eurozónou stále výrazne nižšie ( tabuľka 2 ) .
However , it is difficult to assess the exact size of the inflation effect resulting from this catchingup process .
Presný rozsah vplyvu tohto procesu na infláciu je však ťažké určiť .
Achieving an environment conducive to sustainable convergence in Romania requires , inter alia , the implementation of a sustainable and credible fiscal consolidation path , as well as a tangible improvement in fiscal performance .
Aby sa v Rumunsku vytvorilo prostredie podporujúce udržateľnú konvergenciu , je okrem iného potrebné realizovať udržateľné a presvedčivé opatrenia v oblasti rozpočtovej konsolidácie , ako aj cieľavedome zlepšiť rozpočtové hospodárenie .
This would help to curb demand-induced inflationary pressures and reduce macroeconomic imbalances .
To pomôže zmierniť dopytom vyvolané inflačné tlaky a znížiť makroekonomické nerovnováhy .
As regards product markets , efforts should be made to complete the liberalisation of network industries and significantly boost energy efficiency .
o trh tovarov a služieb , treba sa snažiť dokončiť liberalizáciu sieťových odvetví a výrazne posilniť energetickú efektívnosť .
Furthermore , improvements in labour supply conditions are of paramount importance , as increasingly severe labour shortages are threatening the continuation of the successful catching-up process , as well as past achievements with regard to disinflation .
Okrem toho je mimoriadne dôležité vytvoriť priaznivé podmienky na trhu práce , pretože neustále rastúci závažný nedostatok pracovných síl ohrozuje úspešnosť procesu dobiehania hospodársky rozvinutejších členských krajín , ako aj dosiahnuté úspechy v súvislosti so znižovaním inflácie .
Measures to enhance the quantity and quality of the labour supply should include the tailoring of education to labour market requirements , the development of training programmes for the rural population , greater flexibility in labour contracts and better incentives for regional mobility .
Súčasťou opatrení na zvýšenie kvantity a kvality pracovných síl by malo byť prispôsobenie vzdelávania požiadavkám pracovného trhu , rozvoj programov odborného vzdelávania pre obyvateľov vidieka , väčšia flexibilita v pracovných zmluvách a lepšie stimuly pre regionálnu mobilitu .
Moreover , wage increases should reflect labour productivity growth , labour market conditions and developments in competitor countries .
Rast miezd by mal okrem toho odrážať rast produktivity práce , situáciu na trhu práce a vývoj v konkurenčných krajinách .
5.8.2 FISCAL DEVELOPMENTS Romania is not subject to an EU Council decision on the existence of an excessive deficit .
5.8.2 FIŠKÁLNY VÝVOJ Rumunsko v súčasnosti nepodlieha rozhodnutiu Rady EÚ o existencii nadmerného deficitu .
In the reference year 2007 the general government budget balance showed a deficit of 2.5% of GDP , i.e. below the 3 % reference value .
V referenčnom roku 2007 vykázalo rozpočtové saldo verejnej správy deficit vo výške 2,5 % HDP , čo je pod referenčnou hodnotou 3 %.
The general government debt-to-GDP ratio was 13.0% , i.e. far below the 60 % reference value ( see Table 4 ) .
Pomer dlhu verejnej správy k HDP bol 13,0 % HDP , čo je značne pod referenčnou hodnotou 60 % ( tabuľka 4 ) .
Compared with the previous year , the deficit ratio increased by 0.3 percentage point and the government debt ratio increased by 0.6 percentage point .
V porovnaní s predchádzajúcim rokom sa zvýšil pomer deficitu o 0,3 percentuálneho bodu a pomer dlhu verejnej správy sa zvýšil o 0,6 percentuálneho bodu .
In 2008 , the deficit ratio is forecast by the European Commission to increase further to 2.9% and the government debt ratio is projected to increase to 13.6% .
Podľa prognóz Európskej komisie sa má v roku 2008 pomer deficitu ďalej zvýšiť na 2,9 % a pomer dlhu verejnej správy má vzrásť na 13,6 %.
