natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As regards other external developments , since 1998 Estonia has consistently reported large or very large deficits in the combined current and capital account of the balance of payments .
Čo sa týka vývoja vo vzťahu k zahraničiu , Estónsko od roku 1998 stále vykazuje vysoký alebo veľmi vysoký deficit spojeného bežného a kapitálového účtu platobnej bilancie .
After declining from 11.5% of GDP in 2004 to 9.3% of GDP in 2005 , the deficit increased again , reaching 15.8% of GDP in 2007 .
Po znížení z 11,5 % HDP v roku 2004 na 9,3 % HDP v roku 2005 sa deficit znovu zvýšil a v roku 2007 dosiahol 15,8 % HDP .
The widening in the external deficit in the period under review was driven by a decline in the trade balance and an increase in the income deficit , in turn related to the rising reinvested earnings of foreignowned companies .
K zvýšeniu vonkajšieho deficitu v sledovanom období prispel pokles obchodnej bilancie a zvýšenie deficitu príjmov , ktorý zase súvisel s rastúcim objemom reinvestovaných ziskov zahraničných spoločností .
Although high external deficits can be partly driven by the catching-up process of an economy such as Estonia 's , deficits of this magnitude raise sustainability issues , especially if they persist over prolonged periods .
Hoci vysoké vonkajšie deficity môžu čiastočne odrážať proces dobiehania úrovne rozvinutejších štátov , ku ktorému dochádza aj v Estónsku , deficity takýchto rozmerov vzbudzujú otázky ohľadom ich udržateľnosti , najmä ak pretrvávajú počas dlhšieho obdobia .
It seems that the recent very large deficits have also resulted from the overheating of the economy .
Zdá sa , že v súčasnosti veľmi vysoké deficity vznikli aj v dôsledku prehriatia ekonomiky .
From a financing perspective , the contribution of net inflows in direct investment to the financing of Estonia 's external deficit has declined over time , amounting to around 4 % of GDP in both 2006 and 2007 .
Z hľadiska financovania sa príspevok čistých prílevov priamych investícií k financovaniu zahraničného deficitu Estónska postupne znížil a v roku 2006 aj 2007 dosiahol približne 4 % HDP .
The additional financing needs have been met instead by very large inflows in other investments , primarily in the form of intra-group bank loans .
Potreby ďalšieho financovania neboli uspokojené veľmi vysokými prílevmi iných investícií , ale najmä formou úverov v bankovej skupine .
Against this background , the country 's net international investment position deteriorated from - 36.8% of GDP in 1998 to - 74.0% of GDP in 2007 .
V tomto kontexte sa čistá medzinárodná investičná pozícia krajiny zhoršila z - 36,8 % HDP v roku 1998 na - 74,0 % HDP v roku 2007 .
Gross external debt has also increased in recent years , reaching 110.3% of GDP at the end of 2007 .
V posledných rokoch sa tiež zvýšil hrubý zahraničný dlh , ktorý na konci roka 2007 dosahoval 110,3 % HDP .
It may be recalled that Estonia is a small , open economy with a ratio of foreign trade in goods and services to GDP of 72.5% for exports and 83.3% for imports in 2007 ( see Table 11 ) .
Možno pripomenúť , že Estónsko je malou otvorenou ekonomikou , kde pomer zahraničného obchodu s tovarmi a službami k HDP dosahoval v roku 2007 výšku 72,5 % v prípade vývozu a 83,3 % v prípade dovozu ( tabuľka 11 ) .
Concerning measures of integration , in 2007 exports of goods to the euro area constituted 31.7% of total exports , whereas the corresponding figure for imports was higher at 41.9% .
Pokiaľ ide o mieru integrácie , v roku 2007 predstavoval vývoz tovaru do eurozóny 31,7 % celkového vývozu . Objem dovozu bol vyšší , a predstavoval 41,9 %.
At the end of 2006 , the share of euro area countries in Estonia 's direct and portfolio investment liabilities stood at 37.8% and 56.0% , respectively .
Na konci roka 2006 dosahoval podiel krajín eurozóny na estónskych pasívach z priamych investícií 37,8 % a na pasívach z portfóliových investícií 56,0 %.
In the same year , the share of Estonia 's assets invested in the euro area amounted to 7.7% in the case of direct investment and 56.7% for portfolio investment ( see Table 12 ) .
