natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 2004 , the deficit ratio is forecast to increase by 0.2 percentage point to 3.9% , while the public debt ratio is projected to increase to 44.5% .
V roku 2004 sa očakáva rast pomeru deficitu o 0,2 percentuálneho bodu na 3,9 %, zatiaľ čo predpokladaný pomer verejného dlhu by mal narásť na úroveň 44,5 %.
In 2002 and 2003 the deficit ratio exceeded the ratio of public investment expenditure to GDP by 2.4 percentage points and 1.1 percentage points respectively ( see Table 4 ) .
V rokoch 2002 a 2003 prekročil pomer deficitu k HDP pomer štátnych investičných výdavkov k HDP o 2,4 percentuálneho bodu , respektíve o 1,1 percentuálneho bodu ( tabuľka 4 ) .
Slovakia is currently in an excessive deficit situation .
Slovensko sa v súčasnosti nachádza v situácii nadmerného deficitu .
Looking back over the years 1996 to 2003 , the public debt ratio increased by 12.3 percentage points ( see Chart 2a and Table 5 ) .
Pri spätnom pohľade na obdobie rokov 1996 až 2003 vidíme , že pomer verejného dlhu k HDP vzrástol o 12,3 percentuálneho bodu ( graf 2a a tabuľka 5 ) .
It initially stood at 30.3% in 1996 and at 33.0% and 34.0% in 1997 and 1998 respectively , after which it increased steeply in 1999 to 47.2% , mainly owing to banking sector restructuring .
Pomer verejného dlhu rástol z počiatočnej úrovne 30,3 % v roku 1996 na 33,0 % v roku 1997 a 34,0 % v roku 1998 . Po počiatočnom období mierneho rastu zaznamenal v roku 1999 prudký nárast na úroveň 47,2 %, čo bolo spôsobené predovšetkým reštrukturalizáciou bankového sektora .
In the subsequent years , the ratio climbed to 49.9% in 2000 , before declining to 42.6% in 2003 as a result of debt repayment from privatisation revenues .
V nasledujúcich rokoch sa pomer verejného dlhu vyšplhal na 49,9 % v roku 2000 a následne vďaka splateniu časti dlhu z príjmov z privatizácie v roku 2003 poklesol na 42,6 %.
As shown in greater detail in Chart 2b , the strongest factor underlying the increase in the public debt ratio was the primary deficit , particularly in 2000 .
Z grafu 2b vyplýva , že najsilnejším faktorom pôsobiacim na rast pomeru verejného dlhu bol najmä v roku 2000 primárny deficit .
Deficit debt adjustments had a strong debt augmenting effect in 1999 but an overall debt reducing effect in the following years , particularly 2002 ( Table 6 ) . The growth / interest rate differential had only a minor impact .
1999 mali na zvýšenie dlhu silný vplyv aj faktory spôsobujúce rozdiel medzi deficitom rozpočtového hospodárenia a zmenou štátneho dlhu . V nasledujúcich rokoch , najmä v roku 2002 , však už tieto faktory pôsobili na zníženie dlhu ( tabuľka 6 ) .
The patterns observed may be seen as indicative of the close link between
Rozdiel medzi tempom rastu a úrokovými mierami mal len slabý vplyv .
primary deficits and adverse public debt dynamics , irrespective of the starting level of public debt .
Pozorovaný vývoj deficitu a verejného dlhu naznačuje , že primárny deficit a nepriaznivý vývoj verejného dlhu sú úzko prepojené bez ohľadu na počiatočnú úroveň dlhu .
In this context , it may be noted that the share of public debt with a short term maturity was volatile in the late 1990s but broadly stable from 2001 onwards ( see Table 5 ) .
V tejto súvislosti je potrebné poznamenať , že hoci bol podiel verejného dlhu s krátkodobou splatnosťou koncom 90 . rokov nestály , od roku 2001 bol viac menej stabilný ( tabuľka 5 ) .
On the basis of the 2003 figures , the proportion of public debt with a short term maturity is noticeable but , taking into account the level of the public debt ratio , fiscal balances are relatively insensitive to changes in interest rates .
