natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The general pattern of inflation developments is also apparent from other relevant indices ( see Table 2 ) .
Všeobecný model vývoja inflácie možno pozorovať aj na ostatných relevantných indexoch ( tabuľka 2 ) .
Looking at recent trends and forecasts , the annual rate of HICP inflation has increased somewhat in recent months , but remained below 4 % until August 2004 ( see Table 3a ) .
Aktuálny vývoj a prognózy ukazujú , že ročná miera inflácie HICP sa v posledných mesiacoch do istej miery zvýšila , ale do augusta 2004 zotrvala na úrovni nižšej ako 4 % ( tabuľka 3a ) .
This is mostly due to faster administered prices growth and oil price increases .
Tento rast bol spôsobený najmä rýchlejším rastom regulovaných cien a zvýšením cien ropy .
Banka Slovenije estimates that changes in indirect taxes and administered prices will add around 0.3 percentage point to inflation in 2004 .
Centrálna banka Slovinska ( Banka Slovenije ) odhaduje , že zmeny v oblasti nepriamych daní a regulovaných cien prispejú k inflácii za rok 2004 približne hodnotou 0,3 percentuálneho bodu .
Most inflation forecasts of major international institutions suggest rates of 3.6% 3.8% for 2004 and 3.2% 3.3% for 2005 ( see Table 3b ) .
Inflačné prognózy väčšiny medzinárodných inštitúcií naznačujú , že miera inflácia v Slovinsku v roku 2004 dosiahne 3,6 % až 3,8 % a v roku 2005 3,2 % až 3,3 % ( tabuľka 3b ) .
Upside risks to inflation over this period are associated with a strengthening of domestic demand and further hikes in administered prices .
Riziká rastu inflácie v tomto období vyplývajú najmä z posilňovania domáceho dopytu a ďalšieho rastu regulovaných cien .
Looking further ahead , creating an environment conducive to price stability in Slovenia will be dependent on , inter alia , the conduct of appropriate monetary and fiscal policy , with the latter playing a central role in controlling demand induced inflationary pressures .
Pri pohľade do vzdialenejšej budúcnosti vidieť , že vytvorenie prostredia napomáhajúceho cenovú stabilitu v Slovinsku bude okrem iného závisieť od realizácie vhodnej menovej a fiškálnej politiky , pričom fiškálna politika bude zohrávať ústrednú úlohu aj pri zvládnutí inflačných tlakov vyvolávaných dopytom .
Moreover , the acceleration of additional structural reforms , such as further de indexation ( in particular of wages and certain social transfers ) , will be needed .
Okrem toho bude potrebné urýchliť ďalšie štrukturálne reformy , najmä ďalšie odstraňovanie indexácie ( konkrétne v oblasti ECB Konvergenčná správa 2004
It will be important to increase labour market flexibility and to ensure that wage increases are kept in line with labour productivity growth , while taking developments in competitor countries into account . Equally important will be to continue with the liberalisation across the ECB Convergence report 2004
miezd a niektorých sociálnych dávok ) . Bude tiež potrebné zvýšiť flexibilitu trhu práce a zabezpečiť , aby rast miezd zodpovedal rastu produktivity práce a súčasne prihliadal na vývoj v porovnateľných krajinách .
165 economy in order to further enhance competition in product markets .
Rovnako dôležité bude pokračovať v procese liberalizácie v rámci celého hospodárstva s cieľom zlepšiť konkurenčné prostredie na trhu tovarov a služieb .
According to the Banka Slovenije estimate , the share of administered prices is around 18 % of the CPI basket .
Podľa odhadu slovinskej centrálnej banky tvorí podiel regulovaných cien zo spotrebiteľského koša CPI asi 18 %.
This may be seen as an indication that there is scope for further improvement in product market flexibility .
Tento údaj naznačuje , že ešte existuje priestor na ďalšie zlepšenie flexibility produktového trhu .
9.2 FISCAL DEVELOPMENTS In the reference year 2003 the general government deficit ratio was 2.0% , i.e. below the 3 % reference value .
FIŠKÁLNY VÝVOJ V roku 2003 dosiahol pomer deficitu verejnej správy k HDP 2,0 % a nachádzal sa pod trojpercentnou referenčnou hodnotou .
The public debt ratio was 29.4% , i.e. well below the 60 % reference value .
Pomer verejného dlhu k HDP bol 29,4 %, čiže hlboko pod referenčnou hranicou 60 %.
