natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Narodowy Bank Polski estimates that changes in indirect taxes ( resulting from the harmonisation of the VAT and the excise tax with EU requirements ) and administered prices will contribute around 1.3 to 1.4 percentage points to inflation in 2004 .
Táto úroveň sa nachádza hlboko pod poslednou prognózou poľskej centrálnej banky ( Narodowy Bank Polski ) , ktorá očakáva , že ECB Konvergenčná správa 2004
Upside ECB Convergence report 2004
POĽSKO
POLAND 151
úpravy nepriamych daní ( v dôsledku harmonizácie DPH a spotrebnej dane s požiadavkami EÚ ) a regulovaných cien prispejú k inflácii v roku 2004 približne hodnotou 1,3 -- 1,4 percentuálneho bodu .
risks over this period are mainly associated with fiscal imbalances and the possible impact of higher inflation expectations on wage developments as a result of the economic recovery and second round effects from higher food and oil prices as well as the recent increase in indirect taxes .
Riziká rastu inflácie v tomto období vyplývajú najmä z fiškálnej nerovnováhy a možných dopadov na vývoj miezd spôsobených očakávaniami vyššej inflácie v dôsledku hospodárskeho oživenia a z možných sekundárnych dopadov rastúcich cien potravín a ropy , ako aj nedávneho zvýšenia nepriamych daní .
Looking further ahead , maintaining an environment conducive to price stability in Poland will be dependent on , inter alia , the conduct of an appropriate monetary policy , sound fiscal policy and the implementation of a credible consolidation path .
Čo sa týka vzdialenejšej budúcnosti , vytvorenie prostredia napomáhajúceho cenovú stabilitu v Poľsku bude okrem iného závisieť od realizácie vhodnej menovej politiky , zdravej fiškálnej politiky a dôveryhodnej konsolidácie .
Wage increases should be in line with labour productivity growth and should take developments in competitor countries into account .
Rast miezd by mal byť v súlade s produktivitou práce a prihliadať na vývoj v porovnateľných krajinách .
It will be equally important to continue the restructuring of the economy and to accelerate the privatisation process ( in particular in the coal industry and the railway sector ) , given that the share of the public sector is still rather high , especially by comparison with economies with similar GDP per capita levels .
Rovnako dôležité bude pokračovať v procese reštrukturalizácie hospodárstva a urýchliť proces privatizácie ( predovšetkým v ťažbe a spracovaní uhlia a v železničnej doprave ) , pretože podiel verejného sektora na HDP je ešte stále dosť vysoký , a to najmä pri porovnaní s ekonomikami s podobnou úrovňou HDP na obyvateľa .
National policies aimed at enhancing competition in product markets should be strengthened , in particular in the energy and telecommunications sectors .
V Poľsku by sa tiež mala posilniť národná politika smerujúca k podpore konkurenčného prostredia na trhu tovarov a služieb , čo sa týka predovšetkým sektora energetiky a telekomunikácií .
The relatively high share of administered prices , of around 27 % of the CPI basket according to a broad definition by Narodowy Bank Polski , indicates that there is scope for further improvement in product market flexibility .
Relatívne vysoký podiel regulovaných cien ( približne 27 % koša CPI podľa definície poľskej národnej banky ) naznačuje , že existuje priestor na ďalšie zlepšenie flexibility trhu tovarov a služieb .
Moreover , measures to enhance labour productivity and improve the functioning of the labour market are needed .
Okrem toho je potrebné realizovať opatrenia na zlepšenie produktivity práce a fungovania trhu práce .
The labour market is currently characterised by a very high rate of unemployment and a low participation rate . Moreover , it is hampered by a number of structural problems , such as low wage differentiation , skill mismatches , high tax wedges and low regional mobility .
Ten sa v súčasnosti vyznačuje veľmi vysokou mierou nezamestnanosti a nízkou mierou účasti , pričom je súčasne brzdený viacerými štrukturálnymi problémami , ako je nízka mzdová diferenciácia , nevhodná odborná kvalifikácia , vysoké daňové zaťaženie a nízka regionálna mobilita .
In addition , the catching up process is likely to have a bearing on inflation in the coming years , although the exact size of the impact is difficult to assess .