Údaje za rok 2003 ukazujú , že podiel verejného dlhu s krátkodobou splatnosťou je markantný , ale s ohľadom na úroveň pomeru verejného dlhu nie je rozpočtové saldo citlivé na zmeny úrokových mier .
Moreover , the proportion of foreign currency denominated public debt in Slovakia has been decreasing from the high levels reached in 2001 , and in 2003 the bulk of this debt was almost entirely denominated in euro .
Okrem toho sa znižoval podiel verejného dlhu Slovenska v cudzích menách , ktorý dosiahol vysokú úroveň v roku 2001 , a v roku 2003 bola prevažná časť tohto dlhu denominovaná takmer výlučne v eurách .
On the basis of the figures for 2003 , the proportion of foreign currency denominated public debt is relatively high and , taking into account the level of the public debt ratio , fiscal balances are relatively sensitive to changes in exchange rates .
Údaje za rok 2003 ukazujú , že podiel verejného dlhu v cudzích menách je relatívne vysoký a s ohľadom na úroveň pomeru verejného dlhu je rozpočtové saldo relatívne citlivé na pohyby výmenných kurzov .
Since 1996 a pattern of initially volatile and subsequently improving outturns has been observed for the deficit to GDP ratio .
Na vývoji pomeru deficitu k HDP od roku 1996 možno sledovať posun od počiatočnej volatility k následnému zlepšeniu .
Starting from a ratio of 7.4% in 1996 , the deficit first improved to 6.2% in 1997 and 3.8% in 1998 , then deteriorated again to 7.1% in 1999 and 12.3% in 2000 .
Pomer deficitu začínal v roku 1996 na úrovni 7,4 %, následne sa však zlepšil a poklesol v roku 1997 na 6,2 % a v roku 1998 na 3,8 %. V roku 1999 však opätovne vzrástol na 7,1 % a v roku 2000 na 12,3 %.
In the years thereafter the balance improved , leading to a deficit of 3.7% in 2003 ( see Chart 3a and Table 7 ) .
V ďalších rokoch sa rozpočtové hospodárenie zlepšilo , čo viedlo k poklesu deficitu v roku 2003 na 3,7 % ( graf 3a a tabuľka 7 ) .
The non cyclical changes in the government budget balance could reflect either a lasting structural change or the effect of temporary measures .
Necyklické zmeny salda verejných financií môžu odzrkadľovať buď pretrvávajúcu štrukturálnu zmenu , alebo vplyv dočasných
Available evidence suggests that such measures increased the deficit ratio by 1.2 percentage points in 2002 , while they played a minor role in 2003 .
Dostupné údaje naznačujú , že takéto opatrenia zvýšili na Slovensku pomer deficitu v roku 2002 o 1,2 percentuálneho bodu , ale v roku 2003 zohrávali iba nepatrnú úlohu .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , it can be seen from Chart 4 and Table 7 that the general government total expenditure ratio increased between 1996 and
Čo sa týka vývoja ostatných fiškálnych ukazovateľov ( graf 4 a tabuľka 7 ) , pomer celkových verejných výdavkov v rokoch 1996 a 1997 vzrástol , ale od nasledujúceho roka výrazne klesal .
SLOVAKIA 1997 but declined significantly thereafter . On balance , although Slovakia 's government expenditure ratio in 2003 was 22.3 percentage points lower than in 1996 , reflecting a decline in both current and capital expenditure , it is still high in comparison with countries with a similar level of per capita income and even with some of the highly advanced economies .
Aj napriek tomu , že pomer štátnych výdavkov na Slovensku v roku 2003 bol o 22,3 percentuálneho bodu nižší ako v roku 1996 , odrážajúc tak pokles bežných i kapitálových výdavkov , je tento pomer stále vysoký v porovnaní s krajinami s porovnateľnou úrovňou príjmu na obyvateľa a dokonca aj v porovnaní s niektorými vysoko rozvinutými ekonomikami .
After peaking at 58.8% of GDP in 1997 , government revenue declined to 35.4% of GDP in 2003 .
Po dosiahnutí vrcholu na úrovni 58,8 % HDP v roku 1997 štátne príjmy klesli a v roku 2003 dosiahli 35,4 % HDP .
On balance , the revenue ratio declined by 18.7 percentage points between 1996 and 2003 .