Compared with the previous year , the deficit ratio decreased by 0.4 percentage point and the public debt ratio remained broadly stable .
V porovnaní s predchádzajúcimi rokmi pomer deficitu klesol o 0,4 percentuálneho bodu , pričom pomer verejného dlhu zotrval na pomerne stálej úrovni .
In 2004 , the deficit ratio is forecast to increase by 0.3 percentage point to 2.3% , and the public debt ratio is forecast to increase to 30.8% ( see Table 4 ) .
Prognóza na rok 2004 hovorí o raste pomeru deficitu o 0,3 percentuálneho bodu na 2,3 % a o raste pomeru verejného dlhu na 30,8 % ( tabuľka 4 ) .
In 2002 and 2003 the deficit ratio did not exceed the ratio of public investment expenditure to GDP .
V rokoch 2002 a 2003 pomer deficitu neprekročil pomer štátnych investičných výdavkov k HDP .
Slovenia is currently not in an excessive deficit situation .
Slovinsko sa v súčasnosti nenachádza v situácii nadmerného deficitu .
Looking back over the years 1999 ( the first year for which comparable public debt data are available ) to 2003 , the public debt ratio increased by 4.5 percentage points ( see Chart 2a and Table 5 ) .
Pri spätnom pohľade na roky 1999 ( prvý rok , za ktorý sú k dispozícii porovnateľné údaje o verejnom dlhu ) až 2003 vidieť , že pomer verejného dlhu narástol o 4,5 percentuálneho bodu ( graf 2a a tabuľka 5 ) .
It rose from 24.9% in 1999 to 29.5% in 2002 , and declined marginally to 29.4% of GDP in 2003 .
Z úrovne 24,9 % HDP v roku 1999 vzrástol na 29,5 % v roku 2002 , potom nepatrne poklesol na 29,4 % v roku 2003 .
As shown in greater detail in Chart 2b , the strongest factor underlying the increase in the public debt ratio up to the year 2002 was deficit debt adjustments , particularly in 2002 ( Table 6 ) .
Ako vyplýva z grafu 2b , zvýšenie pomeru verejného dlhu do roku 2002 ovplyvnili najmä faktory spôsobujúce rozdiel medzi deficitom rozpočtového hospodárenia a zmenou štátneho dlhu , a to najmä v roku 2002 ( tabuľka 6 ) .
While primary deficits increased the public debt ratio in 2000 and 2001 , in 2003 the primary surplus had a small favourable impact .
Zatiaľ čo primárne schodky v rokoch 2000 a 2001 pomer verejného dlhu zvýšili , primárny prebytok v roku 2003 mal len malý priaznivý vplyv .
In 2000 the growth / interest rate differential increased the debt ratio , while in the years 2001 and 2002 the growth / interest rate differential had a downward effect on the public debt ratio .
Rozdiel miery rastu a úrokových mier v roku 2000 pôsobil na rast pomeru dlhu , ale v rokoch 2001 a 2002 na jeho pokles .
The patterns observed illustrate the risks to the public debt ratio which can arise ( irrespective of the starting level of public debt , which in the case of Slovenia is comparatively low ) when the ratio is under pressure from special factors that are only partly compensated for by primary surpluses or a favourable growth / interest rate differential .
Sledovaný vývoj pomeru verejného dlhu ukazuje , že riziká jeho rastu spočívajú ( bez ohľadu na počiatočnú úroveň verejného dlhu , ktorá je v Slovinsku v porovnaní s inými krajinami nízka ) v tlaku osobitných faktorov , ktoré nemusia byť plne kompenzované primárnym prebytkom či priaznivým rozdielom miery rastu a úrokových mier .
In this context , it may be noted that the share of public debt with a short term maturity increased until 2002 and was afterwards broadly stable ( see Table 5 ) .
V tejto súvislosti treba poznamenať , že podiel krátkodobého verejného dlhu do roku 2002 stúpal a po tomto roku zostal v podstate bezo zmeny ( tabuľka 5 ) .
Nevertheless , on the basis of the figures for 2003 , the proportion of public debt with a short term maturity is low and , taking into account the level of the public debt ratio , fiscal balances are relatively insensitive to changes in interest rates .
Z údajov za rok 2003 vidieť , že podiel krátkodobého verejného dlhu je významný , keď však vezmeme do úvahy pomer verejného dlhu , možno konštatovať , že fiškálne saldá sú relatívne necitlivé na zmeny úrokových mier .
