natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1 ) Maximum percentage deviations from ERM II central rate over the period 19 April 2006 to 18 April 2008 , based on daily data at business frequency .
1 ) Maximálna percentuálna odchýlka od centrálnej parity v ERM II v období od 19 . apríla 2006 do 18 .
An upward / downward deviation implies that the currency is on the strong / weak side of the band .
Odchýlka nahor / nadol znamená , že mena sa nachádza v apreciačnom / depreciačnom pásme .
( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Estonian kroon ( average of three-month period ending in specified month ) 2006 Sep. 0.0 0.1 2007 June Sep. 0.0 0.6 0.0 0.5 2008 Mar . 0.0 2.2
( b ) Kľúčové indikátory tlakov na výmenný kurz estónskej koruny ( priemer trojmesačného obdobia končiaceho sa daným mesiacom ) Jún Volatilita výmenného kurzu 1 ) Diferenciál krátkodobej úrokovej miery 2 ) 0,0 0,1 2006 Sep. 0,0 0,1 Dec. 0,0 0,1 Mar . 0,0 0,1 2007 Jún Sep. 0,0 0,6 0,0 0,5 Dec. 0,0 1,2 2008 Mar .
Dec. 0.0 1.2 Sources : National data and ECB calculations .
Zdroj : Národné údaje a výpočty ECB .
Chart 5 Estonian kroon : nominal exchange rate development against the euro ( a ) Deviation from ERM II central rate ( daily data ;
Graf 5 Estónska koruna : nominálny výmenný kurz voči euru ( a ) Odchýlka od centrálnej parity v ERM II ( denné údaje ;
19 April 2006 to 18 April 2008 ) 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15 2006 2007 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15 106 1998 2000 2002 2004 2006 106 102 104 102 104 100 100 96 98 96 98 94 ( b ) Exchange rate over the last ten years ( monthly data ;
apríl 2006 až 18 . apríl 2008 ) 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15 2006 2007 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15 94 96 98 100 102 104 106 ( b ) Výmenný kurz za posledných 10 rokov ( mesačné údaje ;
central rate = 100 ;
centrálna parita = 100 ;
19 April 1998 to 18 April 2008 ) 94
apríl 1998 až 18 . apríl 2008 ) 94 96 98 100 102 104 106
Note : A positive / negative deviation from the central rate implies that the currency is at the strong / weak side of the band .
Poznámka : Kladná / záporná odchýlka od centrálnej parity znamená , že mena sa nachádza v apreciačnom / depreciačnom pásme .
For the Estonian kroon , the fluctuation band is +/- 15 %.
Fluktuačné pásmo estónskej koruny je ± 15 %.
Table 10 Estonian kroon : real exchange rate developments ( monthly data ;
Tabuľka 10 Estónska koruna : vývoj reálneho výmenného kurzu ( mesačné údaje ;
percentage deviation in March 2008 from ten-year average calculated for the period April 1998 - March 2008 ) Mar . 2008 Real bilateral exchange rate against the euro Memo items : Nominal effective exchange rate 2 ) Real effective exchange rate 1 ) , 2 ) 1 )