Celkovo sa pomer príjmov od roku 1996 do roku 2003 znížil o 18,7 percentuálneho bodu .
According to the Slovak medium term fiscal strategy , as presented in the Convergence Programme for 2004 07 , dated May 2004 , the general government deficit is expected to increase to 4.0% of GDP and the public debt ratio to 45.1% in 2004 .
Strednodobá fiškálna stratégia Slovenska obsiahnutá v Konvergenčnom programe na roky 2004 až 2007 z mája 2004 predpokladá na rok 2004 zvýšenie deficitu verejnej správy na 4,0 % HDP a zvýšenie pomeru verejného dlhu na 45,1 %.
The general government total expenditure ratio is projected to increase by 1.3 percentage points , mostly reflecting an increase in capital expenditure which is partly linked to EU accession .
Očakáva sa , že pomer celkových výdavkov verejného sektora vzrastie o 1,3 percentuálneho bodu v dôsledku zvýšenia kapitálových výdavkov , čiastočne spojených so vstupom do EÚ .
Total revenue is projected to remain unchanged .
Podľa prognózy celkové príjmy ostanú na nezmenenej úrovni .
The deficit ratio is forecast to decline to 2.0% and the public debt ratio to increase slightly to 45.5% by 2007 .
Do roku 2007 sa očakáva , že pomer deficitu k HDP klesne na úroveň 2,0 % a pomer verejného dlhu mierne vzrastie na 45,5 %.
On the basis of the fiscal balances projected in the Convergence Programme , further substantial consolidation is required for Slovakia to comply with the Stability and Growth Pact 's medium term objective of a budgetary position that is close to balance or in surplus .
Na základe prognózy vývoja rozpočtového salda v Konvergenčnom programe možno konštatovať , že bude potrebná ďalšia výrazná konsolidácia v tejto oblasti , aby Slovensko naplnilo strednodobú požiadavku Paktu stability a rastu , ktorou je vyrovnaný alebo prebytkový rozpočet .
Nevertheless , current trends suggest that the public debt ratio will increase but can be maintained at below 60 % for the foreseeable future .
Súčasný vývoj však naznačuje , že aj keď sa pomer verejného dlhu zvýši , v dohľadnom čase ho bude možné udržať pod hranicou 60 %.
Prudent fiscal policies are warranted by the fact that Slovakia 's inflation rate is considerably above the reference value . In addition , the continuation of structural reforms , with regard to social security contributions among other things , could make a significant contribution to fiscal consolidation while promoting economic growth and real income convergence .
Vzhľadom na skutočnosť , že miera inflácie sa nachádza výrazne nad referenčnou hodnotou , je potrebné , aby Slovensko išlo cestou obozretnej fiškálnej politiky . Okrem toho môže ďalšie napredovanie v oblasti štrukturálnych reforiem -- okrem iného v oblasti sociálneho zabezpečenia -- významným spôsobom prispieť k fiškálnej konsolidácii za súčasnej podpory hospodárskeho rastu a konvergencie reálnych príjmov .
The comprehensive tax reform implemented in 2004 includes the introduction of a flat rate and a shift from direct to indirect taxation .
Komplexná daňová reforma uvedená do praxe v roku 2004 predstavuje zavedenie jednotnej daňovej sadzby a posun od priameho k nepriamemu zdaňovaniu .
As highlighted in Table 8 , from around 2010 onwards a marked ageing of the population is expected .
Ako vidieť z tabuľky 8 , od roku 2010 sa predpokladá výrazné starnutie populácie .
While Slovakia is expected to benefit from the introduction of a fully funded pension pillar in 2005 , population ageing is expected to induce pressures on the remaining pay as you go pension system .
Tento jav s najväčšou pravdepodobnosťou na Slovensku vyvolá tlaky na zvyšok priebežného dôchodkového systému , a to aj napriek očakávanému pozitívnemu pôsobeniu zavedenia plne sporivého dôchodkového piliera v roku 2005 .
10.3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS During the reference period from October 2002 to September 2004 the Slovak koruna did not participate in ERM II ( see Table 9a ) .
VÝVOJ VÝMENNÝCH KURZOV V sledovanom období od októbra 2002 do septembra 2004 slovenská koruna nebola zapojená do mechanizmu ERM II ( tabuľka 9a ) .
