natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Total revenue and expenditure are projected to increase , in part reflecting transactions in conjunction with EU accession .
Očakáva sa aj nárast celkových príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu , čo bude čiastočne odrazom transakcií v súvislosti so vstupom do EÚ .
The deficit ratio is forecast to decline to 1.5% in 2007 and the public debt ratio is expected to gradually descend to 21.0% in 2007 .
Podľa prognóz sa v roku 2007 pomer deficitu zníži na 1,5 % a pomer verejného dlhu postupne klesne na 21,0 %.
On the basis of the fiscal balances projected in the Convergence Programme , further substantial consolidation is required for Lithuania to comply with the Stability and Growth Pact 's medium term objective of a budgetary position that is close to balance or in surplus .
Z údajov o rozpočtových saldách projektovaných v Konvergenčnom programe vyplýva , že na dosiahnutie rozpočtovej pozície blížiacej sa k vyrovnanému alebo prebytkovému rozpočtu , ktorá je strednodobým cieľom Paktu stability a rastu , je v Litve potrebná ďalšia zásadná konsolidácia .
Nevertheless , current trends suggest that the public debt level will increase but can be maintained at below 60 % for the foreseeable future .
Súčasné trendy však nasvedčujú , že v blízkej budúcnosti sa pomer verejného dlhu zvýši , ale v dohľadnom čase ho bude možné udržať pod úrovňou 60 %.
Prudent fiscal policies are warranted in light of Lithuania 's large current account deficit .
Vzhľadom na rozsiahly deficit Litvy na bežnom účte je potrebná obozretná rozpočtová politika .
Making the tax / benefit system more employment friendly by strengthening work incentives could make a significant contribution to fiscal consolidation while promoting economic growth and real income convergence in the context of completing the process of transition to a market economy .
Pre zamestnancov výhodnejší systém zdaňovania a poskytovania výhod prostredníctvom posilnenia pracovných stimulov by mohol v kontexte ukončovania procesu transformácie na trhové hospodárstvo významne prispieť ku konsolidácii rozpočtového hospodárenia za súčasného pozitívneho dopadu na hospodársky rast a reálnu konvergenciu .
As highlighted in Table 8 , from around 2010 onwards a marked ageing of the population is expected .
Ako vyplýva z tabuľky 8 , približne od roku 2010 sa očakáva výrazný nástup starnutia populácie .
While Lithuania benefits from a low public debt ratio and a rapidly growing fully funded pension pillar , population ageing is expected to induce pressures on the remaining pay as you go pension system . Coping with the overall burden of population ageing will be facilitated if sufficient room for manoeuvre is created in public finances before the period in ECB Convergence report 2004
Hoci Litva ťaží z nízkej úrovne dlhu verejných financií a rastúceho plne sporivého piliera dôchodkového systému , očakáva sa , že starnutie populácie vyvolá tlaky na zostávajúci priebežný dôchodkový systém . Vyrovnávanie ECB Konvergenčná správa 2004
which the demographic situation is projected to worsen .
sa s celkovou záťažou starnutia obyvateľstva bude ľahšie , ak sa vytvorí dostatočný manévrovací priestor v oblasti verejných financií ešte pred obdobím , v ktorom podľa prognóz skutočne dôjde k zhoršeniu demografickej situácie .
5.3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS The Lithuanian litas has been participating in ERM II with effect from 28 June 2004 , i.e. for around three months of the two year reference period between October 2002 and September 2004 ( see Table 9a ) .
VÝVOJ VÝMENNÝCH KURZOV Litovský litas je súčasťou mechanizmu ERM II od 28 . júna 2004 , t. j. približne tri mesiace z dvojročného referenčného obdobia od októbra 2002 do septembra 2004 ( tabuľka 9a ) .
Following a careful assessment of the appropriateness and sustainability of Lithuania 's currency board , it was accepted that Lithuania would join the exchange rate mechanism with its existing currency board arrangement in place , as a unilateral commitment , thus placing no additional obligation on the ECB .
