natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Construction and agriculture have shares of only 6 % and 2 %, respectively .
Podiel stavebníctva je len 6 % a poľnohospodárstva 2 %. Sektor služieb sa vo všeobecnosti ďalej člení na tri hlavné kategórie zhruba rovnakej veľkosti , a to obchod a doprava , finančné služby a služby podnikom a sektor , ktorý obsahuje najmä služby orientované na verejnú správu ( graf B ) .
56 ECB Annual Report 2005
ECB Výročná správa 2005 56
C h a r t A B re a k d ow n o f t o t a l re a l g ro s s va l u e a d d e d 1 ) Agriculture and fishing 2 %
Graf A Štruktúra celkovej reálnej hrubej p r i d a n e j h o d n o t y 1 )
C h a r t B B re a k d ow n o f s e r v i c e s re a l g ro s s va l u e a d d e d 1 )
Graf B Štruktúra reálnej hrubej pridanej h o d n o t y v s l u ž b á c h 1 )
Construction 6 % Industry ( excluding construction ) 21 % Governmentrelated services 32 % Trade and transportation 30 %
Poľnohospodárstvo a rybolov 2 % Stavebníctvo 6 % Priemysel ( okrem stavebníctva ) 21 % Služby v oblasti verejnej správy 32 % Obchod a doprava 30 %
Services 71 % Financial / business services 38 % Source : Eurostat .
Finančné služby / obchodné činnosti 38 % Zdroj : Eurostat .
1 ) Weights refer to the year 2005 .
1 ) Váhy sa týkajú roka 2005 .
The services sector , in turn , is generally broken down further into three main categories of roughly equal size , namely trade and transportation , financial and business services and a sector that comprises mainly government-related services ( see Chart B ) .
Hospodárstvo eurozóny prešlo výraznými štrukturálnymi zmenami v súlade s trendom vývoja , ktorý bol vo všeobecnosti zaznamenaný vo vyspelých ekonomikách .
Although this breakdown does not provide for any strict separation between private and public services , the categories comprising trade and transportation , and financial and business services are usually referred to as the market services sectors .
Prejavilo sa to v skutočnosti , že dôležitosť sektora služieb sa výrazne zvýšila , zatiaľ čo podiel priemyselného sektora sa nepretržite znižoval .
This is reflected in the fact that the services sector has increased significantly in importance , while the share of the industrial sector has declined continuously . Since 1996 , for instance , the share of the services sector in total value added has risen by around 3 percentage points , while that of the industrial sector has decreased by 2 percentage points .
Od roku 1996 sa napríklad podiel sektora služieb na celkovej pridanej hodnote zvýšil o približne 3 percentuálne body , zatiaľ čo podiel priemyselného sektora sa znížil o 2 percentuálne body . Na raste podielu sektora služieb sa môžu podieľať viaceré faktory .
A number of factors may account for the rising share of the services sector . These include a shift in consumer demand towards services as income rises , the liberalisation of the services sector , and the increasing participation of women in the labour market , which implies some shifts from household to services activities .
Medzi ne patrí posun spotrebiteľského dopytu smerom k službám súvisiaci s rastom príjmov , liberalizácia sektora služieb a zvyšujúce sa zapojenie žien do trhu práce , čo znamená určitý posun domácností k väčšiemu využívaniu služieb . Zmeny v podiele na pridanej hodnote , ktorý vykazujú jednotlivé sektory eurozóny , odrážajú výrazné rozdiely v dosiahnutej úrovni ich rastu .
The changes in the share of value added accounted for by individual euro area sectors reflect significant differences in sectoral growth performance . As regards business services , the outsourcing of some activities by firms in the industrial sector may also partly explain the rise in the services sector .
Rast v sektore služieb možno čiastočne vysvetliť tým , že firmy v priemyselnom sektore zabezpečovali niektoré činností dodávateľským spôsobom ( outsourcing ) . Tento vývoj tiež posilňuje väzby medzi oboma sektormi .