Okrem toho sa dá očakávať , že v nadchádzajúcich rokoch bude mať dopad na infláciu aj proces dobiehania hospodársky rozvinutejších členských štátov , hoci je ťažké určiť presný rozsah tohto vplyvu .
8.2 FISCAL DEVELOPMENTS In the reference year 2003 the general government deficit ratio was 3.9% , i.e. well above the 3 % reference value , and the public debt ratio was 45.4% , i.e. below the 60 % reference value .
FIŠKÁLNY VÝVOJ V roku 2003 dosiahol pomer deficitu verejnej správy k HDP 3,9 %, a teda výrazne prekročil trojpercentnú referenčnú hodnotu . Pomer verejného dlhu k HDP bol v tom istom období 45,4 %, čiže pod referenčnou hodnotou vo výške 60 %.
Compared with the previous year , the deficit ratio increased by 0.3 percentage point and the public debt ratio by 4.3 percentage points .
V porovnaní s predchádzajúcim rokom stúpol pomer deficitu o 0,3 percentuálneho bodu a pomer verejného dlhu o 4,3 percentuálneho bodu .
In 2004 , the deficit ratio is forecast to rise to 5.6% and the public debt ratio to 47.2% .
Prognóza na rok 2004 predpokladá rast deficitu verejnej správy na 5,6 % a verejného dlhu na 47,2 %.
In 2003 , the deficit ratio exceeded the ratio of public investment expenditure to GDP by 0.5 percentage point , but not in 2002 ( see Table 4 ) .
V roku 2003 na rozdiel od roku 2002 prevýšil pomer deficitu k HDP pomer štátnych investičných výdavkov k HDP o 0,5 percentuálneho bodu ( tabuľka 4 ) .
Poland is currently in an excessive deficit situation .
Poľsko sa v súčasnosti nachádza v situácii nadmerného deficitu .
The budget balance figures for Poland are not in line with ESA 95 due to the derogation for a transitional period granted recently by the Commission on the classification of a funded pension scheme .
Aktuálne údaje o rozpočtovom salde v Poľsku nie sú zostavené v súlade s ESA 95 z dôvodu výnimky udelenej Komisiou na prechodné obdobie , ktorá sa vzťahuje na klasifikáciu príspevkového dôchodkového systému .
The 2003 and 2004 budget balance figures for Poland will be around 1.5% of GDP lower after the derogation expires with the EDP notification of March 2007 .
Po uplynutí výnimky budú s notifikáciou o postupe pri nadmernom deficite od marca 2007 rozpočtové saldá za roky 2003 a 2004 nižšie asi o 1,5 % HDP .
The budget balance data before and after these years will also be affected .
Ovplyvnené budú aj príslušné údaje za predchádzajúce a nasledujúce roky .
The difference between total expenditure and total revenue does not equal surplus (+) / deficit ( ) for the years 1999 , 2000 and 2002 .
Za roky 1999 , 2001 a 2002 sa rozdiel medzi celkovými výdavkami a celkovými príjmami nerovná prebytku (+) / deficitu ( ) .
Looking back over the years 1999 ( the first year for which public debt data are available ) to 2003 , the public debt ratio increased by 5.3 percentage points ( see Chart 2a and Table 5 ) .
Pri spätnom pohľade na roky 1999 ( prvý rok , za ktorý sú k dispozícii údaje o verejnom dlhu ) až 2003 vidíme , že pomer verejného dlhu k HDP stúpol o 5,3 percentuálneho bodu ( graf 2a a tabuľka 5 ) .
It initially decreased from 40.1% in 1999 to 36.8% in 2000 , to broadly stabilise in 2001 and strongly rise to 45.4% in 2003 .
Z počiatočnej úrovne 40,1 % v roku 1999 poklesol tento pomer na 36,8 % v roku 2000 . Následne sa v roku 2001 v podstate stabilizoval , ale v roku 2003 prudko stúpol na 45,4 %.
As shown in greater detail in Chart 2b , the strongest factor underlying the increase in the public debt ratio in 2002 and 2003 was the deficit debt adjustment ( Table 6 ) .