percentuálna odchýlka v marci 2008 od desaťročného priemeru vypočítaného za obdobie apríl 1998 až marec 2008 ) Marec 2008 Reálny dvojstranný výmenný kurz voči euru 1 ) Informatívne položky : Nominálny efektívny výmenný kurz 2 ) Reálny efektívny výmenný kurz 1 ) , 2 ) 14,8 4,9 20,1
Table 11 External developments ( as a percentage of GDP , unless otherwise stated ) 1998 Balance of payments Current account and capital account balance 1 ) Current account balance Goods balance Services balance Income balance Current transfers balance Capital account balance Combined direct and portfolio investment balance 1 ) Direct investment balance Portfolio investment balance Other investment balance Reserve assets Exports of goods and services Imports of goods and services Net international investment position 2 ) Gross external debt 2 ) - 8.6 - 8.6 - 20.1 10.3 - 1.5 2.7 0.0 10.2 10.2 0.0 - 1.4 - 0.2 74.7 84.5 - 36.8 50.0 1999 - 4.3 - 4.3 - 14.5 10.0 - 1.8 2.0 0.0 4.0 3.8 0.2 3.0 - 2.2 70.6 75.1 - 51.9 53.7 2000 - 5.0 - 5.4 - 14.0 10.7 - 3.6 1.5 0.5 7.4 5.9 1.5 0.0 - 2.4 85.2 88.5 - 48.6 53.0 2001 - 5.0 - 5.2 - 12.5 10.4 - 4.5 1.4 0.2 4.8 5.5 - 0.6 - 0.4 0.7 80.3 82.4 - 48.7 53.6 2002 - 10.1 - 10.6 - 15.2 8.1 - 4.4 0.9 0.5 4.2 2.2 2.0 6.1 - 0.8 70.9 78.0 - 54.3 57.9 2003 - 10.6 - 11.3 - 15.8 8.4 - 5.3 1.4 0.7 9.7 7.9 1.8 3.3 - 1.7 69.2 76.6 - 66.1 64.5 2004 - 11.5 - 12.3 - 17.0 9.0 - 5.3 1.0 0.8 11.9 5.8 6.0 1.7 - 2.3 74.0 81.9 - 86.5 76.6 2005 - 9.3 - 10.0 - 13.7 7.4 - 4.1 0.5 0.7 - 0.1 15.6 - 15.7 11.7 - 2.8 78.8 85.1 - 84.6 85.3 2006 - 13.2 - 15.5 - 17.7 6.1 - 4.6 0.7 2.3 - 4.6 3.5 - 8.1 21.3 - 3.6 79.0 90.6 - 73.5 96.4 2007 - 15.8 - 17.4 - 17.0 6.2 - 6.8 0.2 1.6 2.0 4.5 - 2.5 13.7 - 0.6 72.5 83.3 - 74.0 110.3
Tabuľka 11 Vývoj vo vzťahu k zahraničiu ( v percentách HDP , ak nie je uvedené inak ) 1998 Platobná bilancia Bežný a kapitálový účet 1 ) Bežný účet Bilancia tovarov Bilancia služieb Bilancia výnosov Bežné transfery Kapitálový účet Priame a portfóliové investície 1 ) Priame investície Portfóliové investície Ostatné investície Rezervné aktíva Vývoz tovarov a služieb Dovoz tovarov a služieb Čistá medzinárodná investičná pozícia 2 ) Hrubý zahraničný dlh 2 ) - 8,6 - 8,6 - 20,1 10,3 - 1,5 2,7 0,0 10,2 10,2 0,0 - 1,4 - 0,2 74,7 84,5 - 36,8 50,0 1999 - 4,3 - 4,3 - 14,5 10,0 - 1,8 2,0 0,0 4,0 3,8 0,2 3,0 - 2,2 70,6 75,1 - 51,9 53,7 2000 - 5,0 - 5,4 - 14,0 10,7 - 3,6 1,5 0,5 7,4 5,9 1,5 0,0 - 2,4 85,2 88,5 - 48,6 53,0 2001 - 5,0 - 5,2 - 12,5 10,4 - 4,5 1,4 0,2 4,8 5,5 - 0,6 - 0,4 0,7 80,3 82,4 - 48,7 53,6 2002 - 10,1 - 10,6 - 15,2 8,1 - 4,4 0,9 0,5 4,2 2,2 2,0 6,1 - 0,8 70,9 78,0 - 54,3 57,9 2003 - 10,6 - 11,3 - 15,8 8,4 - 5,3 1,4 0,7 9,7 7,9 1,8 3,3 - 1,7 69,2 76,6 - 66,1 64,5 2004 - 11,5 - 12,3 - 17,0 9,0 - 5,3 1,0 0,8 11,9 5,8 6,0 1,7 - 2,3 74,0 81,9 - 86,5 76,6 2005 - 9,3 - 10,0 - 13,7 7,4 - 4,1 0,5 0,7 - 0,1 15,6 - 15,7 11,7 - 2,8 78,8 85,1 - 84,6 85,3 2006 - 13,2 - 15,5 - 17,7 6,1 - 4,6 0,7 2,3 - 4,6 3,5 - 8,1 21,3 - 3,6 79,0 90,6 - 73,5 96,4 2007 - 15,8 - 17,4 - 17,0 6,2 - 6,8 0,2 1,6 2,0 4,5 - 2,5 13,7 - 0,6 72,5 83,3 - 74,0 110,3