This development also strengthens ties between the two sectors . The table shows that , on average since the beginning of the 1990s , real gross value added in the euro area has increased by 0.5% , quarter on quarter .
Z tabuľky vidno , že od začiatku 90 . rokov minulého storočia sa reálna hrubá pridaná hodnota v eurozóne medzikvartálne zvyšovala v priemere o 0,5 %.
Services grew at the same rate , driven in particular by growth in market services .
Služby rástli rovnakým tempom , živené najmä rastom trhových služieb .
Industry ( excluding construction ) expanded by 0.3% , on average , while construction recorded the lowest rate of increase , at just 0.1% .
Priemysel ( bez stavebníctva ) rástol v priemere o 0,3 %, zatiaľ čo stavebníctvo zaznamenalo najnižšiu mieru rastu na úrovni približne len 0,1 %. Služby boli z titulu svojho veľkostného podielu a vysokej výkonnosti hlavným sektorom prispievajúcim k zvyšovaniu pridanej hodnoty v eurozóne .
As a result of their size and strong performance , services were the main contributor to the rise in euro area value added . On average since the mid-1990s , services have contributed 0.4 percentage point to the growth of euro area value added , compared with an average contribution of just 0.1 percentage point by the industrial sector .
rokov minulého storočia prispievali služby k rastu pridanej hodnoty eurozóny v priemere 0,4 percentuálnym bodom v porovnaní s priemerným príspevkom len 0,1 percentuálneho bodu , ktorý dosahoval priemyselný sektor . Výrazné rozdiely medzi sektormi sa prejavujú aj z hľadiska volatility rastu pridanej hodnoty .
S e c t o r a l d eve l o p m e n t s i n t e r m s o f e u ro a re a re a l g ro s s va l u e a d d e d ( averages over the respective periods ) Contributions to quarter-on-quarter growth ( percentage points ) ( 1996 to 2005 ) 0.4 0.1 0.2 0.1 0.1 0.0 0.0 0.5 Average absolute contributions to the change in quarteron-quarter growth ( percentage points ) ( 1996 to 2005 ) 0.2 0.1 0.1 0.0 0.2 0.1 0.0 -
Sektorová štruktúra reálnej hrubej pridanej hodnot y v eurozóne ( priemer za obdobie ) Priemerné absolútne príspevky k zmenám štvrťročného rastu ( v percentuálnych bodoch ) ( 1996 až 2005 ) 0,2 0,1 0,1 0,0 0,2 0,1 0,0 -
Quarter-on-quarter growth ( percentages ) ( 1991 to 2005 ) Services Trade and transportation services Financial and business services Government-related services Industry ( excluding construction ) Construction Agriculture Total Sources : Eurostat and ECB computations .
Štvrťročný rast ( v %) ( 1991 až 2005 ) Služby Obchodné a dopravné služby Finančné služby a obchodné činnosti Služby v oblasti verejnej správy Priemysel ( bez stavebníctva ) Stavebníctvo Poľnohospodárstvo Spolu Zdroj : Eurostat a výpočty ECB .
Standard deviation ( of quarteron-quarter growth ) ( 1991 to 2005 ) 0.3 0.6 0.4 0.3 1.0 1.7 1.6 0.4 Significant differences between sectors also arise in terms of the volatility of growth in value added .
Štandardná odchýlka ( štvrťročného rastu ) ( 1991 až 2005 ) 0,3 0,6 0,4 0,3 1,0 1,7 1,6 0,4
Growth in value added in services displays far lower volatility than that in other sectors ( as measured in terms of the standard deviation ) .
Príspevky k štvrťročného rastu ( v percentuálnych bodoch ) ( 1996 až 2005 ) 0,4 0,1 0,2 0,1 0,1 0,0 0,0 0,5
Nevertheless , on account of its size , the services sector has on average contributed about as much to the volatility of growth in value added since the mid-1990s as the industrial sector . In view of the substantial differences between the average growth performance of the main sectors in the euro area , the question arises as to the extent to which sectoral developments may have contributed to the relative weakness of the current recovery when put in a historical perspective .
