natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This was partly in line with the lagged response of employment to economic activity but also reflected the unusual resilience of employment ( measured in terms of persons employed ) during the economic slowdown in 2001-03 , which lessened the need to hire labour at this stage of the upturn .
kurzu eura počas väčšiny roku 2003 malo napriek zníženiu nákladov na ropu pre dovozcov eurozóny aj oneskorený negatívny účinok na konkurencieschopnosť eurozóny ako celku .
While developments in the number of persons employed were relatively stable during the recent cyclical phases , available evidence indicates that employment in terms of hours worked was more responsive to the business cycle . This suggests that during the recent slowdown and subsequent recovery employers may have decided to adjust employment more in terms of hours than in terms of persons employed .
Zo sektorového hľadiska rast pridanej hodnoty väčšinou kopíroval celkový vývoj reálneho HDP počas cyklu . Najmä rast pridanej hodnoty v priemyselnej výrobe , ako aj čisto trhovo orientovaných službách bol počas prvej polovice roku 2004 ustálený , v druhej polovici roka sa však zmiernil .
Employment continued to decline in industry ( excluding construction ) in the course of 2004 , although to a decreasing extent over successive quarters , while it rose continuously in the services sector .
Zdá sa preto , že na cyklickom pohybe hospodárstva sa v poslednom roku podieľali hlavne celkové poruchy , nie poruchy týkajúce sa konkrétneho sektora . 52
Labour productivity continued to recover significantly during 2004 ( especially in the industrial sector ) ( see Chart 27 ) .
ECB Výročná správa 2004
Labour productivity growth had been increasing since mid-2003 , reflecting usual cyclical developments in activity and employment . Table 4 Labour market developments ( percentage changes compared with the previous period ;
Ta b u ľ k a 4 V ý v o j t r h u p r á c e ( percentuálna zmena voči predchádzajúcemu obdobiu ;
percentages ) 2002 Labour force Employment Agriculture 1 ) Industry 2 ) -- excl . construction -- construction Services 3 ) Rates of unemployment 4 ) Total Under 25 years 25 years and over 1.0 0.6 - 2.1 - 1.2 - 1.3 - 0.7 1.4 8.2 16.8 7.0 2003 0.7 0.2 - 2.5 - 1.5 - 2.0 - 0.2 1.0 8.7 17.6 7.4 2004 .
v %) 2002 Pracovná sila Zamestnanosť Poľnohospodárstvo 1 ) Priemyse 2 ) -- bez stavebníctva -- stavebníctvo Služby 3 ) Miera nezamestnanosti 4 ) Spolu Do 25 rokov 25 rokov a viac 1,0 0,6 - 2,1 - 1,2 - 1,3 - 0,7 1,4 8,2 16,8 2003 0,7 0,2 - 2,5 - 1,5 - 2,0 - 0,2 1,0 8,7 17,6 2004 .
8.8 17.8 7.6 2002 Q3 0.1 - 0.0 - 0.8 - 0.4 - 0.4 - 0.3 0.2 8.3 16.9 7.1 2002 Q4 0.1 0.0 - 0.7 - 0.5 - 0.6 - 0.1 0.3 8.4 16.8 7.2 2003 Q1 0.2 0.0 - 0.9 - 0.3 - 0.5 0.1 0.2 8.6 17.2 7.4 2003 Q2 0.2 0.1 - 0.6 - 0.3 - 0.5 0.4 0.3 8.7 17.5 7.4 2003 Q3 0.1 0.0 - 0.1 - 0.5 - 0.5 - 0.4 0.2 8.7 17.6 7.5 2003 Q4 0.1 - 0.0 - 0.1 - 0.5 - 0.7 - 0.0 0.1 8.8 18.0 7.5 2004 Q1 0.2 0.1 - 0.4 - 0.5 - 0.6 - 0.2 0.4 8.9 18.0 7.6 2004 Q2 0.1 0.2 0.1 0.3 - 0.0 1.2 0.2 8.8 18.0 7.6 2004 Q3 0.2 0.2 - 0.1 - 0.2 - 0.2 - 0.1 0.3 8.8 17.8 7.6 2004 Q4 .