Ako je zrejmé z podrobnejších údajov v grafe 2b , na raste pomeru verejného dlhu v rokoch 2002 a 2003 sa najvýraznejšie podpísali faktory spôsobujúce rozdiel medzi deficitom rozpočtového
While the primary surplus had a favourable impact on the public debt ratio in 2000 , primary deficits increased the public debt ratio in 2001 to 2003 .
Zatiaľ čo v roku 2000 mal na pomer verejného dlhu priaznivý vplyv primárny prebytok , v rokoch 2001 až 2003 primárne schodky spôsobili zvýšenie pomeru verejného dlhu k HDP .
The growth / interest rate differential had a debt reducing effect in 2000 but a debt increasing effect thereafter . The patterns observed , in particular in the past two years , illustrate the risks to the public debt ratio which can arise
V roku 2000 pôsobil na zníženie verejného dlhu aj rozdiel rastu a úrokových mier , od nasledujúceho roku však tento ukazovateľ naopak tlačil na rast dlhu .
ECB Convergence report 2004 POLAND when special factors exert upward pressure on debt and compound the impact of insufficient primary surpluses .
Sledovaný vývoj verejného dlhu , a to najmä v posledných dvoch rokoch , naznačuje riziká v súvislosti s pomerom verejného dlhu , ktoré vznikajú , keď na jeho rast tlačia mimoriadne faktory , ktoré znásobujú dopad nedostatočných primárnych prebytkov .
In this context , it may be noted that the share of public debt with a short term maturity rose between 1999 and 2003 .
V tejto súvislosti možno poznamenať , že podiel verejného dlhu s krátkodobou splatnosťou sa v rokoch 1999 až 2003 zvýšil .
The proportion of foreign currency denominated public debt is high and fiscal balances are relatively sensitive to changes in exchange rates .
Podiel verejného dlhu v cudzích menách je vysoký a rozpočtové saldá vykazujú relatívnu citlivosť na zmeny výmenných kurzov .
Since 1996 a pattern of first decreasing and subsequently increasing outturns has been observed for the deficit to GDP ratio ( see Chart 3a and Table 7 ) .
Od roku 1996 pomer deficitu k HDP striedavo klesal a následne stúpal ( graf 3a a tabuľka 7 ) .
Starting from a ratio of 3.6% in 1996 , the deficit narrowed to 0.7% of GDP in 2000 and then increased to reach 3.9% in 2003 .
Z počiatočnej úrovne 3,6 % v roku 1996 sa pomer deficitu znížil na 0,7 % HDP v roku 2000 , potom sa však opäť vyšplhal na 3,9 % v roku 2003 .
As shown in Chart 3a , it rose over three consecutive years by a total of 3.2 percentage points .
Ako ukazuje graf 3a , v troch za sebou nasledujúcich rokoch sa celkovo zvýšil o 3,2 percentuálneho bodu .
Available evidence suggests that temporary measures reduced the deficit ratio by 0.2 percentage point in 2003 , compared with 0.3 percentage point in 2002 .
Dostupné údaje naznačujú , že dočasné zmeny prispeli k zníženiu pomeru deficitu v roku 2003 o 0,2 percentuálneho bodu , zatiaľ čo v roku 2002 to bolo 0,3 percentuálneho bodu .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , it can be seen from Chart 4 and Table 7 that the general government total expenditure ratio declined between 1998 and 2000 .
Pri sledovaní vývoja ostatných fiškálnych ukazovateľov vidíme ( graf 4 a tabuľka 7 ) , v rokoch 1998 až 2000 došlo k poklesu pomeru celkových výdavkov verejnej správy .
This occurred against the backdrop of buoyant output growth .
Tento vývoj nastal na pozadí živého rastu produkcie .
In particular , other current expenditure and capital expenditure decreased significantly .
Predovšetkým došlo k výraznému poklesu ostatných bežných výdavkov a kapitálových výdavkov .
More recently , with the economy slowing down , the total expenditure ratio has risen again , largely reflecting increases in spending on public employment and social transfers .
V poslednom období v súvislosti so spomalením hospodárskeho rastu došlo opäť k rastu pomeru celkových výdavkov , čo odzrkadľuje najmä zvýšenie výdavkov na zamestnancov vo verejnej správe a na sociálne zabezpečenie .
On balance , the expenditure ratio in 2003 was 1 percentage point higher than in 1998 .