Z hľadiska výrazných rozdielov priemerného rastu dosiahnutého v hlavných sektoroch eurozóny sa vynára otázka , akou mierou vývoj v jednotlivých sektoroch prispieval k relatívne slabému charakteru súčasného oživenia v historickej perspektíve . Oživenie , ktoré sa začalo v polovici roku 2003 , stratilo na sile vo svojom druhom roku a opäť sa zintenzívnilo v treťom štvrťroku 2005 .
The recovery that started in mid-2003 lost momentum in the second year of the upswing , before gaining further strength in the third quarter of 2005 .
Z grafov vidno , že relatívne slabý charakter oživenia v druhom roku nebol spôsobený slabším vývojom v niektorom konkrétnom sektore .
Charts C and D compare the developments in the services and industrial sectors in the current recovery with those in the two previous upswings .
Priebeh relatívnej výkonnosti v sektore priemyslu aj v sektore služieb fakticky kopíroval priebeh celkového HDP .
They show that the relative weakness in the second year of this recovery was not due to weak C h a r t C Va l u e a d d e d i n t h e e u ro a re a services sector ( index , T = 100 ) Q2 2003 = 100 ( T ) Q3 1993 = 100 ( T ) Q3 1982 = 100 ( T ) 108 107 106 105 104 103 102 101 100 99 98 T-2 108 107 106 105 104 103 102 101 100 99 98 108 107 106 105 104 103 102 101 100 99 98 T-2 T T + 2 T + 4 T + 6 T + 8 T + 10
Graf D Pridaná hodnota v sektore priemyslu eurozóny ( index : T = 100 ) Q2 2003 = 100 ( T ) Q3 1993 = 100 ( T ) Q3 1982 = 100 ( T ) 108 107 106 105 104 103 102 101 100 99 98 T-2 T T + 2 T + 4 T + 6 T + 8 T + 10 108 107 106 105 104 103 102 101 100 99 98 108 107 106 105 104 103 102 101 100 99 98 T-2
C h a r t D Va l u e a d d e d i n t h e e u ro a re a industrial sector ( index , T = 100 ) Q2 2003 = 100 ( T ) Q3 1993 = 100 ( T ) Q3 1982 = 100 ( T ) 108 107 106 105 104 103 102 101 100 99 98
Q2 2003 = 100 ( T ) Q3 1993 = 100 ( T ) Q3 1982 = 100 ( T ) 108 107 106 105 104 103 102 101 100 99 98 T T + 2 T + 4 T + 6 T + 8 T + 10
T + 10 Source : ECB calculations based on Eurostat data .
Zdroj : Výpočty ECB založené na údajoch Eurostatu .
Note : The recovery starts in T + 1 , where quarter T is the trough as defined by the Euro Area Business Cycle Dating Committee of the Centre for Economic Policy Research ( see http://www.cepr.org/data/Dating ) , except for the latest recovery , which is identified on the basis of the pattern of real quarter-on-quarter GDP growth . 58
Poznámka : Hospodárske oživenie sa začína v T + 1 , keď dno cyklu pripadá na štvrťrok T ( podľa definície Euro area Business Cycle Dating Commottee Centra pre výskum hospodárskej politiky ( http://www.cepr.org/data/Dating )) , s výnimkou posledného obdobia oživenia , ktoré bolo identifikované na základe štvrťročného rastu reálneho HDP .
ECB Annual Report 2005 developments in any specific sector .
58 ECB Výročná správa 2005
In fact , the pattern of the relative performance in both the industrial and services sectors followed that of overall GDP . In both sectors , there were no clear divergences in the first year of the current recovery in comparison with average developments in the two previous recoveries .
podstatne volatilnejší charakter vývoja v priemyselnom sektore v porovnaní s vývojom v sektore služieb .