8,8 17,8 2002 Q3 0,1 - 0,0 - 0,8 - 0,4 - 0,4 - 0,3 0,2 8,3 16,9 2002 Q4 0,1 0,0 - 0,7 - 0,5 - 0,6 - 0,1 0,3 8,4 16,8 2003 Q1 0,2 0,0 - 0,9 - 0,3 - 0,5 0,1 0,2 8,6 17,2 2003 Q2 0,2 0,1 - 0,6 - 0,3 - 0,5 0,4 0,3 8,7 17,5 2003 Q3 0,1 0,0 - 0,1 - 0,5 - 0,5 - 0,4 0,2 8,7 17,6 2003 Q4 0,1 - 0,0 - 0,1 - 0,5 - 0,7 - 0,0 0,1 8,8 18,0 2004 Q1 0,2 0,1 - 0,4 - 0,5 - 0,6 - 0,2 0,4 8,9 18,0 2004 Q2 0,1 0,2 0,1 0,3 - 0,0 1,2 0,2 8,8 18,0 2004 Q3 0,2 0,2 - 0,1 - 0,2 - 0,2 - 0,1 0,3 8,8 17,8 2004 Q4 .
1 ) Includes f ishing , hunting and forestry .
1 ) Zahŕňa tiež rybárstvo , poľovníctvo a lesníctvo .
2 ) Includes manufacturing , construction , mining and quarrying , electricity , gas and water supply .
2 ) Zahŕňa priemyselnú výrobu , stavebníctvo , ťažbu nerastných surovín , dodávku elektriny , plynu a vody .
3 ) Excludes extra-territorial bodies and organisations .
3 ) Bez extrateritoriálnych orgánov a organizácií .
4 ) Percentage of the labour force according to ILO recommendations . 54
4 ) V percentách pracovnej sily podľa odporúčaní Medzinárodnej organizácie práce ( ILO ) .
ECB Annual Report 2004
Priemerný ročná dynamika rastu reálneho HDP , ktorý bol sčasti odrazom globálneho ekonomického rastu , sa v roku 2004 v porovnaní s predchádzajúcim rokom zvýšila vo všetkých krajinách eurozóny okrem Grécka , kde však zostala tiež relatívne výrazná .
Chart 27 Labour productivity ( annual percentage changes ) whole economy industry excl . construction 6.0 6.0
a následného oživenia sa zamestnávatelia rozhodli upraviť zamestnanosť viac z hľadiska počtu odpracovaných hodín ako z hľadiska počtu zamestnaných osôb . G r a f 27 P r o d u k t i v i t a p r á c e ( medziročná percentuálna zmena )
Chart 28 Unemployment ( monthly data ; seasonally adjusted )
POKROK NA TRHU PRÁCE A RAST PRODUKTIVITY V ROKU 2004 Podmienky na trhu práce sa v roku 2004 v eurozóne výrazne nezmenili , hoci možno pozorovať signály postupného zlepšovania . Zamestnanosť , ktorá sa v roku 2003 v podstate nemenila , rástla počas celého roku 2004 ( tabuľka 4 ) .
annual change in millions ( left-hand scale ) 1 ) percentage of the labour force ( right-hand scale ) 3.0 2.5 2.0 1.5
Sčasti to súviselo s oneskorenou reakciou zamestnanosti na hospodársku činnosť , ale odrážalo to aj nezvyčajnú pružnosť v oblasti zamestnanosti ( meranú z hľadiska počtu zamestnaných osôb ) počas hospodárskeho spomalenia v rokoch 2001 -- 2003 , čo znížilo potrebu najímať pracovnú silu v etape oživenia .
Source : Eurostat . Source : Eurostat .
Zamestnanosť v priemysle ( okrem stavebníctva ) sa v roku 2004 ďalej znižovala , hoci klesajúcou mierou v jednotlivých štvrťrokoch , zatiaľ čo v sektore služieb naďalej rástla .
Note : Data refer to the Euro 12 ( including periods prior to 2001 ) .
Počas roku 2004 pokračovalo výrazné oživenie produktivity práce ( najmä v sektore priemyslu ) ( graf 27 ) .
1 ) Annual changes are not seasonally adjusted .
Rast produktivity práce sa zvyšoval od polovice roku 2003 , čo bolo odrazom zvyčajného cyklického vývoja hospodárskej činnosti a zamestnanosti .
The unemployment rate in the euro area remained broadly stable at 8.8% in 2004 ( see Chart 28 ) .
Miera nezamestnanosti v eurozóne bola v roku 2004 vo všeobecnosti stabilná na úrovni 8,8 % ( graf 28 ) .
There was also no significant change recorded in the unemployment rates by age group and by gender .
Nedošlo ani k žiadnej významnej zmene v nezamestnanosti podľa vekovej skupiny a pohlavia .