Table 12 Indicators of integration with the euro area ( as a percentage of the total ) 1998 External trade with the euro area Exports of goods Imports of goods Investment position with the euro area Inward direct investment 1 ) Outward direct investment 1 ) Portfolio investment liabilities 1 ) Portfolio investment assets 1 ) Memo items : External trade with the EU Exports of goods Imports of goods 34.0 56.6 37.0 0.3 1999 39.8 49.2 36.6 - 0.5 2000 48.3 48.1 37.2 - 3.4 2001 47.8 42.6 34.7 6.2 40.2 49.2 2002 43.5 43.7 35.9 4.6 52.0 79.3 2003 45.3 40.6 38.1 5.5 46.2 70.2 2004 40.3 44.4 33.5 8.5 51.2 60.0 2005 40.8 46.1 33.8 8.4 58.1 54.9 2006 30.9 42.7 37.8 7.7 56.0 56.7 2007 31.7 41.9 .
Tabuľka 12 Ukazovatele integrácie do eurozóny ( v percentách z celku ) 1998 Zahraničný obchod s eurozónou Vývoz tovaru Dovoz tovaru Investičná pozícia voči eurozóne Priame investície v SR 1 ) Priame investície v eurozóne 1 ) Portfóliové investície -- pasíva 1 ) Portfóliové investície -- aktíva 1 ) Informatívne položky : Zahraničný obchod s EÚ Vývoz tovaru Dovoz tovaru 34,0 56,6 37,0 0,3 1999 39,8 49,2 36,6 - 0,5 2000 48,3 48,1 37,2 - 3,4 2001 47,8 42,6 34,7 6,2 40,2 49,2 2002 43,5 43,7 35,9 4,6 52,0 79,3 2003 45,3 40,6 38,1 5,5 46,2 70,2 2004 40,3 44,4 33,5 8,5 51,2 60,0 2005 40,8 46,1 33,8 8,4 58,1 54,9 2006 30,9 42,7 37,8 7,7 56,0 56,7 2007 31,7 41,9 .
Table 13 Selected indicators of financial development and integration ( as a percentage of GDP , unless otherwise stated ) 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Memo item euro area ( 2007 ) 81.4 73.8 125.3 10.7
Tabuľka 13 Vybrané ukazovatele finančného vývoja a integrácie ( v percentách HDP , ak nie je uvedené inak ) 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Informatívna položka eurozóna 2007 81,4 73,8 125,3 10,7
Credit includes outstanding amounts of loans and debt securities .
Úvery zahŕňajú nesplatené pôžičky a dlhové cenné papiere .
4 ) Outstanding amount of deposits and debt securities issued by resident MFIs ( excluding the NCB ) held by euro area MFIs as a percentage of resident MFIs » liabilities .
4 ) Objem vkladov a dlhových cenných papierov vydaných rezidentmi PFI ( okrem NCB ) v držbe PFI eurozóny v percentách z ich pasív .
LATVIA 5.4 5.4.1 LATVIA PRICE DEVELOPMENTS Inflation developments over the past three years should be viewed against a background of very strong real GDP growth , with growing signs of overheating and serious imbalances in the Latvian economy .
L O TY Š S K O 5.4 LOTYŠSKO 5.4.1 CENOVÝ VÝVOJ V sledovanom období od apríla 2007 do marca 2008 dosahovala priemerná dvanásťmesačná miera inflácie HICP 12,3 %, čo je výrazne nad referenčnou hodnotou kritéria cenovej stability 3,2 % ( tabuľka 1 ) .
During this period it expanded at an annual rate of over 10 % ( see Table 2 ) , with the main driving force being domestic demand .