The charts moreover illustrate the much more volatile nature of developments in the industrial sector compared with the services sector . A number of factors are likely to have played a role in the relative weakness of growth in the second year of this recovery , including lower trend output growth , shocks to both the exchange rate of the euro and oil prices , and uncertainties about ongoing reforms in some euro area economies ( see Box 5 entitled « The current euro area recovery from a historical perspective » in the November 2005 issue of the ECB 's Monthly Bulletin ) .
Pod relatívne slabý rast v druhom roku tohto oživenia sa zrejme podpísali viaceré faktory vrátane nižšieho trendu rastu HDP , kurzových šokov eura a ropných šokov a neistôt ohľadom priebehu reforiem uskutočňovaných v niektorých ekonomikách eurozóny ( box 5 „The current euro area recovery from a historical persepctive » v Mesačnom bulletine ECB z novembra 2005 ) . Zo sektorového členenia rastu pridanej hodnoty v eurozóne vyplýva dôležitosť sektora služieb .
Overall , the sectoral composition of growth in euro area value added highlights the importance of the services sector in the euro area .
Sektor služieb je s predstihom najväčším hospodárskym sektorom eurozóny .
The services sector is by far the largest economic sector in the euro area . It has grown considerably in importance over recent decades , a process which is very likely to continue , and now contributes about as much to overall volatility in the growth of value added as the industrial sector .
Jeho význam výrazne vzrástol v posledných desaťročiach a tento proces bude s veľkou pravdepodobnosťou pokračovať ; v súčasnosti prispieva k celkovej volatilite rastu pridanej hodnoty rovnakou mierou ako sektor priemyslu .
Accordingly , when compared with previous upturns , the weaker growth in the second year of the current recovery , i.e. from mid-2004 to mid-2005 , has been broadly shared by the main euro area sectors .
V súlade s tým sa na slabšom raste v druhom roku súčasného oživenia , t. j. od polovice roka 2004 do polovice roka 2005 , v porovnaní s predchádzajúcimi oživeniami podieľali hlavné sektory eurozóny približne rovnakou mierou .
Various dispersion measures indicate that the divergence of real GDP growth rates among euro area countries remained roughly unchanged in 2005 .
Rôzne rozptylové ukazovatele naznačujú , že divergencia mier rastu reálneho HDP v krajinách eurozóny zostala v roku 2005 zhruba nezmenená .
Reflecting in part a moderation in global economic growth and trade and the rise in oil prices , average annual real GDP growth declined or remained practically unchanged in all euro area countries in 2005 compared with the year before , except in Spain , where it increased somewhat and remained relatively strong .
Priemerný ročný rast reálneho HDP v roku 2005 , ktorý bol sčasti odrazom spomalenia globálneho hospodárskeho rastu a svetového obchodu a zvýšenia cien ropy , poklesol alebo zostal prakticky nezmenený v porovnaní s predchádzajúcim rokom vo všetkých krajinách eurozóny s výnimkou Španielska , kde sa trocha zvýšil a zostal relatívne vysoký .
ONGOING IMPROVEMENTS IN THE LABOUR MARKET Employment rose throughout the year at a similar pace to that recorded in 2004 ( see Table 4 ) .
Ročná zmena v miliónoch osôb ( ľavá os ) 1 ) V percentách pracovnej sily ( pravá os ) 3,0 11,5 POZITÍVNY VÝVOJ NA TRHU PRÁCE Zamestnanosť rástla počas celého roka podobným tempom ako v roku 2004 ( tabuľka 4 ) .
At the sectoral level , employment rose strongly in the services and construction sectors while continuing to decline in industry ( excluding construction ) and in agriculture .
Z hľadiska sektorov výrazne vzrástla zamestnanosť v sektore služieb a sektore stavebníctva , pričom naďalej klesala v priemysle ( bez stavebníctva ) a poľnohospodárstve .
Survey indicators for employment prospects in both the services and industrial sectors also increased markedly towards the end of the year .
Aj indikátory prieskumov , týkajúce sa výhľadu zamestnanosti v sektore služieb a sektore priemyslu sa ku koncu roku výrazne zvýšili .