V rovnakom roku bol podiel estónskych aktív investovaných do eurozóny vo výške 7,7 % v prípade priamych investícií a 56,7 % v prípade portfóliových investícií ( tabuľka 12 ) .
With regard to the fulfilment of the commitments undertaken upon ERM II entry , the following observations can be made . Although Estonia has retained a sound fiscal position , fiscal performance has not been particularly ambitious since ERM II entry .
S ohľadom na plnenie záväzkov prijatých pri vstupe do ERM II možno konštatovať , že hoci si Estónsko udržalo zdravú fiškálnu pozíciu , plnenie rozpočtu nie je od vstupu do ERM II nijako zvlášť ambiciózne .
Fiscal policy turned pro-cyclical in 2007 , with insufficient fiscal tightening in the presence of strong , albeit decelerating , real GDP growth .
Fiškálna politika sa v roku 2007 ukázala byť procyklická , s nedostatočným fiškálnym sprísnením a s výrazným , hoci spomaľujúcim sa rastom reálneho HDP .
Efforts to reduce wage growth have been largely ineffective .
Snahy o zníženie rastu miezd boli do značnej miery neúčinné .
The divergence between wage and productivity growth has continued to persist after ERM II entry .
Rozdiel medzi rastom miezd a produktivity práce pretrváva aj po vstupe do ERM II .
Moreover , in 2007 both private and public sector wages accelerated further from relatively high levels .
Okrem toho sa v roku 2007 zrýchlil relatívne vysoký rast miezd tak v súkromnom , ako aj vo verejnom sektore .
Since ERM II entry , reserve and prudential requirements have been tightened to help contain rapid credit growth .
Od vstupu do ERM II sa sprísnili požiadavky na kapitálové rezervy a obozretné podnikanie , so zámerom utlmiť rýchly rast objemu úverov .
Credit growth to the private sector started to show signs of deceleration towards the end of 2007 .
Rast objemu úverov súkromnému sektoru začal ku koncu roku 2007 vykazovať známky spomalenia .
As regards structural reforms , the implementation of the National Reform Programme 2005-2007 has been assessed very positively by the European Commission .
Pokiaľ ide o štrukturálne reformy , ECB Konvergenčná správa Máj 2008
5.3.4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS
Európska komisia veľmi pozitívne hodnotí realizáciu Národného programu reforiem na obdobie 2005 -- 2007 .
The Estonian financial system is characterised by the absence of a well-developed market for long-term debt securities denominated in Estonian kroons and a very widespread use of the euro , particularly in the wholesale market .
5.3.4 VÝVOJ DLHODOBÝCH ÚROKOVÝCH MIER Estónsky finančný systém je charakteristický tým , že rozvinutý trh dlhodobých dlhových cenných papierov v estónskych korunách neexistuje , a že používanie eura je značne rozšírené , najmä vo veľkoobchode .
this reason , it has not been possible to identify an indicator in Estonia that would be comparable to long-term government bond yields , which are used for convergence assessment purposes .
Ukazovateľ , ktorý by bol porovnateľný s výnosmi dlhodobých štátnych dlhopisov , ktoré sa používajú na účely hodnotenia konvergencie , sa z tohto dôvodu v prípade Estónska nedá použiť .
It should be recalled that according to the Treaty , the purpose of the interest rate criterion is to determine the durability of convergence achieved by a Member State and to assess participation in the exchange rate mechanism .
Treba pripomenúť , že podľa zmluvy kritérium úrokových mier slúži na zistenie stálosti konvergencie dosiahnutej členským štátom a hodnotenie účasti v mechanizme výmenných kurzov .
A low long-term interest rate differential visà-vis the euro area would suggest that markets expect the current level of the exchange rate to be maintained in the future .
Nízky diferenciál dlhodobých úrokových mier voči eurozóne by naznačoval , že trhy očakávajú zachovanie súčasných úrovní výmenného kurzu aj v budúcnosti .
The characteristics of the Estonian financial system , however , do not allow a precise assessment in this respect .
Charakteristiky estónskeho finančného systému však v tomto ohľade neumožňujú presné hodnotenie .
In the absence of harmonised long-term interest rates for Estonia , several other indicators ( sovereign credit ratings , spreads of forward money market interest rates vis-à-vis the euro area , interest rates on MFI loans to households and non-financial corporations with long-term initial fixation or maturities , and developments in the balance of payments ) may provide some indications as to the durability of convergence .