However , the number of unemployed decreased by about 50,000 persons overall in 2004 , after having increased markedly in 2003 .
Po výraznom zvýšení v roku 2003 sa počet nezamestnaných v roku 2004 celkovo znížil o približne 50 000 osôb .
These signs of improvement , albeit modest , were in line with other indications of a turning-point in the labour market .
Tieto náznaky zlepšenia , hoci mierne , sa zhodovali s ostatnými náznakmi obratu na trhu práce .
These include developments in the number of vacancies , which increased in the second half of 2004 after having fallen continuously since 2001 .
Patrí k nim vývoj počtu voľných pracovných miest , ktorý sa zvýšil v druhej polovici roku 2004 po klesajúcom trende od roku 2001 .
The unemployment rate in most euro area countries was broadly unchanged on average between 2003 and 2004 , although the unemployment figures recorded in some countries were affected to some extent by statistical changes . All in all , the degree of
Miera nezamestnanosti sa vo väčšine krajín eurozóny v období od roku 2003 do roku 2004 v zásade nezmenila , i keď údaje o nezamestnanosti v niektorých krajinách boli do určitej miery ovplyvnené štatistickými zmenami .
dispersion of unemployment rates among euro area countries declined slightly in 2004 . ECB Annual Report 2004
Stupeň disperzity miery nezamestnanosti v jednotlivých krajinách eurozóny v roku 2004 mierne poklesol .
55 Box 7
Box 7 Graf 28 Nezamestnanosť ( mesačné údaje ;
POTENTIAL EFFECTS OF DEMOGRAPHIC CHANGE IN THE EURO AREA Recent and projected demographic dynamics in the euro area , as in many other industrialised countries , are characterised by decreasing population growth and a gradual ageing of the population . These developments are the result of low fertility rates in most euro area countries and increasing life expectancy .
Poznámka : Údaje za Euro 12 ( vrátane obdobia pred rokom 2001 ) 1 ) Medziročné zmeny nie sú sezónne očistené . POTENCIÁLNE ÚČINKY DEMOGRAFICKÝCH ZMIEN V EUROZÓNE Súčasná a plánovaná demografická dynamika v eurozóne je tak ako v mnohých ďalších priemyselných krajinách charakterizovaná znižujúcim sa rastom počtu obyvateľov a postupným starnutím populácie .
Although considerable uncertainty surrounds all demographic projections , these patterns seem to be common to most , including those by Eurostat and the United Nations .
Tento vývoj je dôsledkom nízkej miery pôrodnosti vo väčšine krajín eurozóny a zvyšujúcej sa priemernej dĺžky života . Hoci všetky demografické projekcie sú spojené so značnou neistotou , táto charakteristika sa zdá byť spoločná pre väčšinu projekcií vrátane projekcií Eurostatu a Spojených národov .
This box discusses some of the main implications .
V tomto boxe sa analyzujú niektoré hlavné dôsledky tohto vývoja .
Demographic changes According to the most recent projections available for euro area countries ( the United Nations 2002 World Population Prospects1 ) , total fertility rates in the euro area are expected to remain below the population replacement level of about two children per woman in the period to 2050 .
Demografické zmeny Podľa väčšiny nedávnych projekcií dostupných pre krajiny eurozóny ( Výhľad počtu obyvateľov sveta za rok 2002 Organizácie Spojených národov 1 ) sa očakáva , že celková miera pôrodnosti 1 Údaje v tejto časti a grafoch sa týkajú „stredného variantu » prognóz pôrodnosti , ktorý možno považovať za najpravdepodobnejší . Viac informácií možno získať z Výhľadu počtu obyvateľov sveta Organizácie Spojených národov , revízia 2002 .
At the same time , average life expectancy is expected to increase by five years between 2005 and 2050 ( see left-hand panel of the chart below ) .
v eurozóne zostane v období do roku 2050 pod úrovňou jednoduchej reprodukcie obyvateľstva , ktorou sú dve deti na jednu ženu . Súčasne sa očakáva , že priemerná dĺžka života sa od roku 2005 do roku 2050 zvýši o päť rokov ( ľavá strana grafu ) .
The combination of these two effects implies a slowdown in the euro area 's population growth rate and , from around 2015 , a decline in its total population .
Kombinácia týchto dvoch účinkov znamená spomalenie miery rastu počtu obyvateľov eurozóny a približne od roku 2015 pokles celkového počtu jej obyvateľov .