Though the proportion of foreign currency denominated public debt is high , it is almost entirely denominated in euro , the anchor currency of Slovenia 's exchange rate regime .
Aj keď je podiel verejného dlhu v cudzích menách vysoký , je prevažne denominovaný v eurách , kotviacej mene slovinského kurzového režimu .
Fiscal balances are therefore relatively insensitive to changes in exchange rates other than the euro tolar exchange rate .
Z tohto dôvodu sú rozpočtové saldá relatívne necitlivé na pohyby iných výmenných kurzov než kurzu slovinského tolaru voči euru .
Since 2000 ( the first year for which comparable data are available ) , a pattern of improving outturns has been observed for the deficit to GDP ratio ( see Chart 3a and Table 7 ) .
Od roku 2000 ( prvý rok , odkedy sú k dispozícii porovnateľné údaje ) možno v pomere deficitu k HDP pozorovať priaznivú tendenciu ( graf 3a a tabuľka 7 ) .
Starting from a ratio of 3.5% in 1999 , the deficit improved steadily to 2.0% in 2003 .
Z počiatočnej úrovne 3,5 % v roku 1999 sa pomer deficitu postupne zlepšil na 2,0 % v roku 2003 .
Available evidence suggests that measures with a temporary effect played a deficit decreasing role in 2003 , amounting to 0.3 percentage point , compared with no net impact in 2002 .
SLOVINSKO v roku 2003 prispeli k zníženiu deficitu o 0,3 percentuálneho bodu , pričom v roku 2002 nemali nijaký pozitívny ani negatívny vplyv .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , it can be seen from Chart 4 and Table 7 that the general government total expenditure ratio remained fairly stable from 2000 to 2003 . An increase in the compensation of employees in 2001 was offset by lower
Čo sa týka vývoja ostatných fiškálnych ukazovateľov ( graf 4 a tabuľka 7 ) , pomer celkových výdavkov verejnej správy zostal v rokoch 2000 až 2003 na pomerne stabilnej úrovni .
SLOVENIA expenditure in other areas , notably capital expenditure .
Rast odmeny na zamestnanca v roku 2001 bol kompenzovaný nižšími výdavkami v iných oblastiach , najmä v oblasti kapitálových výdavkov .
The expenditure ratio in 2003 was equal to that in 2000 .
Pomer výdavkov v roku 2003 bol identický s pomerom výdavkov v roku 2000 .
Between 2000 and 2003 , Slovenia 's government revenue ratio increased by 1.5 percentage points to 46.2% , predominantly reflecting higher revenues from direct taxes .
Pomer štátnych príjmov Slovinska od roku 2000 do roku 2003 vzrástol o 1,5 percentuálneho bodu na úroveň 46,2 %, predovšetkým v dôsledku vyšších príjmov z priamych daní .
The revenue and expenditure ratios are high in comparison with countries with a similar level of per capita income and even with some of the highly advanced economies .
V porovnaní s krajinami s podobnou úrovňou príjmu na obyvateľa a dokonca aj s niektorými rozvinutými ekonomikami sú pomery príjmov a výdavkov v Slovinsku vysoké .
The Slovenian medium term fiscal policy strategy as stated in the Convergence Programme for 2004 07 , dated May 2004 and based on data available at the beginning of 2004 , foresees a budget deficit of 1.9% of GDP and a government debt ratio of 29.1% of GDP in 2004 .
Strednodobá fiškálna stratégia Slovinska obsiahnutá v Konvergenčnom programe na roky 2004 až 2007 z mája 2004 , ktorá vychádza z údajov dostupných začiatkom roka 2004 , predpokladá na rok 2004 pomer deficitu vo výške 1,9 % HDP a pomer verejného dlhu vo výške 29,1 % HDP .
In the same year the revenue and expenditure ratios are expected to rise by a little more than 1 percentage point on account of EU accession related transactions .
V tom istom roku sa v dôsledku transakcií súvisiacich so vstupom do EÚ očakáva rast pomerov príjmov a výdavkov o niečo nad 1 percentuálny bod .
There is currently no evidence of significant measures with a temporary effect in the 2004 budget .
V súčasnosti nie sú k dispozícii žiadne informácie o významnejších opatreniach s dočasným dopadom , ktoré by ovplyvnili rozpočet v roku 2004 .