Looking back over the years 1998 to 2007 , Romania 's deficit-to-GDP ratio exhibited a volatile pattern .
Spätný pohľad na obdobie rokov 1998 až 2007 ukazuje , že vývoj pomeru rumunského deficitu k HDP bol volatilný .
Starting from 3.2% of GDP in 1998 , the deficit ratio deteriorated to 4.5% in 1999 but then improved to 1.5% by 2003 .
V roku 1998 dosahoval pomer deficitu 3,2 % HDP . V roku 1999 sa zhoršil na 4,5 %, ale potom sa do
168 ECB Convergence Report May 2008
ECB Konvergenčná správa Máj 2008
ROMANIA deficit ratio started to increase again on the back of expansionary policies , reaching 2.5% in 2007 .
Pomer deficitu kolísal približne na tejto úrovni počas dvoch rokov a potom , sprevádzaný expanzívnou politikou , začal znovu rásť , až na úroveň 2,5 % v roku 2007 .
As is shown in greater detail in Chart 3b , European Commission estimates indicate that the impact of cyclical factors on the change in the fiscal balance was mixed over the period under review .
Ako podrobne ilustruje graf 3b , odhady Európskej komisie naznačujú , že cyklické faktory mali počas sledovaného obdobia na zmenu rozpočtového salda zmiešaný vplyv .
Cyclical factors had overall a deficitreducing impact on the budget balance in recent years .
Cyklické faktory mali v posledných rokoch na rozpočtové saldo celkovo deficit znižujúci vplyv .
Non-cyclical changes in the government budget balance had a deficit-reducing impact in , above all , 2002 and a deficit-increasing impact in 2001 , 2004 and since 2006 ;
Zmeny rozpočtového salda verejnej správy spôsobené necyklickými faktormi viedli k zníženiu deficitu , a to najmä v roku 2002 , a k zvýšeniu deficitu v rokoch 2001 , 2004 a od roku 2006 .
expansionary policies were recorded in particular in 2004 , 2006 and 2007 .
Hlavne v rokoch 2004 , 2006 , 2007 sa uplatňovala expanzívna politika .
Available evidence suggests that temporary measures , which consisted mainly of compensation titles issued by the government to reimburse properties confiscated before the revolution , have so far had a small deficit-increasing impact , with the remainder of the non-cyclical changes in the budget balance explained by permanent effects .
Dostupné informácie poukazujú na to , že dočasné opatrenia , ktoré pozostávali najmä zo štátom priznaných kompenzačných nárokov na náhradu majetku skonfiškovaného pred revolúciou , majú zatiaľ na zvyšovanie rozpočtu malý vplyv , pričom zvyšok zmien rozpočtového salda spôsobených necyklickými faktormi možno vysvetliť trvalými vplyvmi .
Between 1998 and 2007 , the general government debt-to-GDP ratio decreased cumulatively by 5.8 percentage points ( see Chart 2a and Table 5 ) .
V rokoch 1998 až 2007 sa pomer dlhu verejnej správy k HDP kumulatívne znížil o 5,8 percentuálneho bodu ( graf 2a a tabuľka 5 ) .
It increased until 2001 and then exhibited a downward trend , which came to a halt in 2006 .
Tento pomer sa zvyšoval do roku 2001 a potom vykazoval klesajúci trend , ktorý sa zastavil v roku 2006 .
As shown in greater detail in Chart 2b , the growth / interest-rate differential was the major driving factor behind the debt developments , while deficitdebt adjustments contributed to an increase in the debt ratio until 2004 and to a decrease thereafter ( see also Table 6 ) .
Ako podrobne ilustruje graf 2b , k vývoju dlhu prispieval najmä rozdiel medzi hospodárskym rastom a úrokovými mierami , zatiaľ čo úpravy vzťahu deficitu a dlhu viedli k zvýšeniu pomeru dlhu do roku 2004 a následne k jeho zníženiu ( tabuľka 6 ) .