Developments in the exchange rate of the koruna against the euro since October 2002 were characterised by an initial period of broad stability until the third quarter of 2003 , when the exchange rate fluctuated in a fairly narrow range of between 40.8 and 42.5 korunas per euro .
Vývoj výmenného kurzu koruny voči euru od októbra 2002 možno charakterizovať počiatočným obdobím celkovej stability , ktoré trvalo až do tretieho štvrťroku 2003 , keď kurz fluktuoval v rámci úzkeho pásma 40,8 až 42,5 koruny za euro .
Subsequently , the koruna appreciated gradually against the euro .
Následne sa začala koruna voči euru zhodnocovať .
During this period the koruna normally traded close to its October 2002 average exchange rate against the euro ( 41.8 korunas per euro , normalised to 100 in Chart 5 ) , which is used as a benchmark for illustrative purposes in the absence of an ERM II central rate following a convention adopted in earlier reports , while not reflecting any judgement as to the appropriate level of the exchange rate ( see Chart 5 and Table 9a ) .
priemerného kurzu z októbra 2002 ( 41,8 koruny za euro , zodpovedá hodnote 100 v grafe 5 ) , ktorý sa používa ako referenčný na ilustratívne účely v súlade s konvenciou prijatou v predchádzajúcich správach , keďže centrálna parita ERM II neexistuje , pričom nevyjadruje hodnotenie primeranosti výmenného kurzu ( graf 5 a tabuľka 9a ) .
However , it traded in September 2004 at a level about 4.4% stronger than this benchmark .
V septembri 2004 sa však koruna obchodovala na úrovni o 4,4 % vyššej , než je jej referenčná hodnota .
The maximum upward deviation from this benchmark -- based on ten day moving averages of daily data -- was 4.7% while the maximum downward deviation amounted to ECB Convergence report 2004 181
Maximálna horná odchýlka ( na základe desaťdňových kĺzavých priemerov denných údajov ) dosiahla 4,7 % a maximálna dolná odchýlka 0,7 %.
0.7% . The appreciation of the koruna was partly attributed to an overall improvement in the economic outlook for Slovakia , the positive short term interest rate differential and the associated inflow of short term capital or portfolio investments .
Zhodnotenie koruny sa čiastočne pripisuje celkovému zlepšeniu hospodárskeho výhľadu Slovenska , pozitívnemu diferenciálu krátkodobých úrokových mier a s tým súvisiacemu prílevu krátkodobého kapitálu a portfóliových investícií .
Moreover , the announcement of forthcoming foreign direct investment in Slovakia may have supported the koruna .
Okrem toho mohlo kurz koruny pozitívne ovplyvniť oznámenie o plánovaných priamych zahraničných investíciách .
In the reference period the short term interest rate differential against the three month EURIBOR declined but still showed a sizeable spread of 1.9 percentage points in the third quarter of 2004 ( see Table 9b ) .
Aj napriek poklesu v sledovanom období rozdiel krátkodobej úrokovej miery voči trojmesačnému EURIBOR u vykazoval v treťom štvrťroku 2004 vysokú hodnotu 1,9 percentuálneho bodu ( tabuľka 9b ) .
When Národná banka Slovenska considered that the koruna was appreciating too quickly , it reacted by lowering key interest rates and intervening in foreign exchange markets , with its price stability objective in mind .
Národná banka Slovenska dospela k záveru , že zhodnocovanie meny s ohľadom na cieľ udržať cenovú stabilitu prebieha prirýchlo , a reagovala znížením hlavných úrokových mier a intervenciou na devízových trhoch .
Throughout the period under review , the koruna 's exchange rate against the euro exhibited a relatively high degree of volatility as measured by annualised standard deviations of daily percentage changes ( see Table 9b ) .
Výmenný kurz koruny voči euru počas celého sledovaného obdobia vykazoval relatívne vysokú mieru volatility meranej anualizovanými štandardnými odchýlkami dennej percentuálnej zmeny ( tabuľka 9b ) .
In a longer term context , both bilaterally against the euro and in effective terms , the real exchange rate of the Slovak koruna stood in September 2004 well above historical averages as calculated from the first quarter of 1996 and since the launch of the euro ( see Table 10 ) .