Po dôkladnom zhodnotení vhodnosti a udržateľnosti litovského režimu menovej rady sa rozhodlo , že Litva sa k tomuto mechanizmu pripojí so súčasným systémom menovej rady , ktorý predstavuje jednostranný záväzok ; to znamená , že nevyžaduje nijaký dodatočný záväzok zo strany ECB .
A standard fluctuation band of ± 15 % is observed around the central rate of 3.45280 litas per euro .
Uplatňuje sa štandardné fluktuačné pásmo ± 15 % okolo centrálnej parity 3,45280 litas za euro .
In the part of the reference period prior to its participation in ERM II , the litas was stable at its future central rate against the euro , which is used as a benchmark for illustrative purposes in the absence of an ERM II central rate in that period .
V časti referenčného obdobia pred vstupom do ERM II litas stabilne zotrvával na úrovni svojej budúcej centrálnej parity voči euru , pričom táto hodnota sa v prípade nestanovenia centrálnej parity ERM II používa orientačne ako referenčná .
The stability of the litas reflected the unchanged Lithuanian exchange rate policy under the currency board regime .
Stabilita litasu svedčila o nezmenenej politike výmenných kurzov v režime menovej rady .
Since joining ERM II , the litas has not exhibited any deviation from its central rate ( see Chart 5 and Table 9a ) .
Od vstupu do ERM II litas nezaznamenal žiadne odchýlky od svojej centrálnej parity ( graf 5 , tabuľka 9a ) .
Moreover , within ERM II , Lithuania has not devalued its currency 's central rate against the euro on its own initiative .
Okrem toho po vstupe do ERM II Litva z vlastnej iniciatívy centrálnu paritu svojej meny voči euru nedevalvovala .
Short term interest rate differentials against the three month EURIBOR have also been small , rising slightly from 0.4 percentage point in the fourth quarter of 2002 to 0.6 percentage point in the third quarter of 2004 ( see Table 9b ) .
Rozdiel krátkodobých úrokových mier voči 3 mesačnému EURIBOR u bol tiež malý , keď mierne vzrástol z 0,4 percentuálneho bodu v poslednom štvrťroku 2002 na 0,6 percentuálneho bodu v treťom štvrťroku 2004 ( tabuľka 9b ) .
In a longer term context , both bilaterally against the euro and in effective terms , the real exchange rate of the Lithuanian litas in September 2004 was somewhat above the historical average as calculated from the first quarter of 1996 , yet close to its average since the launch of the euro ( see Table 10 ) .
V dlhodobejšom kontexte -- voči euru , ako aj v efektívnom vyjadrení -- úroveň reálnych výmenných kurzov litovského litasu v septembri 2004 mierne prevyšovala historické priemery od prvého štvrťroku 1996 , stále sa však pohybovala v blízkosti svojho priemeru od zavedenia eura ( tabuľka 10 ) .
These measures should nevertheless be interpreted with caution , as Lithuania was subject to a process of transition to a market economy in the reference period , which complicates any historical assessment of real exchange rate developments .
Tieto výsledky však treba interpretovať opatrne , pretože Litva v referenčnom období prechádzala procesom transformácie na trhové hospodárstvo , čím sa komplikuje akékoľvek historické hodnotenie vývoja reálnych výmenných kurzov .
As regards other external developments , Lithuania has consistently run deficits in the combined current and capital account balance , which rose to almost 12 % of GDP in 1998 before declining to 4.8% in 2002 and edging up again to 6.5% in 2003 ( see Table 11 ) .
Čo sa týka vývoja v zahraničnej oblasti , Litva nepretržite vykazovala deficit spojeného bežného a kapitálového účtu , ktorý najskôr narástol na takmer 12 % HDP v roku 1998 , potom klesol na 4,8 % v roku 2002 a v roku 2003 sa opäť zvýšil na 6,5 % ( tabuľka 11 ) .
From a financing perspective , foreign direct investment has made a significant contribution in recent years but declined in 2003 .
Z pohľadu financovania predstavovali v posledných rokoch významný príspevok priame zahraničné investície , ale v roku 2003 zaznamenali pokles .