Podľa najnovších informácií by sa priemerná dvanásťmesačná miera inflácie HICP mala v najbližších mesiacoch ďalej zvyšovať .
The latter was fuelled by rapid increases in real disposable income , employment and credit growth ( supported , inter alia , by low real interest rates ) , as well as by positive income expectations .
V dlhodobejšom pohľade vidno , že inflácia spotrebiteľských cien v Lotyšsku zostala vcelku stabilná od konca 90 . rokov až do začiatku 21 .
Credit denominated in foreign currency plays a relatively important role , its share in total loans having stood at 88 % in February 2008 .
Potom sa až do roku 2003 väčšinou pohybovala v rozpätí od 2 % do 3 % a potom začala znovu stúpať , až nakoniec v roku 2007 dosiahla 10,1 %.
A substantial rise in employment , as well as in labour outflows to other EU countries , resulted in a steady decline in the unemployment rate to 6.0% in 2007 .
Tento nárast inflácie sa spočiatku pripisoval zvýšeniu regulovaných a dovozných cien , ktorý bol spôsobený oslabením latsu voči euru , ako aj zmenami nepriamych daní a spoločným pôsobením jednorazových faktorov .
Growing labour shortages , especially in the construction sector , caused very strong increases in wage growth , in particular , from 2005 onwards , with growth in compensation per employee accelerating to more than 33 % in 2007 .
K zvýšeniu inflácie v ďalších rokoch do značnej miery prispeli aj dopytové tlaky , výrazný rast miezd a rastúce svetové ceny energií a potravín .
As labour productivity gains remained significantly below wage growth , unit labour costs also rose sharply , in particular as of 2003 .
Táto relatívne nízka inflácia do roku 2003 bola odrazom viacerých dôležitých politických rozhodnutí , najmä orientácie menovej politiky na udržiavanie cenovej stability , ktorá je hlavným cieľom menovej politiky ustanoveným v zákone o centrálnej banke .
Given the high degree of openness in the Latvian economy , domestic price developments are heavily influenced by changes in import prices , which have increased relatively rapidly over the last few years , mostly reflecting energy price developments . The acceleration of inflation from 2004 onwards is also apparent from other relevant price indices , such as the HICP inflation excluding unprocessed food and energy ( see Table 2 ) .
V roku 1994 Lotyšsko najskôr naviazalo lats na osobitné práva čerpania ( SDR ) 1 , a neskôr , na začiatku roka 2005 , ho naviazalo na euro , s fluktuačným pásmom ± 1 % okolo centrálnej parity . V máji 2005 sa Lotyšsko zapojilo do mechanizmu ERM II s vopred stanovenou centrálnou paritou a jednostranne sa zaviazalo dodržiavať existujúce úzke fluktuačné pásmo .
Looking at recent developments , HICP inflation picked up significantly in early 2007 and rose to 16.6% in March 2008 ( see Table 3a ) .
Stabilitu inflácie do roku 2003 podporovala fiškálna politika , reformy zamerané na zvyšovanie konkurencie na trhu tovarov a služieb , progresívna liberalizácia finančného trhu a reformy pracovného trhu .
This upturn was mainly attributable to a notable increase in the excise taxes on tobacco , energy prices and a number of regulated prices , while the impact of food prices and non-regulated services moderated .
Súčasné nastavenie rozpočtu krajiny však nie je dostatočne prísne na to , aby čelilo rastúcim známkam prehriatia .
The contribution of administered prices to total HICP inflation is estimated to 1 The SDR is a basket currency comprising the US dollar ( 44 %) , the euro ( 34 %) , the Japanese yen ( 11 %) and the pound sterling ( 11 %) , with the weights ( in parentheses ) based on these currencies » roles in international trade and finance .
Vývoj inflácie počas posledných troch rokov treba vnímať na pozadí veľmi výrazného rastu reálneho HDP , sprevádzaného rastúcimi signálmi prehriatia a závažnými nerovnováhami v lotyšskej ekonomike . Počas tohto obdobia sa ročná miera inflácie zvýšila na úroveň prevyšujúcu 10 % ( tabuľka 2 ) , pričom hlavnou hnacou silou bol domáci dopyt .