Kedže za Estónsko nie sú harmonizované dlhodobé úrokové miery dostupné , stálosť konvergencie možno určiť na základe niekoľkých iných ukazovateľov ( úverový rating krajiny , spread forwardových úrokových mier peňažného trhu voči eurozóne , úrokové miery úverov PFI s dlhodobou počiatočnou fixáciou sadzby alebo s dlhodobou splatnosťou domácnostiam a nefinančným spoločnostiam , a vývoj platobnej bilancie ) .
In this respect , during the period under review , some concerns among market participants regarding the sustainability of convergence have emerged .
V tejto súvislosti sa počas sledovaného obdobia vynorili medzi účastníkmi trhu isté obavy z udržateľnosti konvergencie .
This has been reflected in the outlook status of Estonia 's sovereign credit ratings and warning comments from the credit rating agencies .
To sa odrazilo aj vo vyhliadkach úverových ratingov Estónska a vo varovných komentároch niektorých ratingových agentúr .
There have also been signals of market tensions , which were reflected in the strong increases in money market interest rates in Estonia in the third and fourth quarters of 2007 , amid mounting risk aversion among foreign investors due to global market turbulence .
Ďalej sa v Estónsku prejavili aj známky trhového napätia , ktoré sa v treťom a štvrtom štvrťroku 2007 prejavili vo forme značného nárastu úrokových mier peňažného trhu , v prostredí rastúcej averzie zahraničných investorov voči rizikám v dôsledku globálnych trhových turbulencií .
At the same time , increases in longterm MFI interest rates denominated in Estonian kroons signalled some increased concern among market participants .
Zvýšenie dlhodobých úrokových mier PFI v estónskych korunách zároveň signalizovalo isté zvýšenie obáv účastníkov trhu .
Finally , the widening of the external deficit may also have triggered some concerns regarding the sustainability of convergence .
Určité obavy vo vzťahu k udržateľnosti konvergencie mohli nakoniec vzniknúť aj v dôsledku zvýšenia vonkajšieho deficitu .
All in all , there are signals from several indicators that Estonia faces some challenges related to the sustainability of convergence .
Celkovo viaceré ukazovatele poukazujú na to , že Estónsko má súvislosti s udržateľnosťou konvergencie určité ťažkosti .
However , there are at present no indications which are significantly strong to warrant a negative assessment overall .
Výrazné signály , ktoré by si vyžiadali celkovo negatívne hodnotenie , však v súčasnosti neexistujú .
Regarding financial integration developments , the Estonian capital market is smaller and much less developed than that of the euro area .
Pokiaľ ide o vývoj finančnej integrácie , estónsky kapitálový trh je menší a menej rozvinutý než trhy eurozóny .
Market-based credit to the corporate sector , as measured by the value of outstanding fixedincome securities issued by corporations , was around 10.7% of GDP at the end of 2007 .
Objem trhového zadlženia podnikového sektora , vyjadreného hodnotou podnikmi vydaných nesplatených cenných papierov s pevným výnosom , sa na konci roka 2007 pohyboval na úrovni okolo 10,7 % HDP .
The stock market capitalisation is relatively high compared with other central European stock markets , at around 26.4% of GDP in 2007 , and the consolidation of the domestic stock exchange into the OMX Group of Nordic exchanges has further facilitated integration .
V roku 2007 dosahovala približne 26,4 % HDP . Integráciu ďalej uľahčila konsolidácia domácej burzy cenných papierov so skupinou severských búrz OMX .
The financial sector is heavily bank-based .
Finančný sektor je do značnej miery založený na bankách .
Bank credit to nongovernment residents amounted to 93.7% of GDP in 2007 .
V roku 2007 predstavoval objem bankových úverov rezidentom iným ako útvary verejnej správy 93,7 % HDP .
Nordic banking groups dominate the banking sector , while the international claims of euro area banks in the country have been broadly stable , reaching 12.2% in 2007 .
Bankovému sektoru dominujú severské bankové skupiny , pričom zahraničné pohľadávky bánk eurozóny v krajine sú celkovo stabilné .