Pri spätnom pohľade na dlhšie obdobie vidíme , že reálny výmenný kurz slovenskej koruny -- voči euru i v efektívnom vyjadrení -- v septembri 2004 dosahoval oveľa vyššiu hodnotu , ako boli jeho historické priemery počítané od prvého štvrťroku 1996 a od zavedenia eura ( tabuľka 10 ) .
However , these measures should be interpreted with caution , as Slovakia has been subject to a process of transition to a market economy , which complicates any historical assessment of real exchange rate developments .
Tieto výsledky však treba interpretovať s istou dávkou opatrnosti , keďže krajina sa nachádzala v štádiu prechodu na trhové hospodárstvo , čo komplikuje hodnotenie vývoja reálnych výmenných kurzov z historického hľadiska .
As regards other external developments , until 2002 Slovakia reported almost consistently large deficits in the combined current and capital account balance , which stood above 7.5% of GDP in 2001 and 2002 .
V zahraničnej oblasti vykazovalo Slovensko pravidelne až do roku 2002 vysoký deficit na spojenom bežnom a kapitálovom účte , ktorý v rokoch 2001 a 2002 dosiahol vyše 7,5 % HDP .
In 2003 , however , this deficit fell to 0.5% of GDP ( see Table 11 ) .
V roku 2003 sa však deficit znížil na 0,5 % ( tabuľka 11 ) .
This mainly reflected a significant decline in the trade deficit , which seems to have been related to sector specific developments on the export side and lower imports of investment goods by foreign investors .
Tento pokles odrážal výrazné zníženie deficitu obchodnej bilancie , ktorý podľa všetkého súvisel so špecifickým vývojom v jednotlivých sektoroch na strane vývozu a s menším dovozom investičného tovaru zo strany zahraničných investorov .
From a financing structure perspective , inflows in net foreign direct investment played an important role in Slovakia after 1998 , reflecting mainly greenfield investment .
Z hľadiska štruktúry financovania týchto deficitov po roku 1998 na Slovensku zohrával dôležitú úlohu prílev čistých zahraničných investícií , ktoré zahŕňali predovšetkým investície « na zelenej lúke » .
The introduction of flat rates for income tax , corporation tax and value added tax at the beginning of 2004 provided a further stimulus to the inflows of foreign direct investment .
Ďalšími stimulmi pre vstup priamych zahraničných investícií bolo zavedenie jednotnej sadzby dane z príjmu fyzických a právnických osôb a jednotnej dane z pridanej hodnoty na začiatku roka 2004 .
The net international investment position of Slovakia has consistently been negative , standing at 24.0% of GDP in 2003 .
Čistá medzinárodná investičná pozícia Slovenska nepretržite vykazovala záporné hodnoty , pričom v roku 2003 dosiahla výšku 24,0 % HDP .
It may be recalled that Slovakia is a small , open economy with -- according to the most recent data available -- a ratio of foreign trade in goods and services to GDP of 77.3% for exports and 78.5% for imports .
Treba pripomenúť , že Slovensko je malá krajina s otvorenou ekonomikou , s pomerom zahraničného obchodu s tovarom a službami k HDP podľa posledných údajov na úrovni 77,3 % v oblasti vývozu a 78,5 % v oblasti dovozu .
In 2003 exports of goods to the euro area and to the EU as a share of total exports amounted to 57.1% and 84.6% respectively .
V roku 2003 tvoril vývoz tovarov do eurozóny a do EÚ 57,1 %, resp .
The corresponding figures for imports as a share of total imports were 47.8% and 74.5% .
84,6 % z celkového objemu vývozu . Podiel dovozu z eurozóny a EÚ predstavoval 47,8 % a 74,5 % z celkového objemu dovozu .
10.4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS Over the reference period from September 2003 to August 2004 long term interest rates in Slovakia were 5.1% on average and thus stood below the 6.4% reference value for the interest rate criterion ( see Table 12 ) .
VÝVOJ DLHODOBÝCH ÚROKOVÝCH MIER V sledovanom období od septembra 2003 do augusta 2004 dosahovali dlhodobé úrokové miery na Slovensku v priemere 5,1 %, čo je pod referenčnou hodnotou kritéria úrokových mier 6,4 % ( tabuľka 12 ) .