In light of the subdued economic activity in 2005 , it is likely that the impact of recent labour market policy
Z hľadiska tlmenej hospodárskej aktivity v roku 2005 sa možno domnievať , že rozhodujúcu úlohu hrá vplyv nedávnych opatrení politiky trhu práce , ktoré podporujú prácu na čiastočný úväzok a samostatnú zárobkovú činnosť .
C h a r t 3 0 U n e m p l oy m e n t ( monthly data ;
Miera nezamestnanosti v eurozóne v roku 2005 stále klesala a na konci roka dosiahla 8,3 % ( graf 30 ) .
seasonally adjusted ) annual change in millions ( left-hand scale ) 1 ) percentage of the labour force ( right-hand scale ) 3.0 2.5 2.0 1.5 10.0 1.0 9.5 0.5 9.0 0.0 - 0.5 - 1.0 - 1.5 1994 1996 1998 2000 2002 2004 Source : Eurostat .
Miera nezamestnanosti osôb mladších ako 25 rokov výrazne klesla . Odhady NAIRU ( non-accelerating inflation rate of 2,5 2,0 1,5 10,0 1,0 9,5 0,5 9,0 0,0 - 0,5 - 1,0 - 1,5 1994 1996 1998 2000 2002 2004 8,5 11,0
Note : Data for all years refer to all 12 euro area countries .
Poznámka : Údaje za všetky roky sa týkajú všetkých 12 krajín eurozóny .
1 ) Annual changes are not seasonally adjusted . 8.5 11.5
1 ) Ročné zmeny nie sú sezónne očistené .
7.5 ECB Annual Report 2005
ECB Výročná správa 2005
Ta b l e 4 L a b o u r m a r ke t d eve l o p m e n t s ( percentage changes compared with the previous period ;
Ta b u ľ k a 4 V ý v o j n a t r h u p r á c e ( percentuálna zmena voči predchádzajúcemu obdobiu ;
percentages ) 2003 Labour force Employment Agriculture 1 ) Industry 2 ) -- excl . construction -- construction Services 3 ) Rates of unemployment 4 ) Total Under 25 years 25 years and over 0.8 0.3 - 2.2 - 1.1 - 1.5 0.0 0.9 8.7 17.6 7.5 2004 0.9 0.7 - 1.0 - 0.9 - 1.6 0.8 1.4 8.9 17.9 7.6 2005 .
v %) 2003 Pracovná sila Zamestnanosť Poľnohospodárstvo 1 ) Priemysel 2 ) -- Bez stavebníctva -- Stavebníctvo Služby 3 ) Miera nezamestnanosti 4 ) Spolu Do 25 rokov 25 rokov a viac 0,8 0,3 - 2,2 - 1,1 - 1,5 0,0 0,9 8,7 17,6 7,5 2004 0,9 0,7 - 1,0 - 0,9 - 1,6 0,8 1,4 8,9 17,9 7,6 2005 .
8.6 17.7 7.3 2003 Q3 0.1 0.1 - 0.3 - 0.4 - 0.5 - 0.4 0.3 8.7 17.6 7.5 2003 Q4 0.2 0.1 - 0.3 - 0.4 - 0.6 0.1 0.3 8.8 18.1 7.6 2004 Q1 0.2 0.2 - 0.3 - 0.5 - 0.7 0.1 0.5 8.9 17.9 7.6 2004 Q2 0.3 0.3 - 0.3 0.2 0.1 0.5 0.3 8.9 18.1 7.6 2004 Q3 0.3 0.3 0.1 - 0.1 - 0.5 1.1 0.4 8.9 17.9 7.6 2004 Q4 0.2 0.2 - 0.4 0.0 0.1 - 0.3 0.4 8.8 18.0 7.6 2005 Q1 0.0 0.0 - 1.1 - 0.6 - 0.8 - 0.0 0.4 8.8 18.3 7.5 2005 Q2 0.0 0.2 - 0.2 0.0 - 0.1 0.3 0.2 8.6 17.6 7.4 2005 Q3 0.0 0.3 - 0.7 0.0 - 0.1 0.4 0.4 8.4 17.2 7.2 2005 Q4 .