Against this background , Lithuania 's net international investment position has been negative , rising between 1996 and 1999 before stabilising at around 34 % of GDP in subsequent years .
V tejto situácii Litva vykazuje zápornú hodnotu čistej medzinárodnej investičnej pozície , ktorá od roku 1996 do roku 1999 rástla a v nasledujúcich rokoch sa stabilizovala na približne 34 % HDP .
It may be recalled that Lithuania is a small , open economy with -- according to the most recent data available -- a ratio of foreign trade in goods and services to GDP of 52.2% for exports and 58.1% for imports .
Možno poukázať aj na to , že Litva je malou otvorenou ekonomikou , a podľa najnovších dostupných údajov dosahuje podiel zahraničného obchodu s tovarmi a službami na HDP 52,2 % v prípade dovozu a 58,1 % v prípade dovozu .
In 2003 exports of goods to the euro area and to the EU as a share of total exports amounted to 26.9% and 61.4% respectively .
V roku 2003 tvoril vývoz tovarov do eurozóny a do EÚ 26,9 %, resp .
The corresponding figures for imports as a percentage of total imports in 2003 were 38.1% and 65.7% .
61,4 % z celkového objemu vývozu . Podiel dovozu z eurozóny a z EÚ predstavoval 38,1 % a 65,7 % z celkového objemu dovozu .
5.4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS Over the reference period from September 2003 to August 2004 long term interest rates in Lithuania were 4.7% on average and thus stood below the 6.4% reference value for the interest rate criterion ( see Table 12 ) .
VÝVOJ DLHODOBÝCH ÚROKOVÝCH MIER V sledovanom období od septembra 2003 do augusta 2004 dosahovali dlhodobé úrokové miery v Litve v priemere 4,7 %, teda menej než referenčná hodnota 6,4 % pre kritérium úrokových mier ( tabuľka 12 ) .
Long term interest rates have been on a downward trend since 2001 ( see Chart 6a ) .
Od roku 2001 dlhodobé úrokové miery vykazujú klesajúci trend ( graf 6a ) .
1 The decline was particularly pronounced until early 2002 , after which it slowed somewhat .
1 Tento pokles bol obzvlášť zreteľný do začiatku roka 2002 , neskôr sa trochu spomalil .
In general , the issuance conditions of government bonds benefited from favourable economic developments , improving sovereign ratings and declining interest rates for the currency board anchor currency . From early 2001 until early 2002 , Lithuanian long term interest rates moved towards average bond yields in the euro
Vo 1 Rok 2001 je prvým rokom , za ktorý sú k dispozícii údaje o referenčnej dlhodobej úrokovej miere v Litve .
area ( see Chart 6b ) . This trend then reversed , largely due to declining euro area bond yields and increasing growth differentials , and despite the widening of the negative inflation differential between Lithuania and the euro area until early 2003 .
všeobecnosti podmienky pre emisie štátnych dlhopisov profitovali z priaznivého hospodárskeho vývoja , zvýšenia nezávislých ratingov a klesajúcich úrokových mier pre kotviacu menu režimu menovej rady . Od začiatku roka 2001 do začiatku roka 2002 sa dlhodobé úrokové miery v Litve posúvali smerom k priemerným výnosom z dlhopisov v eurozóne ( graf 6b ) .
In mid 2003 , the movement towards average euro area bond yields resumed , leading to a spread of around 0.4 percentage point in August 2004 , notwithstanding the recent narrowing of the inflation differential . The main factors underlying the narrowing of the long term interest rate differential were the positive development of the Lithuanian economy and its progress in the transition to a market economy , accompanied by low inflationary pressures .
Tento trend sa neskôr zmenil , najmä v dôsledku klesajúcich výnosov z dlhopisov v eurozóne a rastúcim rozdielom v raste , a napriek rastúcemu zápornému inflačnému diferenciálu medzi Litvou a eurozónou až do začiatku roka 2003 . V polovici roka 2003 opäť nastúpil pohyb smerom k priemerným výnosom z dlhopisov v eurozóne , ktorého výsledkom bol spread približne 0,4 percentuálneho bodu v auguste 2004 , napriek v poslednom čase znižujúcemu sa inflačnému diferenciálu .