Over the reference period from April 2007 to March 2008 , the 12-month average rate of HICP inflation in Latvia was 12.3% , i.e. considerably above the reference value of 3.2% for the criterion on price stability ( see Table 1 ) .
K jeho rastu prispelo rýchle zvyšovanie disponibilných reálnych príjmov a rast zamestnanosti a objemu úverov ( podporený okrem iného aj nízkymi reálnymi úrokovými mierami ) , ako aj pozitívne očakávania v oblasti príjmov .
On the basis of the most recent information , the 12-month average rate of HICP inflation is expected to rise further in the coming months .
Úvery v cudzej mene zohrávajú relatívne dôležitú úlohu , pričom ich podiel na celkových úveroch vo februári 2008 bol 88 %.
Looking back over a longer period , consumer price inflation in Latvia remained broadly stable from the end of the 1990s to the early 2000s ( see Chart 1 ) . In 1998 annual HICP inflation stood at 4.3% .
Výrazný nárast zamestnanosti ako aj odlev pracovnej sily do iných krajín EÚ mal za následok neustály pokles miery nezamestnanosti , a to až na úroveň 6,0 % v roku 2007 .
Thereafter , it mostly fluctuated in a range of 2 % to 3 %, until 2003 when it started to increase again , eventually reaching 10.1% in 2007 . This pick-up in inflation was initially attributable to an increase in administered prices and import prices caused by the depreciation of the lats vis-à-vis the euro , as well as adjustments in indirect taxation and a combination of one-off factors .
Rastúci nedostatok pracovnej sily , najmä v stavebníctve , spôsobil veľmi výrazné zvyšovanie rastu miezd , najmä od roku 2005 , pričom rast odmeny na zamestnanca sa v roku 2007 zrýchlil na viac ako 33 %. Nakoľko rast produktivity práce výrazne zaostával za rastom miezd , aj jednotkové náklady práce sa takisto prudko zvýšili , osobitne v roku 2003 .
In later years demand pressures , strong wage increases and rising global energy and food prices also contributed increasingly to the rise in inflation . The moderate inflation developments up to 2003 reflected a number of important policy choices , most notably the orientation of monetary policy towards the achievement of price stability , which is the primary objective , as enshrined in the central bank law .
Vzhľadom na vysoký stupeň otvorenosti lotyšskej ekonomiky je vývoj domácich cien značne ovplyvnený zmenami dovozných cien , ktoré sa za posledných niekoľko rokov relatívne prudko zvýšili , a to najmä vplyvom vývoja cien energií . Zrýchlenie rastu inflácie od roku 2004 potvrdzujú aj ďalšie relevantné cenové indexy , napr .
In 1994 Latvia first pegged the lats to the special drawing right ( SDR ) 1 and then re-pegged it to the euro at the beginning of 2005 with a fluctuation band of ± 1 % around the parity .
inflácia HICP bez nespracovaných potravín a energií ( tabuľka 2 ) .
In May 2005 Latvia joined ERM II at the previously established central rate and unilaterally retained the existing narrow fluctuation band .
Čo sa týka najnovšieho vývoja , inflácia HICP sa na začiatku roka 2007 výrazne zvýšila a v marci 2008 dosiahla 16,6 % ( tabuľka 3a ) .
The stability of inflation until 2003 was supported by fiscal policies , reforms designed to enhance product market competition , progressive financial market liberalisation and labour market reforms . In recent years , however , the country 's fiscal stance has not been tight enough to counter the growing signs of overheating .
Tento nárast možno pripísať najmä výraznému 1 SDR je mena založená na koši , ktorý sa skladá z amerického dolára ( 44 %) , eura ( 34 %) , japonského jenu ( 11 %) a anglickej libry ( 11 %) , pričom váha ( v zátvorkách ) vychádza z úlohy , akú tieto meny zohrávajú v medzinárodnom obchode a financovaní .
ECB Convergence Report May 2008 103
ECB Konvergenčná správa Máj 2008
have been 1.7 percentage points in 2007 .