100 100 100 ECB Convergence Report May 2008
ECB Konvergenčná správa Máj 2008
2008 11.2 3.6 8.3 3.2 2.5 20 15 10 5 HICP unit labour costs import deflator 20 15 10 5 0 - 5 1998 2000 2002 2004 2006
cENOVý VýVOJ Graf 1 cenový vývoj ( priemerná ročná percentuálna zmena ) HICP Jednotkové náklady práce Deflátor importu 20 15 10 5 0 20 15 10 5 0 1998 2000 2002 2004 2006 - 5
Table 1 HICP inflation ( annual percentage changes ) 2007 Dec. HICP inflation Reference value 1 ) Euro area 2 ) 9.7 3.1
tabuľka 1 inflácia HicP ( ročná percentuálna zmena ) 2007 2008 Apr. 2007 dec. jan . feb. marec až marec 2008 Inflácia HICP Referenčná hodnota 1 ) Eurozóna 2 ) 9,7 11,3 11,5 3,1 3,2 3,3 11,2 3,6 8,3 3,2 2,5
1 ) Total industry excluding construction , domestic sales ( 1998-2003 , domestic and non-domestic sales ) .
1 ) Priemysel bez stavebníctva , domáci odbyt ( 1998 -- 2003 domáci i zahraničný dopyt ) .
A positive ( negative ) sign indicates actual GDP being above ( below ) potential GDP .
Kladné ( záporné ) znamienko znamená , že aktuálny HDP je vyšší ( nižší ) ako potenciálny HDP .
5 ) A positive ( negative ) sign indicates an appreciation ( depreciation ) . 6 ) Annual end-of-period growth rates , as compiled by the ECB .
5 ) Kladné ( záporné ) znamienko znamená zhodnotenie ( znehodnotenie ) 6 ) Ročná miera rastu z konca obdobia podľa ECB .
Table 3 Recent inflation trends and forecasts ( annual percentage changes ) ( a ) Recent trends in the HICP 2007 Nov. HICP Annual percentage change Change in the average of the latest three months from the previous three months , annualised rate , seasonally adjusted Change in the average of the latest six months from the previous six months , annualised rate , seasonally adjusted Sources : European Commission ( Eurostat ) and ECB calculations .
Tabuľka 3 Aktuálny vývoj a prognózy inflácie ( ročná percentuálna zmena ) ( a ) Aktuálny vývoj HICP Nov. HICP Ročná percentuálna zmena Priemerná zmena medzi poslednými 3 mesiacmi a predchádzajúcimi 3 mesiacmi , anualizovaná a očistená o sezónne vplyvy Priemerná zmena medzi poslednými 6 mesiacmi a predchádzajúcimi 6 mesiacmi , anualizovaná a očistená o sezónne vplyvy Zdroj : Európska komisia ( Eurostat ) a výpočty ECB .
1 ) Estonia is not an OECD member .
1 ) Estónsko nie je členom OECD .
9.5 9.8 8.8 2009 5.1 4.7 4.9 9.3 12.6 9.0 2008 Feb. 11.5 15.7 12.2 Dec. 9.7 14.1 10.0
9,5 9,8 8,8 2009 5,1 4,7 4,9 9,3 12,6 9,0 2007 Dec. 9,7 14,1 10,0 2008 Jan. 11,3 16,2 11,2 Feb. 11,5 15,7 12,2 Mar .