8,6 17,7 7,3 2003 Q3 0,1 0,1 - 0,3 - 0,4 - 0,5 - 0,4 0,3 8,7 17,6 7,5 2003 Q4 0,2 0,1 - 0,3 - 0,4 - 0,6 0,1 0,3 8,8 18,1 7,6 2004 Q1 0,2 0,2 - 0,3 - 0,5 - 0,7 0,1 0,5 8,9 17,9 7,6 2004 Q2 0,3 0,3 - 0,3 0,2 0,1 0,5 0,3 8,9 18,1 7,6 2004 Q3 0,3 0,3 0,1 - 0,1 - 0,5 1,1 0,4 8,9 17,9 7,6 2004 Q4 0,2 0,2 - 0,4 0,0 0,1 - 0,3 0,4 8,8 18,0 7,6 2005 Q1 0,0 0,0 - 1,1 - 0,6 - 0,8 - 0,0 0,4 8,8 18,3 7,5 2005 Q2 0,0 0,2 - 0,2 0,0 - 0,1 0,3 0,2 8,6 17,6 7,4 2005 Q3 0,0 0,3 - 0,7 0,0 - 0,1 0,4 0,4 8,4 17,2 7,2 2005 Q4 .
1 ) Also includes fishing , hunting and forestry .
1 ) Zahŕňa tiež rybárstvo , poľovníctvo a lesníctvo .
measures facilitating the expansion of parttime work and self-employment are playing a key role .
trhu práce vo väčšine krajín eurozóny , mierne znížili v poslednom desaťročí .
C h a r t 3 1 L a b o u r p ro d u c t i v i t y ( annual percentage changes ) whole economy industry excluding construction 6.0 6.0 5.0
9 Toto zníženie možno pripísať predovšetkým vplyvu reforiem G r a f 31 P r o d u k t i v i t a p r á c e ( medziročná percentuálna zmena )
The unemployment rate in the euro area declined steadily in 2005 , to reach 8.3% at the end of the year ( see Chart 30 ) . The unemployment rate for workers under 25 fell significantly .
trhu práce v niektorých krajinách eurozóny ( podrobnejšie v boxe 6 ) . Hoci viaceré krajiny dosiahli výrazný pokrok smerom k vyššej pružnosti svojich trhov práce , v mnohých z nich sú potrebné ambicióznejšie reformy .
Following an increase in the nonaccelerating inflation rate of unemployment ( NAIRU ) between the 1970s and the mid-1990s , which largely reflected adverse shocks and rigid labour market institutions in most euro area countries , NAIRU estimates have been lowered slightly over the last decade .
Len rozhodnejšia odhodlanosť k štrukturálnym reformám trhu práce umožní výrazné zníženie mier nezamestnanosti v nasledujúcich rokoch bez ohrozenia cenovej stability . Rast produktivity práce zostal v roku 2005 utlmený ( graf 31 ) .
9 This reduction has been attributed above all to the impact of labour market reforms in some euro area countries ( see Box 6 for further details ) .
Rast produktivity v priemyselnom sektore ( bez stavebníctva ) zostal nad úrovňou rastu produktivity za ekonomiku ako celok . Rast produktivity v eurozóne bol v posledných rokoch neuspokojivý .
While several countries have made significant progress towards making their labour markets more flexible , in many countries more ambitious reforms are needed . Only a more determined commitment to structural labour market reforms will allow unemployment rates to be significantly reduced in the years ahead without endangering price stability .
rokoch minulého storočia na hodnotu mierne nad 1 % v poslednom období . Nižší rast produktivity v eurozóne čiastočne súvisel s vyššou zamestnanosťou , ale je odrazom aj nedostatočného využívania nových technológií zvyšujúcich produktivitu .