This process of narrowing the long term interest rate differential also benefited from market expectations of an early participation of Lithuania in ERM II , which was in fact decided in June 2004 . The fact that the spread between Lithuanian and euro area long term interest rates has declined is indicative of the credibility of the currency board arrangement .
K hlavným faktorom znižovania diferenciálu dlhodobých úrokových mier patrí priaznivý vývoj litovského hospodárstva a pokrok v prechode na trhové hospodárstvo sprevádzaný nízkymi inflačnými tlakmi . Proces znižovania diferenciálu dlhodobých úrokových mier tiež ťažil z trhových očakávaní skorej účasti Litvy v mechanizme ERM II , o ktorom sa rozhodlo v júni 2004 .
For the concluding summary on Lithuania , please see the « Introduction and Executive Summary » . 1 2001 is the first year for which data are available on the reference long term interest rate for Lithuania .
Zníženie spreadu medzi dlhodobými úrokovými mierami v Litve a eurozóne poukazuje na dôveryhodnosť režimu menovej rady . Súhrnné hodnotenie Litvy je v časti „Úvod a zhrnutie » .
ECB Convergence report 2004 113
ECB Konvergenčná správa 2004
LIST OF TABLES AND CHARTS LITHUANIA I PRICE DEVELOPMENTS Table 1 Chart 1 Table 2 Table 3 HICP inflation Price developments Measures of inflation and related indicators Recent inflation trends and forecasts ( a ) Recent trends in the HICP ( b ) Inflation forecasts Chart 5
ZOZNAM TABULIEK A GRAFOV LITVA 1 . CENOVÝ VÝVOJ Tabuľka 1 Graf 1 Tabuľka 2 Tabuľka 3 Inflácia HICP Cenový vývoj Miera inflácie a súvisiace indikátory Aktuálny vývoj a prognózy inflácie ( a ) Aktuálny vývoj HICP ( b ) Prognózy inflácie Graf 5
III EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability ( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Lithuanian litas Deviation from ERM II central rate
VÝVOJ VÝMENNÉHO KURZU Tabuľka 9 ( a ) Stabilita výmenného kurzu ( b ) Kľúčové indikátory tlakov na výmenný kurz litovského litasu Odchýlka od centrálnej parity ERM II
II FISCAL DEVELOPMENTS Table 4 Chart 2 General government fiscal position General government gross debt ( a ) Levels ( b ) Annual changes and underlying factors Table 5 Chart 3 General government gross debt -- structural features General government surplus (+) / deficit ( ) ( a ) Levels ( b ) Annual changes and underlying factors Table 6 Chart 4 Table 7 Table 8 General government deficit debt adjustment General government expenditure and revenue General government budgetary position Projections of elderly dependency ratio 114
FIŠKÁLNY VÝVOJ Tabuľka 4 Graf 2 Fiškálna pozícia verejnej správy Hrubý dlh verejnej správy ( a ) Úroveň ( b ) Ročné zmeny a ich príčiny Tabuľka 5 Graf 3 Hrubý dlh verejnej správy -- štrukturálne charakteristiky Prebytok (+)/ deficit ( ) verejnej správy ( a ) Úroveň ( b ) Ročné zmeny a ich príčiny Tabuľka 6 Graf 4 Tabuľka 7 Tabuľka 8 Rozdiel medzi deficitom a zmenou dlhu verejnej správy Príjmy a výdavky verejnej správy Rozpočtová pozícia verejnej správy Projekcia pomeru populácie v postproduktívnom veku
1 PRICE DEVELOPMENTS Table 1 HICP inflation ( annual percentage changes ) 2004 2004 2004 2004 Sep. 2003 May June July Aug .