11.2 14.8 13.0 ECB Convergence Report May 2008
ECB Konvergenčná správa Máj 2008
Table 4 General government fiscal position ( as a percentage of GDP ) 2006 General government surplus (+)/ deficit (-) Reference value Surplus / deficit , net of government investment expenditure 2 ) General government gross debt Reference value 3.4 - 3.0 8.1 4.2 60.0 2007 2.8 - 3.0 7.7 3.4 60.0 2008 1 ) 0.4 - 3.0 4.8 3.4 60.0
tabuľka 4 Fiškálna pozícia verejnej správy ( v percentách HDP ) 2006 Prebytok (+)/ deficit (--) verejnej správy Referenčná hodnota Prebytok / deficit očistený o investičné výdavky verejnej správy 2 ) Hrubý dlh verejnej správy Referenčná hodnota 3,4 - 3,0 8,1 4,2 60,0 2007 2,8 - 3,0 7,7 3,4 60,0 2008 1 ) 0,4 - 3,0 4,8 3,4 60,0
Chart 2 General government gross debt ( a ) Levels ( as a percentage of GDP ) levels ( b ) Annual change and underlying factors ( percentage points of GDP ) primary balance growth / interest rate differential deficit-debt adjustment change in debt-to-GDP ratio 6.5 6.0 5.5 5.0 4.5 4.0 3.5 3.0 1998 2000 2002 2004 2006 - 4 - 6 1998 2000 2002 2004 2006 - 4 - 6 0 - 2 0 - 2 4 2 4 2
Graf 2 Hrubý dlh verejnej správy ( a ) Stav ( v percentách HDP ) Stav ( b ) Ročná zmena a jej príčiny ( percentuálne body HDP ) Primárne saldo Diferenciál rastu / úrokovej miery Úprava vzťahu deficitu a dlhu Zmena pomeru dlhu k HDP 6,5 6,0 5,5 5,0 4,5 4,0 3,5 1998 2000 2002 2004 2006 3,0 4 2 0 - 2 - 4 - 6 4 2 0 - 2 - 4 - 6
Table 5 General government gross debt -- structural features 1998 Total debt ( as a percentage of GDP ) Composition by currency (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Euro 1 ) Other foreign currencies Domestic ownership (% of total ) Average residual maturity ( in years ) Composition by maturity 2 ) (% of total ) Short-term ( up to and including one year ) Medium and long-term ( over one year ) 5.5 25.2 74.8 74.8 0.0 25.2 8.0 4.7 95.3 1999 6.0 32.2 67.8 67.8 0.0 32.2 7.0 2.6 97.4 2000 5.2 34.2 65.8 65.8 0.0 34.2 7.0 2.3 97.7 2001 4.8 42.8 57.2 57.2 0.0 42.8 7.0 2.8 97.2 2002 5.6 7.9 92.1 92.1 0.0 50.2 6.0 3.5 96.5 2003 5.5 13.4 86.6 86.5 0.0 50.2 6.0 3.8 96.2 2004 5.1 14.5 85.5 85.5 0.0 48.4 5.0 0.8 99.2 2005 4.5 16.1 83.9 83.9 0.0 50.8 5.0 1.3 98.7 2006 4.2 14.5 85.5 85.5 0.0 46.2 5.0 1.2 98.8 2007 3.4 13.3 86.7 86.7 0.0 58.5 0.0 1.4 98.6
tabuľka 5 Hrubý dlh verejnej správy -- štrukturálne charakteristiky 1998 Celkový dlh ( v percentách HDP ) Zloženie podľa mien ( v % z celku ) V domácej mene V cudzích menách V eurách 1 ) V iných cudzích menách Domáce vlastníctvo ( v % z celku ) Priemerná zostatková splatnosť ( v rokoch ) Zloženie podľa splatností 2 ) ( v % z celku ) Krátkodobý dlh ( do 1 roka vrátane ) Stredno - a dlhodobý dlh ( viac ako 1 rok ) 4,7 95,3 2,6 97,4 2,3 97,7 2,8 97,2 3,5 96,5 3,8 96,2 0,8 99,2 1,3 98,7 1,2 98,8 1,4 98,6 5,5 25,2 74,8 74,8 0,0 25,2 8,0 1999 6,0 32,2 67,8 67,8 0,0 32,2 7,0 2000 5,2 34,2 65,8 65,8 0,0 34,2 7,0 2001 4,8 42,8 57,2 57,2 0,0 42,8 7,0 2002 5,6 7,9 92,1 92,1 0,0 50,2 6,0 2003 5,5 13,4 86,6 86,5 0,0 50,2 6,0 2004 5,1 14,5 85,5 85,5 0,0 48,4 5,0 2005 4,5 16,1 83,9 83,9 0,0 50,8 5,0 2006 4,2 14,5 85,5 85,5 0,0 46,2 5,0 2007 3,4 13,3 86,7 86,7 0,0 58,5 0,0
2 ) Original maturity . 96
2 ) Pôvodná splatnosť .