Furthermore , the proportion of older people ( aged 65 and over ) in the population is projected to increase and the proportion of people of working age ( aged 15 to 64 ) to decrease ( see right-hand panel of the chart below ) , gradually at first and then at a faster rate from around 2015 .
Očakáva sa rast podielu ľudí v poproduktívnom veku ( 65 rokov a viac ) na počte obyvateľov a pokles podielu ľudí v produktívnom veku ( od 15 do 64 rokov ) ( pravá strana grafu ) , najskôr postupný , a potom približne od roku 2015 rýchlejší .
This would imply an increase in the euro area 's old age dependency ratio ( i.e. the ratio of the population aged 65 and above to the population aged 15 to 64 ) from about 26 % in 2005 to about 30 % in 2015 and to more than 52 % in 2050 , a total increase of about 26 percentage points over the period 2005 to 2050 .
Bude to znamenať zvýšenie pomeru ľudí v poproduktívnom veku ( t. j. pomeru obyvateľov od 65 rokov k obyvateľom vo veku od 15 do 64 rokov ) z približne 26 % v roku 2005 na približne 30 % v roku 2015 a na viac ako 52 % v roku 2050 , s celkovým zvýšením o približne 26 percentuálnych bodov v období od roku 2005 do roku 2050 .
Main demographic developments in the euro area
Ekonomické dôsledky Uvedená demografická zmena bude mať veľký vplyv na hospodárstva eurozóny .
population growth rate ( percentage change ;
Zmení sa napríklad štruktúra ponuky práce , keďže sa zvýši podiel starších pracovníkov , a ponuka práce môže dokonca klesnúť , ak pracujúci budú odchádzať do dôchodku skoro a na trh práce bude vstupovať príliš málo nových pracujúcich , ktorí by nahradili odchádzajúcich . Predpokladaný pokles obyvateľstva v produktívnom veku bude vyvíjať tlak na pokles miery rastu potenciálnej produkcie eurozóny , ak ho nebude možné kompenzovať zvýšeným vplyvom iných faktorov rastu , napríklad vyššou mierou zapojenia do pracovného procesu , vyššou produktivitou práce , respektíve produktívnejším využívaním iných zdrojov , napríklad kapitálu .
left-hand scale ) total fertility rate ( left-hand scale ) life expectancy ( years ;
Väčšina štúdií ukazuje , že úloha migrácie pri riešení demografického problému Európy bude pravdepodobne malá a dočasná , keďže je obmedzená počtom potenciálnych migrantov v pomere k veľkosti problému a praktickými a politickými prekážkami .
right-hand scale ) 10.0 6.0 2.0 - 2.0 - 6.0 - 10.0 - 14.0 1990 - 1995 - 2000 - 2005 - 2010 - 2015 - 2020 - 2025 - 2030 - 2035 - 2040 - 20451995 2000 2005 2010 2015 2020 2025 2030 2035 2040 2045 2050
Financovanie systémov sociálneho zabezpečenia , najmä verejných systémov dôchodkového zabezpečenia založených na zásade priebežného financovania sa tiež dostane pod tlak , keď bude rásť pomer počtu dôchodcov k počtu prispievateľov do systémov dôchodkového a zdravotného Hlavné črt y demografického vývoja v eurozóne Percentuálny podiel obyvateľov vo veku 15-64 rokov ( ľavá os ) Percentuálny podiel obyvateľov vo veku 65 a viac rokov ( ľavá os ) Pomer osôb v postproduktívnom veku ( pravá os ) 80,0 70,0 60,0 2,0 - 2,0 - 6,0 - 10,0 - 14,0 1990 - 1995 - 2000 - 2005 - 2010 - 2015 - 2020 - 2025 - 2030 - 2035 - 2040 - 20451995 2000 2005 2010 2015 2020 2025 2030 2035 2040 2045 2050
% of population aged 15-64 ( left-hand scale ) % of population aged 65 and above ( left-hand scale ) old age dependency ratio ( right-hand scale ) 86.0 82.0 78.0 74.0 70.0 66.0 62.0
Miera rastu obyvateľstva ( percentuálna zmena ; ľavá os ) Celková miera pôrodnosti ( ľavá os ) Očakávaná dĺžka života ( v rokoch ;
Sources : United Nations 2002 World Population Prospects ( medium fertility variant ) and ECB calculations . 1 The f igures in this paragraph and the charts refer to the « medium variant » assumptions regarding fertility , which can be seen as the most likely .