CENOVÝ VÝVOJ Tabuľka 1 Inflácia HICP ( ročná percentuálna zmena ) 2004 máj Inflácia HICP Referenčná hodnota 1 ) Eurozóna 2 ) 1,0 2004 jún 1,0 2004 júl 1,8 2004 aug .
to Aug .
2,2 sep. 2003 až aug .
Chart 1 Price developments ( annual average percentage changes ) 1 ) HICP CPI unit labour costs import deflator 30 25 20 15 10 5 30 25 20 15 10 5 0 - 5 - 10 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Sources : Eurostat and national data .
Graf 1 Cenový vývoj ( priemerná ročná percentuálna zmena 1 ) HICP CPI Jednotkové náklady práce Deflátor importu 30 30 25 20 15 10 5 0 - 5 - 10 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Zdroj : Eurostat a národné údaje .
Source : Eurostat .
25 20 15 10 5 0 - 5 - 10 Zdroj : Eurostat .
Table 2 Measures of inflation and related indicators ( annual percentage changes , unless otherwise stated ) 1996 Measures of inflation HICP CPI CPI excluding changes in net indirect taxes Private consumption deflator GDP deflator Producer prices 1 ) Related indicators Real GDP growth Output gap ( percentage points ) Unemployment rate (%) 2 ) Unit labour costs , whole economy Compensation per employee , whole economy Labour productivity , whole economy Imports of goods and services deflator Exchange rate 3 ) Money supply ( M3 ) 4 ) Lending from banks 4 ) Stock prices ( LITIN Index ) 4 ) Residential property prices 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 24.7 24.6 18.2 20.6 4.7 28.0 32.7 3.7 3.7 3.2 - 3.6 - 10.1 -
Tabuľka 2 Miera inflácie a súvisiace indikátory ( ročná percentuálna zmena , ak nie je uvedené inak ) 1996 Miera inflácie HICP CPI CPI bez zmien čistých nepriamych daní Deflátor súkromnej spotreby Deflátor HDP Ceny výrobcov 1 ) Súvisiace indikátory Rast reálneho HDP Produkčná medzera ( v percentuálnych bodoch ) Miera nezamestnanosti ( v %) 2 ) Jednotkové náklady práce , celé národné hospodárstvo Odmena na zamestnanca , celé národné hospodárstvo Produktivita práce , celé národné hospodárstvo Deflátor dovozu tovarov a služieb Výmenný kurz 3 ) Peňažná zásoba ( M3 ) 4 ) Bankové úvery 4 ) Akciové ceny ( index LITIN ) 4 ) Ceny obytných nehnuteľností 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003
Sources : Eurostat and national data ( CPI , unit labour costs , compensation per employee , labour productivity ) .
28,0 32,7 3,7 3,7 3,2 3,6 10,1 Zdroj : Eurostat , národné údaje ( CPI , jednotkové náklady práce , odmena na zamestnanca , produktivita práce ) .
ECB Convergence report 2004 115
ECB Konvergenčná správa 2004
2.2 6.4 3.0 ( b ) Inflation forecasts 2004 European Commission ( spring 2004 ) , HICP OECD ( May 2004 ) , CPI IMF ( September 2004 ) , CPI Consensus Economics ( September 2004 ) , CPI Sources : European Commission , OECD , IMF and Consensus Economics .
( b ) Prognózy inflácie 2004 Európskej komisie ( jar 2004 ) , HICP OECD ( máj 2004 ) , CPI MMF ( september 2004 ) , CPI Consensus Economics ( september 2004 ) , CPI Zdroj : Európska komisia , OECD , MMF a Consensus Economics . 1,0 .