The deficit ratio is forecast to decline to 0.9% and the government debt ratio to gradually descend to 28.4% in 2007 .
Prognóza do roku 2007 hovorí o poklese pomeru deficitu na úroveň 0,9 % a o postupnom znížení pomeru verejného dlhu na úroveň 28,4 %.
On the basis of the fiscal balances projected in the Convergence Programme , further substantial consolidation is required for Slovenia to comply with the Stability and Growth Pact 's medium term objective of a budgetary position that is close to balance or in surplus .
Z prognózy vývoja rozpočtového salda v Konvergenčnom programe vyplýva , že Slovinsko na to , aby splnilo strednodobý cieľ Paktu stability a rastu vyžadujúci vyrovnaný alebo prebytkový rozpočet , potrebuje ďalej intenzívne pokračovať v konsolidačnom procese .
With regard to the potential future course of the public debt ratio , the ECB 's Convergence Report does not consider this issue in detail for those countries with a public debt ratio of 60 % or below in 2003 .
Konvergenčná správa ECB podrobnejšie neskúma budúci vývoj pomeru verejného dlhu v prípade krajín , ktorých pomer verejného dlhu v roku 2003 je 60 % alebo menej .
Nevertheless , current trends suggest that the public debt ratio will increase but can be maintained at below 60 % for the foreseeable future .
Napriek tomu , že súčasné trendy naznačujú , že sa pomer verejného dlhu v Slovinsku zvýši , v dohľadnom čase ho bude možné udržať pod hranicou 60 %.
Prudent fiscal policies are warranted by the fact that Slovenia 's inflation rate is considerably above the reference value .
Vzhľadom na skutočnosť , že miera inflácie Slovinska sa nachádza výrazne nad referenčnou hodnotou , je potrebné realizovať obozretnú fiškálnu politiku .
According to recent information , contingent liabilities arising from state guarantees in Slovenia amounted to around 6.6% of GDP in 2002 and 7.5% of GDP in 2003 .
Podľa posledných informácií bol objem podmienených záväzkov z poskytnutých štátnych záruk v Slovinsku v roku 2002 vo výške asi 6,6 % HDP a v roku 2003 7,5 % HDP .
However , there is no agreed method for estimating the full scale of contingent fiscal liabilities ( also including other items ) and estimates may vary widely .
Keďže ale neexistuje žiadny dohodnutý spôsob odhadu celkového rozsahu podmienených rozpočtových záväzkov ( teda vrátane iných položiek ) , jednotlivé odhady sa môžu výrazne líšiť .
As highlighted in Table 8 , the increase in Slovenia 's old age dependency ratio is among the sharpest in the EU and is expected to accelerate from around 2010 onwards .
Ako vidieť z tabuľky 8 , rast pomeru demografickej závislosti Slovinska sa radí medzi najstrmšie v EÚ a asi od roku 2010 sa ešte očakáva jeho urýchlenie .
While Slovenia benefits from a low public debt ratio , population ageing is expected to induce substantial pressures on the pension system , which remains mainly based on the pay as you go principle .
Aj keď Slovinsko ťaží z nízkeho pomeru verejného dlhu , predpokladá sa , že nepriaznivý demografický vývoj vyvolá výrazný tlak na jeho dôchodkový systém , ktorý je aj naďalej prevažne priebežný .
9.3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS The Slovenian tolar has been participating in ERM II with effect from 28 June 2004 , i.e. for around three months of the two year reference period between October 2002 and September 2004 ( see Table 9a ) .
VÝVOJ VÝMENNÝCH KURZOV Slovinský tolar sa zúčastňuje na mechanizme ERM II s účinnosťou od 28 . júna 2004 , to znamená asi tri mesiace z dvojročného referenčného obdobia od októbra 2002 do septembra 2004 ( tabuľka 9a ) .
The central rate for the Slovenian currency was set at 239.64 tolars per euro , with a standard fluctuation band of ± 15 %.
Centrálna parita slovinskej meny bola stanovená na 239,64 tolaru za euro so štandardným fluktuačným pásmom ± 15 %.
Since joining ERM II the tolar has traded close to its central rate and Slovenia has not devalued its currency 's central rate against the euro on its own initiative and has maintained a rather stable euro exchange rate .
Od vstupu do ERM II sa tolar obchodoval na úrovniach v blízkosti tejto centrálnej parity , pričom Slovinsko neiniciovalo devalváciu svojej centrálnej parity voči euru a výmenný kurz voči euru udržiavalo na stabilnej úrovni .