V roku 2003 výdavky dosahovali o jeden percentuálny bod vyššiu úroveň ako v roku 1998 .
Poland 's government revenue ratio decreased between 1998 and 2003 by a total of 0.8 percentage point .
V rokoch 1998 až 2003 pomer štátnych príjmov v Poľsku celkovo klesol o 0,8 percentuálneho bodu .
The revenue and expenditure ratios are high in comparison with countries with a similar level of per capita income and even with some of the highly advanced economies .
V porovnaní s krajinami s podobnou úrovňou príjmu na obyvateľa a dokonca aj s niektorými rozvinutými ekonomikami sú pomery príjmov a výdavkov v Poľsku vysoké .
According to the Polish medium term fiscal strategy , as presented in the Convergence Programme for 2004 07 , dated April 2004 , the general government deficit is expected to rise to 5.7% of GDP and the public debt ratio to 49.0% of GDP in 2004 ( including the second pillar pension fund in the general government sector ) .
Strednodobá fiškálna stratégia Poľska obsiahnutá v Konvergenčnom programe na roky 2004 až 2007 z apríla 2004 očakáva v roku 2004 nárast deficitu verejnej správy na 5,7 % HDP a pomeru verejného dlhu k HDP na 49,0 % ( druhý pilier dôchodkového systému je tiež zahrnutý do sektora verejnej správy ) .
The increase in the deficit ratio is driven mainly by a rise in expenditure .
Rast pomeru deficitu je vyvolávaný najmä rastom na strane výdavkov .
In particular , other expenditure is projected to increase by 1.6 percentage points , in part reflecting outlays in conjunction with EU accession .
Prognóza vývoja ostatných výdavkov predpokladá rast o 1,6 percentuálneho bodu , čo čiastočne vyplýva z výdavkov spojených so vstupom do EÚ .
Total revenues are projected to decline slightly in 2004 , as the effect of a reduction in the corporate tax rate more than offsets the higher EU accession related receipts .
Prognóza na rok 2004 tiež hovorí o miernom poklese celkových príjmov v dôsledku zníženia dane z príjmov právnických osôb , ktorý nebude celkom kompenzovaný vyšším príjmom zo zdrojov spojených so vstupom do EÚ .
There is currently no evidence of significant measures with a temporary effect in the 2004 budget .
V súč snosti nie sú k dispozícii informácie o nijakých významných opatreniach s dočasným dopadom na rozpočet roku 2004 .
The deficit ratio is forecast to decline to 1.5% of GDP by 2007 , and the government debt ratio is expected to peak at 52.7% in 2006 before declining slightly to 52.3% in 2007 .
Očakáva sa , že pomer deficitu do roku 2007 klesne na 1,5 % HDP a že pomer verejného dlhu dosiahne maximálnu hodnotu 52,7 % v roku 2006 , a v roku 2007 mierne poklesne na úroveň 52,3 %.
On the basis of the fiscal balances projected in the Convergence Programme , further substantial consolidation is required for Poland to comply with the Stability and Growth Pact 's medium term objective of a budgetary position that is close to balance or in surplus .
Z prognózy vývoja rozpočtového salda v Konvergenčnom programe vyplýva , že Poľsko na to , aby splnilo strednodobý cieľ ECB Konvergenčná správa 2004
With regard to the potential future course of the public debt ratio , the ECB 's Convergence Report does not consider this issue in detail for countries with a public debt ratio of 60 % or below in 2003 . However , it is important to highlight the fact that the current fiscal position , in terms of both the overall and primary budget balances , would not appear to be sufficient to stabilise the public debt ratio at below 60 %.
Paktu stability a rastu , t. j. vyrovnaný alebo prebytkový rozpočet , potrebuje ďalej intenzívne pokračovať v konsolidačnom procese . Konvergenčná správa ECB podrobnejšie neskúma budúci vývoj pomeru verejného dlhu v prípade krajín , ktorých pomer verejného dlhu v roku 2003 je 60 % alebo menej .
A balanced budget would , over ECB Convergence report 2004 153
Napriek tomu treba zdôrazniť , že súčasná fiškálna situácia krajiny vzhľadom na celkové aj primárne saldo rozpočtu sa nezdá byť dostatočná na stabilizáciu pomeru verejného dlhu pod hranicou 60 %.
time , allow the public debt ratio to be brought further below the reference value .