2 FISCAL DEVELOPMENTS Table 4 General government fiscal position ( as a percentage of GDP ) 2002 General government surplus (+)/ deficit (-) Reference value Surplus / deficit , net of government investment expenditure General government gross debt Reference value - 1.5 - 3 1.4 22.4 60 2003 - 1.9 - 3 1.1 21.4 60 2004 1 ) - 2.6 - 3 0.6 21.4 60
2 . FIŠKÁLNY VÝVOJ Tabuľka 4 Fiškálna pozícia verejnej správy ( v percentách HDP ) 2002 Prebytok (+)/ deficit ( ) Referenčná hodnota Prebytok / deficit očistený o investičné výdavky verejnej správy Hrubý dlh verejnej správy Referenčná hodnota 1,5 3 1,4 22,4 60 2003 1,9 3 1,1 21,4 60 2004 1 ) 2,6 3 0,6 21,4 60
Chart 2 General government gross debt ( as a percentage of GDP ) ( a ) Levels ( b ) Annual changes and underlying factors primary balance growth / interest rate differential deficit-debt adjustment total change 24 22 20 18 16 14 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 24 22 20 18 16 14 8 6 4 2 0 - 2 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 8 6 4 2 0 - 2
( b ) Ročné zmeny a ich príčiny Primárne saldo Rozdiel medzi mierou rastu a úrokovou mierou Rozdiel medzi deficitom rozpočtového hospodárenia a zmenou štátneho dlhu Celková zmena 24 22 20 18 16 14 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003
Table 5 General government gross debt -- structural features 1996 Total debt ( as a percentage of GDP ) Composition by currency (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Euro 1 ) Other foreign currencies Domestic ownership (% of total ) Average residual maturity Composition by maturity 2 ) (% of total ) Short-term ( up to and including one year ) Medium and long-term ( over one year ) .
Tabuľka 5 Hrubý dlh verejnej správy -- štrukturálne charakteristiky 1996 Celkový dlh ( v percentách HDP ) Zloženie podľa mien ( v % z celku ) V domácej mene V cudzích menách V eurách 1 ) V iných cudzích menách Domáce vlastníctvo ( v % z celku ) Priemerná zostatková lehota do splatnosti Zloženie podľa splatnosti 2 ) ( v % z celku ) Krátkodobý dlh ( do 1 roku vrátane ) Stredno a dlhodobý dlh ( viac ako 1 rok ) .
ECB Convergence report 2004 117
ECB Konvergenčná správa 2004
Table 6 General government deficit-debt adjustment ( as a percentage of GDP ) 1996 Change in general government debt General government surplus (+)/ deficit (-) Deficit-debt adjustment Net acquisitions (+)/ net sales (-) of financial assets Currency and deposits Loans and securities other than shares Shares and other equity Privatisations Equity injections Other Other financial assets Valuation changes of general government debt Foreign exchange holding gains (-)/ losses (+) Other valuation effects 1 ) Other changes in general government debt 2 ) .
Tabuľka 6 Rozdiel medzi deficitom a zmenou dlhu verejnej správy ( v percentách HDP ) 1996 Zmena dlhu verejnej správy Prebytok (+)/ deficit ( ) verejnej správy Rozdiel medzi deficitom a zmenou dlhu verejnej správy Čistý nákup (+)/ čistý predaj ( ) finančných aktív Hotovosť a vklady Úvery a cenné papiere iné ako akcie Akcie a iné majetkové účasti Privatizácia Navýšenie kapitálu Ostatné Ostatné finančné aktíva Zmena štátneho dlhu v dôsledku precenenia Kurzové straty (+)/ zisky ( ) z devízových položiek Ostatné účinky precenenia 1 ) Ostatné zmeny štátneho dlhu 2 ) .
This item may also cover certain cases of debt assumption . 118
Do tejto položky sa môžu zahrnúť aj niektoré prípady predpokladaného dlhu .