Thereby it phased out the gradual depreciation of the tolar vis à vis the euro which had translated into a smooth downward path in the euro tolar exchange rate in previous years and prior to ERM II entry ( see Chart 5 ) . Over the reference period , volatility in the tolar 's ECB Convergence report 2004
Krajina zvládla postupné znehodnocovanie tolaru voči euru , ktoré v predchádzajúcich rokoch a pred vstupom do mechanizmu ERM II vyústilo do rovnomerného poklesu výmenného kurzu eura voči tolaru ( graf 5 ) .
exchange rate against the euro has been low and declined to very low levels towards the end of 2003 and in the first three quarters of 2004 .
Počas referenčného obdobia vykazoval tolar voči euru nízku volatilitu , ktorá ku koncu roku 2003 a v prvých troch štvrťrokoch 2004 klesla na veľmi nízku úroveň .
Since 2003 , the short term interest rate differential against the three month EURIBOR has been declining , but still showed a sizeable spread of 1.9 percentage points in the third quarter of 2004 ( see Table 9b ) .
Od roku 2003 sa rozdiel krátkodobých úrokových mier voči trojmesačnému EURIBOR u znižoval , hoci v treťom štvrťroku 2004 sa ešte stále nachádzal na výraznej úrovni 1,9 percentuálneho bodu ( tabuľka 9b ) .
In a longer term context these exchange rate policies also implied a decline of the tolar in nominal effective terms .
Z dlhodobejšieho pohľadu znamenala politika výmenného kurzu pokles tolaru aj v nominálnom efektívnom vyjadrení .
Nevertheless , the real exchange rate of the Slovenian tolar -- both bilaterally against the euro and in effective terms -- stood in September 2004 close to historical averages as calculated from the first quarter of 1996 and since the launch of the euro ( see Table 10 ) .
Napriek tomu sa reálny výmenný kurz slovinskej meny -- voči euru aj v efektívnom vyjadrení -- v septembri 2004 nachádzal blízko historických priemerov počítaných od prvého štvrťroku 1996 a od zavedenia eura ( tabuľka 10 ) .
However , these measures should be interpreted with caution , as Slovenia was subject to a process of transition to a market economy , which complicates any historical assessment of real exchange rate developments .
Tieto výsledky je však potrebné interpretovať s istou dávkou opatrnosti , pretože krajina sa nachádzala v štádiu prechodu na trhové hospodárstvo , čo komplikuje hodnotenie vývoja reálnych výmenných kurzov z historického hľadiska .
As regards other external developments , Slovenia has reported a broadly balanced position of the combined current and capital account over the past eight years .
V zahraničnej oblasti Slovinsko vykazovalo v posledných ôsmich rokoch vo všeobecnosti vyrovnaný spojený bežný a kapitálový účet .
Only in 1999 and 2000 did the balance move temporarily into negative territory , when deficits of around 3 % of GDP were recorded ( see Table 11 ) .
Len v rokoch 1999 a 2000 sa jeho saldo dočasne dostalo do záporu , keď zaznamenalo deficit vo výške asi 3 % HDP ( tabuľka 11 ) .
Subsequently , the combined current and capital account balance reverted to a close to balance position in 2001 and 2002 before turning again into a deficit of 1 % of GDP in 2003 .
2001 a 2002 sa saldo spojeného bežného a kapitálového účtu vrátilo na takmer vyrovnanú pozíciu , ale v roku 2003 opäť zaznamenalo deficit vo výške 1 % HDP .
Slovenia 's net international investment position has been negative , rising to a peak of 15.2% of GDP in 2003 .
Čistá medzinárodná investičná pozícia Slovinska bola záporná , pričom najvyššiu hodnotu vo výške 15,2 % HDP dosiahla v roku 2003 .
It may be recalled that Slovenia is a small , open economy with -- according to the most recent data available -- a ratio of foreign trade in goods and services to GDP of 56.5% for both exports and imports .
Treba pripomenúť , že Slovinsko je malá krajina s otvorenou ekonomikou , s pomerom zahraničného obchodu v oblasti tovarov a služieb k HDP ( podľa posledných dostupných údajov ) vo výške 56,5 % na strane vývozu aj dovozu .
In 2003 exports of goods to the euro area and to the EU as a share of total exports amounted to 54.4% and 66.9% respectively .