Labour productivity growth remained subdued in 2005 ( see Chart 31 ) .
Zo štruktúry rastu produktivity práce v posledných rokoch tiež vyplýva , že pri vysvetľovaní rastu produktivity práce hrá úlohu jej nižšia kvalita .
Productivity growth in the industrial sector ( excluding construction ) 9 See also the box entitled « A longer-term perspective on structural unemployment in the euro area » in the August 2005 issue of the ECB 's Monthly Bulletin .
10 Predbežné empirické zistenia dávajú 9 Box „A longer-term perspective on structural unemployment in the euro area » v Mesačnom bulletine ECB z augusta 2005 .
- 2.0 1996 1998 2000 2002 2004 Source : Eurostat . - 2.0
- 2,0 1996 Zdroj : Eurostat . - 2,0 1998 2000 2002 2004
ECB Annual Report 2005 remained above productivity growth for the economy as a whole .
ECB Výročná správa 2005
A breakdown of labour productivity growth in recent years also shows that lower labour quality is playing a role in explaining labour productivity growth . 10 Tentative empirical evidence links the relatively poor productivity performance in the euro area countries to a lack of competition and to B ox 6
relatívne slabú dosiahnutú úroveň produktivity v krajinách eurozóny do súvisu s nedostatočnou hospodárskou súťažou a pracovnoprávnou legislatívou .
employment protection legislation . 11 Looking ahead , this suggests that policies in the area of human capital should be geared towards enhancing educational attainment and providing more on-the-job training .
11 Čo sa týka očakávaného vývoja , znamená to , že politika v oblasti ľudského kapitálu by mala byť zameraná na zabezpečenie lepšieho vzdelávania a ďalšieho odborného rastu .
There is also a clear need for economic policies that stimulate innovation and promote the use of productivityenhancing technologies . 10 See G. Schwerdt and J. Turunen , « Growth in euro area labour quality » , ECB Working Paper No 575 , January 2006 .
Zreteľne je potrebná aj hospodárska politika , ktorá stimuluje inovačné aktivity a podporuje využívanie nových technológií zvyšujúcich produktivitu .
11 See G. Nicoletti and S. Scarpetta , « Regulation and economic performance : product market reforms and productivity in the OECD » , OECD Economics Department Working Paper No 460 , November 2005 .
11 G. Nicoletti a S. Scarpetta , „Regulation and economic performance : product market reforms and productivity in the OECD » , OECD Economics Department Working Paper č . 460 , november 2005 .
PROGRESS WITH STRUCTURAL REFORMS IN EU LABOUR AND PRODUCT MARKETS Intensified competition , rapid technological change and the ageing of the population imply that European countries must tackle new challenges and turn them into opportunities .
POKROK V ŠTRUKTURÁLNYCH REFORMÁCH TRHU PRÁCE , VÝROBKOV A SLUŽIEB EÚ Zostrená hospodárska súťaž , prudké technologické zmeny a starnutie populácie znamenajú , že európske krajiny musia venovať pozornosť novým výzvam a premeniť ich na príležitosti .
With regard to labour and product markets , those challenges include increasing labour market flexibility , enhancing the skills of the labour force , completing the Single Market ( including for services ) , promoting innovation and strengthening the business environment .
Pokiaľ ide o trhy práce , výrobkov a služieb , tieto výzvy zahŕňajú predovšetkým zvýšenie pružnosti trhu práce , zvýšenie kvalifikovanosti pracovnej sily , dokončenie jednotného trhu ( vrátane trhu služieb ) , podporu inováciám a spevnenie podnikateľského prostredia .
This calls for structural reforms to enhance Europe 's economic growth potential , promote job creation , facilitate adjustment and increase resilience to shocks .
To vyžaduje štrukturálne reformy , ktoré zvýšia potenciál hospodárskeho rastu Európy , podporia tvorbu pracovných miest , uľahčia realizáciu potrebných zmien a zvýšia odolnosť voči šokom .