50,0 40,0 30,0 20,0 10,0 0,0 Zdroj : United Nations 2002 World Population Prospects ( variant so strednou mierou pôrodnosti ) a výpočty ECB .
For example , the composition of the labour supply will change as the proportion of older workers increases , and the labour supply may even fall if workers continue to retire early and too few new workers enter the labour market to replace those leaving it .
zabezpečenia .
The financing of social security systems , and in particular public pension systems based on the pay-as-you-go principle , will also come under pressure as the ratio of the number of pensioners to the number of contributors to pension and health systems rises . Public expenditure on health and long-term care is expected to increase as progress in medical technologies continues to be made and the demand for these services grows with the number of elderly people .
Očakáva sa , že verejné výdavky na zdravotnú a dlhodobú starostlivosť sa zvýšia , keďže treba zvyšovať pokrok v medicínskych technológiách a dopyt po týchto službách rastie s počtom ľudí vyššieho veku . Tieto potenciálne účinky by mohli mať výrazný vplyv .
The size of these potential effects could be substantial . Estimates by the European Commission 's Economic Policy Committee 's Working Group on Ageing Population suggest additional pension expenditure of between 3 % and 6 % of GDP by 2050 in most euro area countries .
Odhady pracovnej skupiny pre starnutie populácie Výboru pre hospodársku politiku Európskej komisie naznačujú dodatočné výdavky na dôchodky od 3 % do 6 % HDP do roku 2050 vo väčšine krajín eurozóny .
A further increase in expenditure of 2 % to 4 % of GDP could result from rising health and long-term care costs .
Ďalší nárast výdavkov vo výške 2 % až 4 % HDP by mohol byť spôsobený zvýšením nákladov na zdravotnú a dlhodobú starostlivosť .
Population ageing is also likely to induce changes in the structure of financial markets and the pricing of financial assets .
Starnutie obyvateľstva by tiež mohlo vyvolať zmeny v štruktúre finančných trhov a oceňovaní finančných aktív .
Households of different generations typically hold different amounts of financial assets and choose assets with different risk profiles for their investment portfolios .
Domácnosti rôznych generácií zvyčajne vlastnia rozdielne objemy finančných aktív a pre svoje investičné portfólia volia aktíva s rozdielnym rizikovým profilom .
Given that long-run demand for housing depends , inter alia , on the number of households in an economy , demographic changes may also affect real estate prices .
Keďže dlhodobý dopyt po bytovej výstavbe závisí okrem iného od počtu domácností v hospodárstve , demografické zmeny môžu mať vplyv aj na ceny nehnuteľností .
Furthermore , pension reforms , in particular a move towards more private funding , are likely to have a significant effect on financial markets as the role of institutional investors , such as pension funds and insurance corporations , increases .
Dôchodkové reformy , najmä posun smerom k financovaniu zo súkromných zdrojov , budú mať pravdepodobne výrazný účinok na finančné trhy , keďže sa zvýši úloha inštitucionálnych investorov , napríklad dôchodkových fondov a poisťovacích spoločností .
The limited availability of long time series of financial prices , measurement problems and the fact that typically only a small fraction of the population hold equities limit the extent to which possible effects of demographic change on financial markets can be quantified .
Obmedzená dostupnosť dlhodobých časových radov cien finančných aktív , problémy s meraním a skutočnosť , že zvyčajne len malá časť obyvateľstva vlastní majetkové cenné papiere , obmedzujú mieru , v akej možno kvantifikovať možné účinky demografickej zmeny na finančné trhy .
However , simulations carried out using models based on the « life-cycle » theory generally find that an ageing population implies a decrease in financial asset prices ( both equities and bonds ) and an increase in the required equity premium when the currently active population retires .
Simulácie realizované s použitím modelov založených na teórii „životného cyklu » však zvyčajne prichádzajú k záveru , že so starnutím obyvateľstva sa znižujú ceny finančných aktív ( majetkových aj dlhových cenných papierov ) a zvyšuje sa požadovaná prémia majetkových cenných papierov , keď súčasné aktívne obyvateľstvo odíde do dôchodku .
The need for comprehensive reforms To cope with such effects of demographic change , governments need to undertake comprehensive reforms .
Potreba komplexných reforiem Zvládnutie účinkov demografických zmien si vyžaduje zo strany vlád realizáciu komplexných reforiem .
Such reforms should aim to address specific problems in pension and healthcare systems , reduce overall public debt and strengthen the forces driving economic growth .