From January 2001 until mid 2002 , Slovak long term interest rates were relatively stable ( see Chart 6a ) .
V období od januára 2001 do polovice roka 2002 vykazovali dlhodobé úrokové miery na Slovensku relatívne stabilnú úroveň ( graf 6a ) . 1 1 Rok 2001 je prvým rokom , za ktorý sú k dispozícii údaje o referenčnej dlhodobej úrokovej miere na Slovensku .
1 They then declined fairly significantly until early 2003 , in parallel with a fall in the risk premium and inflation , and subsequently moved in a relatively narrow range around 5 % for most of the time until the end of the reference period .
SLOVENSKO Neskôr až do začiatku roka 2003 prudko klesali súbežne s poklesom rizikovej prémie a inflácie . V nasledujúcom období sa väčšinou pohybovali v relatívne úzkom pásme okolo 5 %, čo trvalo až do konca sledovaného obdobia .
During the period from January 2001 to July 2004 , Národná banka Slovenska lowered its key interest rate by 3.5 percentage points , mostly in reaction to increasing upward pressure on the exchange rate of the Slovak koruna and in line with the primary objective of maintaining price stability .
Od januára 2001 do júla 2004 Národná banka Slovenska znížila svoju hlavnú úrokovú sadzbu celkovo o 3,5 percentuálneho bodu , a to zvyčajne v dôsledku zvyšujúceho sa tlaku na výmenný kurz slovenskej koruny a v súlade s hlavným cieľom , ktorým je udržanie cenovej stability .
Reflecting the developments in Slovak long term interest rates , the long term interest rate differential with the euro area declined , particularly between November 2001 and November 2002 , after which it remained fairly stable until the end of the reference period ( see Chart 6b ) . The decline in the interest rate differential also benefited from
Diferenciál dlhodobých úrokových mier voči eurozóne najmä medzi novembrom 2001 a novembrom 2002 klesal , odzrkadľujúc tak vývoj dlhodobých úrokových mier v krajine . Od novembra 2002 do konca referenčného obdobia zotrval tento rozdiel na viac menej vyrovnanej úrovni ( graf 6b ) .
ECB Convergence report 2004 SLOVAKIA progress in fiscal consolidation and the relative strength of the koruna 's exchange rate .
Pokles rozdielu úrokových mier bol pozitívne ovplyvnený aj pokrokom v oblasti fiškálnej konsolidácie a relatívne stabilným kurzom slovenskej koruny .
In August 2004 , the spread between Slovak long term interest rates and similar interest rates in the euro area was 0.8 percentage point .
V auguste 2004 bol rozdiel medzi dlhodobými úrokovými mierami na Slovensku a zodpovedajúcimi úrokovými mierami v eurozóne 0,8 percentuálneho bodu .
This stability was maintained despite an increase in the inflation differential with the euro area , as the increase was mainly due to temporary factors such as adjustments to administered prices and indirect taxes ( see Section 10.1 ) . For the concluding summary on Slovakia , please see the « Introduction and Executive Summary » .
Stabilitu sa podarilo udržať aj napriek rozdielu medzi infláciou na Slovensku a v eurozóne , keďže jej rast spôsobili najmä dočasné faktory , ako úpravy v oblasti regulovaných cien a nepriamych daní ( pozri časť 10.1 ) .
2001 is the first year for which data are available on the reference long term interest rate for Slovakia .
Súhrnné hodnotenie Slovenska je v časti „Úvod a zhrnutie » .
LIST OF TABLES AND CHARTS SLOVAKIA 1 PRICE DEVELOPMENTS Table 1 Chart 1 Table 2 Table 3 HICP inflation Price developments Measures of inflation and related indicators Recent inflation trends and forecasts ( a ) Recent trends in the HICP ( b ) Inflation forecasts Chart 5
ZOZNAM TABULIEK A GRAFOV SLOVENSKO 1 . CENOVÝ VÝVOJ Tabuľka 1 Graf 1 Tabuľka 2 Tabuľka 3 Inflácia HICP Cenový vývoj Miera inflácie a súvisiace indikátory Aktuálny vývoj a prognózy inflácie ( a ) Aktuálny vývoj HICP ( b ) Prognózy inflácie