Vyrovnaný rozpočet by časom pomohol pomeru verejného dlhu dostať sa hlbšie pod referenčnú hranicu .
Making the tax / benefit system more employment friendly by strengthening work incentives could make a significant contribution to fiscal consolidation while promoting economic growth and real income convergence in the context of completing the process of transition to a market economy .
Posilnenie motivačných činiteľov zamestnanosti v daňovom systéme a v systéme odmeňovania zamestnancov by mohlo v kontexte ukončovania prechodu na trhové hospodárstvo významne prispieť ku konsolidácii vo fiškálnej oblasti za súčasnej podpory hospodárskeho rastu a konvergencie reálnych príjmov .
Further improvements in the transparency and quality of statistical data would support the monitoring of fiscal developments .
Ďalšie zlepšenie transparentnosti a kvality štatistických dát by mohlo skvalitniť proces monitorovania fiškálneho vývoja .
Poland 's partly funded pension system operates according to defined contribution principles .
Poľský dôchodkový systém , ktorý je sčasti sporivý , funguje na základe zadefinovaných príspevkových pravidiel .
However , the transition to the new arrangement is still ongoing .
Prechod na nový systém však zatiaľ nie je ukončený .
If the funded pillar is excluded from the general government sector , the deficit ratios would increase by around 1.5% of GDP .
Ak by sa príspevková časť dôchodkového systému vyňala zo sektora verejnej správy , pomer deficitu by sa zvýšil asi o 1,5 % HDP a pomer verejného dlhu by tiež narástol .
Debt ratios would also rise . Coping with the overall burden of population ageing will be facilitated if sufficient room for manoeuvre is created in public finances before the period in which the demographic situation is projected to worsen .
Vyrovnávanie sa s celkovou záťažou starnutia obyvateľstva bude ľahšie , ak sa vytvorí dostatočný manévrovací priestor v oblasti verejných financií ešte pred obdobím , v ktorom podľa prognóz skutočne dôjde k zhoršeniu demografickej situácie . 8.3 .
8.3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS During the reference period from October 2002 to September 2004 the Polish zloty did not participate in ERM II ( see Table 9a ) .
VÝVOJ VÝMENNÝCH KURZOV V sledovanom období od októbra 2002 do septembra 2004 poľský zloty nebol zapojený do mechanizmu ERM II ( tabuľka 9a ) .
During this period , after a slight initial appreciation , the zloty consistently traded at a much weaker level than its October 2002 average exchange rate against the euro ( 4.043 zlotys per euro , normalised to 100 in Chart 5 ) , which is used as a benchmark for illustrative purposes in the absence of an ERM II central rate , following a convention adopted in earlier reports , while not reflecting any judgement as to the appropriate level of the exchange rate ( see Chart 5 and Table 9a ) .
Po počiatočnom miernom zhodnotení sa počas celého obdobia zloty trvalo obchodoval na úrovni slabšej , ako bol jeho priemerný kurz voči euru v októbri 2002 ( 4,043 zlotého za euro , zodpovedá hodnote 100 v grafe 5 ) , ktorý sa používa ako referenčný na ilustratívne účely v súlade s konvenciou prijatou v predchádzajúcich správach , keďže centrálna parita ERM II neexistuje , pričom nevyjadruje hodnotenie primeranosti výmenného kurzu ( graf 5 a tabuľka 9a ) .
The maximum upward deviation from this benchmark -- based on ten day moving averages of daily data -- was 2.5% while the maximum downward deviation amounted to 20.9% .
Maximálna horná odchýlka od referenčnej hodnoty ( na základe desaťdňových kĺzavých priemerov denných údajov ) dosiahla 2,5 %, maximálna dolná odchýlka 20,9 %.
In particular , between November 2002 and February 2004 the zloty depreciated by some 19 % vis à vis the euro .
Hlavne medzi novembrom 2002 a februárom 2004 sa poľská mena voči euru oslabila asi o 19 %.
The relative weakness of the zloty throughout this period seems to have been associated with interest rate convergence between Poland and the euro area , with some uncertainty surrounding the Polish fiscal policy framework and with the impact of the concurrent depreciation of the US dollar against the euro in the foreign exchange market .