Odhadovaný príspevok regulovaných cien k celkovej inflácii HICP predstavoval v roku 2007 1,7 percentuálneho bodu .
The share of administered prices in Latvia 's HICP basket amounts to 10 %.
Podiel regulovaných cien v koši HICP Lotyšska je 10 %.
There are clear signs that economic growth started to slow down in the course of 2007 , helped by government measures aimed at reducing inflation and by more cautious lending behaviour among banks .
Existujú jasné známky toho , že hospodársky rast sa začal v roku 2007 spomaľovať , k čomu napomohli aj opatrenia verejnej správy zamerané na zníženie inflácie a obozretnejšie správanie bánk v úverovej oblasti .
Real GDP growth slowed significantly in the fourth quarter of 2007 , although the year-on-year rate remained strong at 8.1% .
Rast reálneho HDP sa výrazne spomalil v štvrtom štvrťroku 2007 , hoci jeho medziročná miera zostala výrazná , 8,1 %.
Looking ahead , the latest available inflation forecasts from major international institutions range from 13.8% to 15.8% for 2008 and from 7.0% to 9.2% for 2009 ( see Table 3b ) .
Čo sa týka budúceho vývoja , najnovšie dostupné prognózy inflácie významných medzinárodných inštitúcií sa pohybujú od 13,8 % do 15,8 % v roku 2008 a od 7,0 % do 9,2 % v roku 2009 ( tabuľka 3b ) .
Despite the recent deceleration in economic activity , inflation is projected to remain very high in 2008 , before declining in 2009 .
Aj napriek súčasnému spomaleniu hospodárskej aktivity sa predpokladá , že inflácia zostane v roku 2008 veľmi vysoká , a potom sa jej rast v roku 2009 spomalí .
Factors that are expected to exert upward pressure on inflation include notable further adjustments to gas and electricity tariffs and EU harmonisationrelated increases in excise duties , particularly on tobacco , in 2008 and 2009 .
Medzi faktory , od ktorých sa očakáva , že budú v rokoch 2008 a 2009 pôsobiť na zvyšovanie inflácie patria ďalšie výrazné zmeny cien plynu a elektriny a zvýšenie spotrebných daní , najmä z tabaku , ktoré súvisí s harmonizáciou v rámci EÚ .
Moreover , unit labour costs may continue to exert upward pressure on inflation , as the labour market remains tight and labour productivity growth is likely to slow following the deceleration in economic activity .
Okrem toho môžu proinflačne pôsobiť aj jednotkové náklady práce , nakoľko sa prejavuje nedostatok pracovných síl a rast produktivity práce sa pravdepodobne zníži v dôsledku spomalenia hospodárskej aktivity .
Although the risks to the current inflation projections are broadly balanced , the projections are surrounded by significant uncertainties .
Hoci sú riziká súvisiace so súčasnými prognózami inflácie celkovo vyrovnané , prognózy sú obklopené výraznou neistotou .
First , the economic slowdown could alleviate inflationary pressures , although the extent to and speed with which the economy will decelerate is highly uncertain and depends partly on the further impact of the government 's anti-inflation measures and future bank lending behaviour .
V prvom rade by spomalenie hospodárskeho rastu mohlo zmierniť inflačné tlaky , hoci rozsah a rýchlosť tohto spomalenia sú veľmi neisté a čiastočne závisia od ďalšieho dopadu antiinflačných opatrení vlády a budúceho správania bánk v oblasti poskytovania úverov .
Second , in the light of the high degree of openness in the Latvian economy , inflation may be heavily influenced by potential further increases in global food and energy prices , especially as these prices constitute a relatively large share of Latvia 's HICP basket .
A po druhé , vzhľadom na vysoký stupeň otvorenosti lotyšskej ekonomiky môže byť inflácia výrazne ovplyvnená ďalším možným zvýšením svetových cien potravín a energií , najmä preto , že tieto ceny majú relatívne vysoký podiel v koši HICP Lotyšska .