Tieto reformy by mali byť zamerané na riešenie konkrétnych problémov v rámci systémov dôchodkového a zdravotného zabezpečenia , znižovanie celkového dlhu verejných financií a posilňovanie vplyvov zvyšujúcich ekonomický rast .
Within the EU , governments have agreed on a three-pronged strategy .
V rámci EÚ sa vlády dohodli na trojzložkovej stratégii .
This strategy was first set out in the 2001 BEPGs and comprises three broad objectives : to raise employment
Táto stratégia bola prvýkrát stanovená v BEPG 2001 a obsahuje tri všeobecné ciele : zvýšiť mieru zamestnanosti , znížiť dlh verejných financií a reformovať systémy dôchodkového zabezpečenia vrátane posunu k zvýšeniu podielu financovania dávok z vlastných prostriedkov .
rates , reduce government debt and reform pension systems , including moves towards greater reliance on funding .
V krajinách eurozóny je nevyhnutné zvýšiť zapojenie do pracovného procesu a zamestnanosť všetkých skupín obyvateľstva v produktívnom veku , najmä osôb starších ako 55 rokov , u ktorých je miera zapojenia do pracovného procesu obzvlášť nízka .
In euro area countries there is an urgent need to increase labour market participation and employment for all groups within the working age population and particularly some , such as over 55-year-olds , among whom the participation rate is especially low .
Prvým dôležitým krokom je znížiť prekážky práce , ktoré v súčasnosti pretrvávajú na mnohých trhoch práce eurozóny v dôsledku vzájomného pôsobenia daní , dávok v nezamestnanosti a programov predčasného odchodu do dôchodku .
A first important step is to further reduce the disincentives to work currently persisting within a number of euro area labour markets due to the interplay of taxes and benefits and the provision of early retirement schemes . Such systems create disincentives particularly for second earners , low-paid workers , the youngest and oldest workers , and women .
Tieto systémy vytvárajú demotivačné prekážky najmä pre ľudí s druhým zdrojom príjmov , pracujúcich s nízkym platom , najmladších a najstarších pracujúcich a ženy . Zvyšovanie zapojenia žien do pracovného procesu musí umožňovať ženám spájať rodinu a prácu zvyšovaním pružnosti pracovného času a zlepšovaním služieb v oblasti starostlivosti o deti a osoby vyššieho veku .
Policies to increase female labour market participation must make it easier for women to combine family and work by increasing the flexibility of working hours and improving services for childcare and care of the elderly .
V niektorých prípadoch by ďalej mohlo byť užitočné zlepšovať stimuly pre pokračovanie v práci vo vyššom veku života , napríklad prostredníctvom postupného odchodu z práce a zvýšenia možnosti práce na čiastočný úväzok alebo vytvorenia dočasných pozícií pre starších pracujúcich .
Furthermore , in some cases it might be useful to improve incentives to continue working later in life , for example through gradual exit-from-work policies and increased provision of parttime or temporary positions for older workers .
Musia však existovať dostatočné stimuly pre zamestnávateľov , aby prijímali , respektíve držali ECB Výročná správa 2004
However , there must also be sufficient incentives for employers to hire and / or retain older workers .
starších pracujúcich .
Moreover , many countries will need to embark on a sustained process of investment in human capital and research and development in order to offset the possible effects of population ageing on labour and total factor productivity .
Okrem toho mnohé krajiny budú musieť naštartovať trvalý proces investovania do ľudského kapitálu a do výskumu a vývoja , aby kompenzovali možné účinky starnutia obyvateľstva na produktivitu práce a celkovú produktivitu výrobných faktorov .
Reducing public debt would contribute to improving fiscal sustainability and thus make public finances less vulnerable to the impact of demographic changes .
Znižovanie dlhu verejnej správy by mohlo prispieť k zlepšeniu fiškálnej udržateľnosti , a tým zabezpečiť , aby verejné financie boli menej citlivé na vplyv demografických zmien .
In particular , lower debt levels would provide governments with additional leeway in times of increased ageing-related fiscal burdens .
Nižšia zadlženosť poskytne vládam dodatočný manévrovací priestor v časoch zvýšenej fiškálnej záťaže spojenej so starnutím obyvateľstva .
Likewise , lower interest payments on public debt would free up fiscal resources and give governments more flexibility to cope with any unforeseen developments .
Podobne nižšie splátky verejného dlhu odľahčia fiškálne zdroje a umožnia vládam pružnejšie reagovať na nepredvídaný vývoj .