total expenditure total revenue 45 40 35 30 45 40 35 30
Celkové výdavky Celkové príjmy 45 40 35 30 45 40 35 30
Table 7 General government budgetary position ( as a percentage of GDP ) 1996 Total revenue Current revenue Direct taxes Indirect taxes Social security contributions Other current revenue Capital revenue Total expenditure Current expenditure Compensation of employees Social benefits other than in kind Interest payable Of which : impact of swaps and FRAs Other current expenditure Capital expenditure Surplus (+)/ deficit (-) Primary balance Surplus / deficit , net of government investment expenditure 34.3 34.3 8.3 11.9 8.0 6.1 0.0 37.9 32.7 10.9 8.9 0.9 0.0 12.0 5.1 - 3.6 - 2.7 - 1.1 1997 37.1 37.1 6.5 14.6 8.6 7.3 0.0 38.3 35.4 11.4 9.3 0.8 0.0 13.9 2.9 - 1.2 - 0.3 1.2 1998 37.4 37.4 9.1 14.0 9.1 5.1 0.0 40.4 36.7 12.8 10.0 1.1 0.0 12.8 3.7 - 3.0 - 1.9 - 0.4 1999 37.3 37.2 9.2 13.8 9.3 4.8 0.1 42.9 36.6 13.5 11.4 1.5 0.0 10.2 6.2 - 5.6 - 4.1 - 3.0 2000 35.8 35.8 8.5 12.5 9.4 5.3 0.1 38.4 34.8 12.8 10.7 1.7 0.0 9.5 3.6 - 2.5 - 0.8 - 0.1 2001 33.0 32.9 7.9 12.2 9.0 3.8 0.1 35.0 32.2 11.7 10.6 1.6 0.0 8.2 2.8 - 2.0 - 0.4 0.2 2002 32.8 32.4 7.5 12.5 8.7 3.6 0.5 34.3 30.9 11.4 9.3 1.4 0.0 8.7 3.5 - 1.5 - 0.1 1.4 2003 32.3 31.9 8.1 11.9 8.7 3.3 0.4 34.1 29.9 11.0 9.2 1.3 0.0 8.5 4.2 - 1.9 - 0.6 1.1
Tabuľka 7 Rozpočtová pozícia verejnej správy ( v percentách HDP ) 1996 Celkové príjmy Bežné príjmy Priame dane Nepriame dane Príspevky sociálneho zabezpečenia Ostatné bežné príjmy Investičné príjmy Celkové výdavky Bežné výdavky Odmeny zamestnancom Nenaturálne sociálne dávky Splatné úroky Z toho : dopady swapov a kontraktov FRA Ostatné bežné výdavky Investičné výdavky Prebytok (+)/ deficit ( ) Primárne saldo Prebytok / deficit po očistení o investičné výdavky štátnej správy 34,3 34,3 8,3 11,9 8,0 6,1 0,0 37,9 32,7 10,9 8,9 0,9 0,0 12,0 5,1 3,6 2,7 1,1 1997 37,1 37,1 6,5 14,6 8,6 7,3 0,0 38,3 35,4 11,4 9,3 0,8 0,0 13,9 2,9 1,2 0,3 1,2 1998 37,4 37,4 9,1 14,0 9,1 5,1 0,0 40,4 36,7 12,8 10,0 1,1 0,0 12,8 3,7 3,0 1,9 0,4 1999 37,3 37,2 9,2 13,8 9,3 4,8 0,1 42,9 36,6 13,5 11,4 1,5 0,0 10,2 6,2 5,6 4,1 3,0 2000 35,8 35,8 8,5 12,5 9,4 5,3 0,1 38,4 34,8 12,8 10,7 1,7 0,0 9,5 3,6 2,5 0,8 0,1 2001 33,0 32,9 7,9 12,2 9,0 3,8 0,1 35,0 32,2 11,7 10,6 1,6 0,0 8,2 2,8 2,0 0,4 0,2 2002 32,8 32,4 7,5 12,5 8,7 3,6 0,5 34,3 30,9 11,4 9,3 1,4 0,0 8,7 3,5 1,5 0,1 1,4 2003 32,3 31,9 8,1 11,9 8,7 3,3 0,4 34,1 29,9 11,0 9,2 1,3 0,0 8,5 4,2 1,9 0,6 1,1
Table 8 Projections of elderly dependency ratio 2000 Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) 2010 2020 2030 2040 2050 21.2
Tabuľka 8 Projekcia pomeru populácie v postproduktívnom veku 2000 Pomer populácie v postproduktívnom veku ( počet osôb starších ako 65 rokov k počtu osôb vo veku od 15 do 64 rokov ) 2010 2020 2030 2040 2050