V roku 2003 tvoril vývoz tovarov do eurozóny a do EÚ 54,4 %, resp .
The corresponding figures for imports as a percentage of total imports in 2003 were 63.5% and 75.6% .
66,9 % z celkového objemu vývozu . Podiel dovozu z eurozóny a z EÚ predstavoval v roku 2003 63,5 % a 75,6 % z celkového objemu dovozu .
9.4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS Over the reference period from September 2003 to August 2004 long term interest rates in Slovenia were 5.2% on average and thus stood below the 6.4% reference value for the interest rate criterion ( see Table 12 ) .
VÝVOJ DLHODOBÝCH ÚROKOVÝCH MIER V sledovanom období od septembra 2003 do augusta 2004 dosahovali dlhodobé úrokové miery v Slovinsku v priemere 5,2 %, čo je pod referenčnou hodnotou kritéria úrokových mier vo výške 6,4 % ( tabuľka 12 ) .
Since March 2002 , long term interest rates have been on a declining trend , in line with developments in inflation ( see Chart 6a ) .
Od marca 2002 vykazovali dlhodobé úrokové miery v súlade s vývojom inflácie klesajúci trend ( graf 6a ) .
1 Towards the end of 2002 , they declined by more than 2 percentage points , reflecting positive macroeconomic and fiscal developments .
1 Ku koncu roka 2002 klesli dlhodobé úrokové miery o viac ako dva percentuálne body , odzrkadľujúc pozitívny makroekonomický a fiškálny vývoj .
Moreover , between March 2002 and August 2004 , Banka Slovenije lowered its main refinancing rate by a total of 4.8 percentage points .
Okrem toho slovinská centrálna banka znížila medzi marcom 2002 a augustom 2004 svoju hlavnú refinančnú sadzbu celkovo o 4,8 percentuálneho bodu .
Slovenia 's long term interest rate differential with the euro area also declined markedly from March 2002 ( see Chart 6b ) , resulting in a spread of around 0.5 percentage point in August 2004 .
Rozdiel dlhodobých úrokových mier medzi Slovinskom a eurozónou od marca 2002 tiež markantne poklesol ( graf 6b ) , pričom sa zastavil v auguste 2004 na hodnote okolo 0,5 percentuálneho bodu .
The main factors underlying this trend were a reduction in economic and financial uncertainty due to sound fiscal and monetary policies , as well as declining inflation differentials between Slovenia and the euro area .
Hlavnými faktormi , ktoré prispeli k tomuto vývoju , sú zníženie hospodárskej a finančnej neistoty vyplývajúce zo zdravej rozpočtovej a menovej politiky , ako aj pokles 1 Marec 2002 je prvým mesiacom , za ktorý sú k dispozícii údaje o referenčnej dlhodobej úrokovej miere v Slovinsku .
The narrowing of the long term interest rate differential benefited further from market expectations of an early participation of Slovenia in ERM II , which it then entered in June 2004 . For the concluding summary on Slovenia , please see the « Introduction and Executive Summary » .
inflačného diferenciálu medzi Slovinskom a eurozónou . Vývoj rozdielu dlhodobých úrokových mier profitoval aj z trhových očakávaní skorej účasti Slovinska v mechanizme ERM II , do ktorého krajina vstúpila v júni 2004 .
1 March 2002 is the first month for which data are available on the reference long term interest rate for Slovenia .
Súhrnné hodnotenie Slovinska je v časti „Úvod a zhrnutie » .
168 ECB Convergence report 2004
ECB Konvergenčná správa 2004
LIST OF TABLES AND CHARTS SLOVENIA 1 PRICE DEVELOPMENTS Table 1 Chart 1 Table 2 Table 3 HICP inflation Price developments Measures of inflation and related indicators Recent inflation trends and forecasts ( a ) Recent trends in the HICP ( b ) Inflation forecasts Chart 5 3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability ( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Slovenian tolar Deviation from ERM II central rate
ZOZNAM TABULIEK A GRAFOV SLOVINSKO 1 . CENOVÝ VÝVOJ Tabuľka 1 Graf 1 Tabuľka 2 Tabuľka 3 Inflácia HICP Cenový vývoj Miera inflácie a súvisiace indikátory Aktuálny vývoj a prognózy inflácie ( a ) Aktuálny vývoj HICP ( b ) Prognózy inflácie