ESTONIA
EStóNSKO
Chart 3 General government surplus (+)/ deficit (-) ( a ) Levels ( as a percentage of GDP ) levels ( b ) Annual change and underlying factors ( percentage points of GDP ) cyclical factors non-cyclical factors total change 4 4 3 2 2 2 1 0 0 0 - 2 - 2 - 1 - 2 - 4 1998 2000 2002 2004 2006 - 4 - 3 1998 2000 2002 2004 2006 0 - 1 - 2 - 3 4 3 2 1
Graf 3 Prebytok (+)/ deficit (-) verejnej správy ( a ) Stav ( v percentách HDP ) Stav ( b ) Ročná zmena a jej príčiny ( percentuálne body HDP ) Cyklické faktory Necyklické faktory Celková zmena 4 2 4 3 2 2 1 0 - 1 - 2 - 4 1998 2000 2002 2004 2006 - 4 - 3 1998 2000 2002 2004 2006 4 3 2 1 0 - 1 - 2 - 3
Table 6 General government deficit-debt adjustment ( as a percentage of GDP ) 1998 Change in general government debt General government surplus (+)/ deficit (-) Deficit-debt adjustment Net acquisitions (+)/ net sales (-) of financial assets Currency and deposits Loans and securities other than shares Shares and other equity Privatisations Equity injections Other Other financial assets Valuation changes of general government debt Foreign exchange holding gains (-)/ losses (+) Other valuation effects 2 ) Other changes in general government debt 3 ) 1 )
tabuľka 6 Úprava vzťahu deficitu a dlhu verejnej správy ( v percentách HDP ) 1998 Zmena dlhu verejnej správy Prebytok (+)/ deficit (-) verejnej správy Úprava vzťahu deficitu a dlhu 1 )
ECB Convergence Report May 2008 97
ECB Konvergenčná správa Máj 2008
Chart 4 General government expenditure and revenue ( as a percentage of GDP ) total expenditure total revenue 42 40 38 36 34 32 1998 Source : ESCB . 2000 2002 2004 2006 42 40 38 36 34 32
Graf 4 Príjmy a výdavky verejnej správy ( v percentách HDP ) Celkové výdavky Celkové príjmy 42 40 38 36 34 32 42 40 38 36 34 32 1998
Table 7 General government budgetary position ( as a percentage of GDP ) 1998 Total revenue Current revenue Direct taxes Indirect taxes Social security contributions Other current revenue Capital revenue Total expenditure Current expenditure Compensation of employees Social benefits other than in kind Interest payable of which : impact of swaps and FRAs Other current expenditure Capital expenditure Surplus (+)/ deficit (-) Primary balance Surplus / deficit , net of government investment expenditure 38.7 38.3 10.4 12.5 11.3 4.1 0.4 39.4 33.6 10.5 9.7 0.5 0.0 12.9 5.8 - 0.7 - 0.1 4.2 1999 36.8 36.5 9.8 11.8 11.1 3.8 0.3 40.3 35.6 11.8 10.6 0.3 0.0 12.9 4.7 - 3.5 - 3.2 0.8 2000 36.2 35.8 7.8 12.4 11.1 4.5 0.4 36.5 32.3 10.9 9.6 0.2 0.0 11.6 4.2 - 0.2 0.0 3.6 2001 35.0 34.9 7.3 12.4 10.8 4.4 0.2 35.1 30.6 10.3 9.1 0.1 0.0 11.0 4.5 - 0.1 0.1 4.1 2002 36.0 35.7 7.6 12.5 11.1 4.5 0.3 35.6 30.1 9.9 8.9 0.2 0.0 11.0 5.6 0.4 0.6 5.2 2003 36.4 36.0 8.1 12.2 10.7 5.1 0.4 34.6 30.0 9.8 8.9 0.2 0.0 11.2 4.6 1.8 2.0 6.0 2004 35.9 35.5 8.0 12.2 10.6 4.8 0.3 34.3 30.7 9.8 9.4 0.2 0.0 11.3 3.6 1.6 1.8 5.2 2005 35.5 35.2 7.0 13.0 10.3 4.9 0.3 33.7 29.7 9.7 9.0 0.2 0.0 10.8 4.0 1.8 1.9 5.6 2006 36.8 36.0 7.1 13.3 10.3 5.3 0.8 33.4 28.7 9.3 8.8 0.2 0.0 10.4 4.8 3.4 3.5 8.1 2007 37.1 36.3 7.7 13.5 11.0 4.1 0.8 34.3 29.2 9.6 8.8 0.2 0.0 10.6 5.1 2.8 3.0 7.7