Third , in the current economic environment of very high inflation and tight labour market conditions , there is a significant risk that increases in inflation due to one-off price shocks will lead to persistently high inflation expectations , which could translate into more significant and protracted increases in wages and inflation .
Po tretie , v súčasnom ekonomickom prostredí veľmi vysokej miery inflácie a prejavujúceho sa nedostatku pracovných síl existuje výrazné riziko , že zvýšenie miery inflácie v dôsledku jednorazových cenových šokov opakovane povedie k vysokým inflačným očakávaniam , ktoré by sa mohli premietnuť do výraznejšieho a dlhodobejšieho rastu miezd a inflácie .
Crucial in this regard will be the extent to which the wage formation process responds to the slowdown in the economy .
Veľmi dôležitý bude v tomto ohľade rozsah , v akom proces stanovovania miezd bude reagovať na spomalenie hospodárskeho rastu .
Looking further ahead , the catching-up process is also likely to have a bearing on inflation over the coming years , given that GDP per capita and price levels are still lower in Latvia than in the euro area ( see Table 2 ) .
Z aspektu dlhodobejšieho vývoja je tiež pravdepodobné , že na infláciu bude mať v nasledujúcich rokoch vplyv aj proces dobiehania hospodársky rozvinutejších členských krajín , keďže úroveň HDP na obyvateľa a cenová hladina sú v Lotyšsku v porovnaní s eurozónou naďalej nižšie ( tabuľka 2 ) .
Achieving an environment conducive to sustainable convergence in Latvia requires , inter alia , the implementation of fiscal policies that are tight enough to reduce demand-induced inflationary pressures and macroeconomic imbalances .
Aby sa v Lotyšsku vytvorilo prostredie umožňujúce udržateľnú konvergenciu , bude okrem iného potrebné uskutočňovať dostatočne prísnu fiškálnu politiku , ktorá by pomohla znížiť dopytové inflačné tlaky a makroekonomické nerovnováhy .
In particular , public sector wage growth must be contained in order to reduce wage growth in the private sector .
Dôležité bude najmä potlačiť rast miezd vo verejnom sektore , so zámerom znížiť mzdový rast v súkromnom sektore .
There are still a number of structural problems in the labour market .
Na pracovnom trhu stále existuje viacero štrukturálnych problémov .
Particularly in the light of the existing bottlenecks , further action is needed to address skill mismatches and to mobilise labour resources .
Najmä vzhľadom na existujúci nedostatok pracovných síl treba podniknúť ďalšie kroky s cieľom vyriešiť nedostatky v kvalifikačnej štruktúre pracovných síl a mobilizovať pracovné zdroje .
Furthermore , it will be important to further enhance competition in product markets and liberalise regulated sectors .
Okrem toho bude dôležité naďalej zvyšovať konkurenciu na trhoch tovarov a služieb a liberalizovať regulované sektory .
Such measures , together with a stability-oriented monetary policy , will help to achieve an environment conducive to sustainable price stability and support competitiveness and employment growth .
Tieto opatrenia spolu s menovou politikou orientovanou na stabilitu prispejú k vytvoreniu prostredia podporujúceho udržateľnú cenovú stabilitu a umožnia zvýšiť rast konkurencieschopnosti a zamestnanosti .
5.4.2 FISCAL DEVELOPMENTS Latvia is not subject to an EU Council decision on the existence of an excessive deficit .
5.4.2 FIŠKÁLNY VÝVOJ Na Lotyšsko sa v súčasnosti nevzťahuje rozhodnutie Rady EÚ o existencii nadmerného deficitu .
In the reference year 2007 the general government budget was balanced , i.e. the 3 % deficit reference value was comfortably met .
ECB Konvergenčná správa Máj 2008 L O TY Š S K O rozpočet verejnej správy kladné saldo , teda referenčná hodnota deficitu 3 % bola s rezervou splnená .
The general government debt-to-GDP ratio was 9.7% , i.e. far below the 60 % reference value ( see Table 4 ) .
Pomer dlhu verejnej správy k HDP dosiahol 9,7 % HDP , čo je značne pod referenčnou hodnotou 60 % ( tabuľka 4 ) .