Relatívne slabá pozícia zlotého počas celého sledovaného obdobia pravdepodobne súvisela s konvergenciou úrokových mier Poľska s eurozónou , s istou mierou neistoty okolo rámca poľskej fiškálnej politiky a s dopadom súbežného znehodnocovania amerického dolára voči euru na devízovom trhu .
Towards the end of the reference period , however , the zloty strengthened .
Ku koncu sledovaného obdobia sa však zloty posilnil .
This appreciation seems to have been associated with the waning of political and fiscal uncertainty in Poland , the renewed widening of the interest rate differential relative to the euro area , and the improvement of the economic outlook for Poland .
Tento posledný vývoj pravdepodobne súvisel s ústupom politickej a fiškálnej nedôvery v krajine , rozšíreným rozdielom úrokových mier voči eurozóne a zlepšeným hospodárskym výhľadom .
For most of the period under review the exchange rate of the zloty against the euro showed a high degree of volatility , as measured by annualised standard deviations of daily percentage changes ( see Table 9b ) .
Počas väčšiny sledovaného obdobia vykazoval výmenný kurz zlotého voči euru vysokú mieru volatility meranej anualizovanou štandardnou odchýlkou dennej percentuálnej zmeny ( tabuľka 9b ) .
From early 2004 onwards volatility temporarily declined but rose again to 7 % by the end of the reference period .
Od začiatku roka 2004 miera volatility dočasne klesala , ale ku koncu referenčného obdobia sa opäť zdvihla na 7 %.
Short term interest rate differentials against the three month EURIBOR were high , albeit declining steadily between October 2002 and September 2003 .
Hoci rozdiely krátkodobých úrokových mier voči trojmesačnému EURIBOR u od októbra 2002 do septembra 2003 stabilne klesali , stále dosahovali vysokú úroveň .
Subsequently , however , the interest rate spread increased somewhat to reach a level of 4.6 percentage points in the third quarter of 2004 ( see Table 9b ) .
Následne sa však spread úrokových mier trochu zdvihol , pričom v treťom štvrťroku 2004 dosiahol úroveň 4,6 percentuálneho bodu ( tabuľka 9b ) .
In a longer term context , both bilaterally against the euro and in effective terms , the real exchange rate of the Polish zloty in September 2004 was close to its historical average as calculated from the first quarter of 1996 and since the launch of the euro ( see Table 10 ) .
ECB Konvergenčná správa 2004 POĽSKO Dlhodobejší pohľad ukazuje , že reálny výmenný kurz poľského zlotého -- bilaterálne voči euru aj v efektívnom vyjadrení -- v septembri 2004 dosahoval úroveň blížiacu sa svojmu historickému priemeru počítanému od prvého štvrťroku 1996 a od zavedenia eura ( tabuľka 10 ) .
However , these measures should be interpreted with caution , as Poland was subject to a process of transition to a market economy in the reference period , which complicates any historical assessment of real exchange rate developments . As regards other external
Tieto výsledky však treba interpretovať s istou dávkou opatrnosti , keďže krajina sa nachádzala počas referenčného obdobia v štádiu prechodu na trhové hospodárstvo , čo komplikuje hodnotenie vývoja reálnych výmenných kurzov z historického hľadiska .
ECB Convergence report 2004 POLAND developments , Poland has consistently run deficits in the combined current and capital account balance , which in the past eight years were often sizeable .
V zahraničnej oblasti Poľsko trvalo vykazovalo deficit na spojenom bežnom a kapitálovom účte , ktorý sa v uplynulých ôsmich rokoch často vyšplhal na vysokú úroveň .
However , since 2000 the deficit has gradually been contracting ( see Table 11 ) .
Od roku 2000 sa však tento deficit postupne zmenšuje ( tabuľka 11 ) .
From a financing perspective , foreign direct investment has made a significant contribution .
K jeho financovaniu výrazne prispievali priame zahraničné investície .
Against this background , the country has a negative net international investment position , which stood at 42.3% of GDP in 2003 .
Treba uviesť , že Poľsko vykazuje zápornú čistú medzinárodnú investičnú pozíciu , ktorá sa v roku 2003 nachádzala na úrovni 42,3 % HDP .