tabuľka 7 Rozpočtová pozícia verejnej správy ( v percentách HDP ) 1998 Celkové príjmy Bežné príjmy Priame dane Nepriame dane Príspevky sociálneho zabezpečenia Ostatné bežné príjmy Kapitálové príjmy Celkové výdavky Bežné výdavky Odmeny zamestnancom Sociálne dávky okrem naturálnych sociálnych transferov Úrokové výdavky Z toho : vplyv swapov a kontraktov FRA Ostatné bežné výdavky Kapitálové výdavky Prebytok (+)/ deficit (-) Primárne saldo Prebytok / deficit po očistení o investičné výdavky verejnej správy 38,7 38,3 10,4 12,5 11,3 4,1 0,4 39,4 33,6 10,5 9,7 0,5 0,0 12,9 5,8 - 0,7 - 0,1 4,2 1999 36,8 36,5 9,8 11,8 11,1 3,8 0,3 40,3 35,6 11,8 10,6 0,3 0,0 12,9 4,7 - 3,5 - 3,2 0,8 2000 36,2 35,8 7,8 12,4 11,1 4,5 0,4 36,5 32,3 10,9 9,6 0,2 0,0 11,6 4,2 - 0,2 0,0 3,6 2001 35,0 34,9 7,3 12,4 10,8 4,4 0,2 35,1 30,6 10,3 9,1 0,1 0,0 11,0 4,5 - 0,1 0,1 4,1 2002 36,0 35,7 7,6 12,5 11,1 4,5 0,3 35,6 30,1 9,9 8,9 0,2 0,0 11,0 5,6 0,4 0,6 5,2 2003 36,4 36,0 8,1 12,2 10,7 5,1 0,4 34,6 30,0 9,8 8,9 0,2 0,0 11,2 4,6 1,8 2,0 6,0 2004 35,9 35,5 8,0 12,2 10,6 4,8 0,3 34,3 30,7 9,8 9,4 0,2 0,0 11,3 3,6 1,6 1,8 5,2 2005 35,5 35,2 7,0 13,0 10,3 4,9 0,3 33,7 29,7 9,7 9 0,2 0,0 10,8 4,0 1,8 1,9 5,6 2006 36,8 36,0 7,1 13,3 10,3 5,3 0,8 33,4 28,7 9,3 8,8 0,2 0,0 10,4 4,8 3,4 3,5 8,1 2007 37,1 36,3 7,7 13,5 11,0 4,1 0,8 34,3 29,2 9,6 8,8 0,2 0,0 10,6 5,1 2,8 3,0 7,7
Table 8 Projections of the ageing-induced fiscal burden ( percentages ) 2004 Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) Change in age-related government expenditure ( percentage points of GDP ) compared with 2004 24.0 2010 24.5 - 0.6 2020 28.1 - 2.0 2030 32.1 - 2.2 2040 35.3 - 2.6 2050 42.3 - 2.5
Tabuľka 8 Projekcie rozpočtovej záťaže v dôsledku starnutia obyvateľstva ( v percentách ) 2004 Pomer populácie v poproduktívnom veku ( počet osôb starších ako 65 rokov k počtu osôb vo veku od 15 do 64 rokov ) Zmena výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva ( percentuálne body HDP ) v porovnaní s r. 2004 24,0 2010 24,5 - 0,6 2020 28,1 - 2,0 2030 32,1 - 2,2 2040 35,3 - 2,6 2050 42,3 - 2,5
ECB Convergence Report May 2008 99
ECB Konvergenčná správa Máj 2008
Table 9 ( a ) Exchange rate stability Membership of the exchange rate mechanism ( ERM II ) Membership since ERM II central rate in EEK / EUR ERM II fluctuation band Devaluation of bilateral central rate on country 's own initiative Maximum upward deviation 1 ) Maximum downward deviation 1 )
tabuľka 9 ( a ) Stabilita výmenného kurzu Účasť v mechanizme výmenných kurzov ( ERM II ) Dátum vstupu Centrálna parita EEK / EUR v ERM II Fluktuačné pásmo v ERM II Devalvačná zmena dvojstrannej centrálnej parity z vlastnej iniciatívy krajiny Maximálna odchýlka nahor 1 ) Maximálna odchýlka nadol 1 ) Áno 28 .
Yes 28 June 2004 15.6466 +/- 15 % No 0.0 0.0
jún 2004 15,6466 ± 15 % Nie 0,0 0,0