natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Table 11 External developments ( as a percentage of GDP , unless otherwise stated ) 1998 Balance of payments Current account and capital account balance 1 ) Current account balance Goods balance Services balance Income balance Current transfers balance Capital account balance Combined direct and portfolio investment balance 1 ) Direct investment balance Portfolio investment balance Other investment balance Reserve assets Exports of goods and services Imports of goods and services Net international investment position 2 ) Gross external debt 2 ) - 9.3 - 9.6 - 16.7 4.5 0.8 1.9 0.2 4.4 4.5 - 0.1 4.1 - 0.6 46.3 58.6 - 17.2 44.4 1999 - 8.7 - 8.9 - 14.0 4.6 - 0.8 1.3 0.2 8.3 4.5 3.7 1.5 - 1.5 40.0 49.4 - 25.0 52.2 2000 - 4.3 - 4.8 - 13.4 5.9 0.2 2.5 0.5 0.9 5.1 - 4.2 4.2 0.1 41.2 48.7 - 30.0 61.4 2001 - 7.1 - 7.6 - 16.1 6.1 0.7 1.7 0.5 3.0 1.4 1.6 7.8 - 3.7 41.2 51.2 - 37.1 68.1 2002 - 6.4 - 6.7 - 15.8 5.8 0.6 2.8 0.2 0.5 2.7 - 2.2 6.5 0.0 40.5 50.6 - 40.9 72.7 2003 - 7.5 - 8.2 - 17.8 5.2 - 0.2 4.7 0.7 0.3 2.3 - 2.0 7.8 - 0.6 41.7 54.4 - 43.7 79.5 2004 - 11.8 - 12.8 - 20.2 4.4 - 2.0 5.0 1.0 5.4 3.8 1.6 9.5 - 2.9 43.6 59.4 - 52.2 93.3 2005 - 11.2 - 12.5 - 18.9 3.8 - 1.1 3.7 1.3 2.8 3.6 - 0.8 14.0 - 3.2 47.0 62.1 - 59.2 99.4 2006 - 21.3 - 22.5 - 25.6 3.3 - 2.7 2.4 1.2 7.6 7.5 0.2 22.6 - 9.9 43.9 66.2 - 69.7 114.0 2007 - 20.9 - 22.9 - 24.5 3.7 - 3.6 1.5 2.1 5.7 7.2 - 1.5 20.6 - 3.6 43.4 64.3 - 79.2 134.2
Tabuľka 11 Vývoj vo vzťahu k zahraničiu ( v percentách HDP , ak nie je uvedené inak ) 1998 Platobná bilancia Bežný a kapitálový účet 1 ) Bežný účet Bilancia tovarov Bilancia služieb Bilancia výnosov Bežné transfery Kapitálový účet Priame a portfóliové investície 1 ) Priame investície Portfóliové investície Ostatné investície Rezervné aktíva Vývoz tovarov a služieb Dovoz tovarov a služieb Čistá medzinárodná investičná pozícia 2 ) Hrubý zahraničný dlh 2 ) - 9,3 - 9,6 - 16,7 4,5 0,8 1,9 0,2 4,4 4,5 - 0,1 4,1 - 0,6 46,3 58,6 - 17,2 44,4 1999 - 8,7 - 8,9 - 14,0 4,6 - 0,8 1,3 0,2 8,3 4,5 3,7 1,5 - 1,5 40,0 49,4 - 25,0 52,2 2000 - 4,3 - 4,8 - 13,4 5,9 0,2 2,5 0,5 0,9 5,1 - 4,2 4,2 0,1 41,2 48,7 - 30,0 61,4 2001 - 7,1 - 7,6 - 16,1 6,1 0,7 1,7 0,5 3,0 1,4 1,6 7,8 - 3,7 41,2 51,2 - 37,1 68,1 2002 - 6,4 - 6,7 - 15,8 5,8 0,6 2,8 0,2 0,5 2,7 - 2,2 6,5 0,0 40,5 50,6 - 40,9 72,7 2003 - 7,5 - 8,2 - 17,8 5,2 - 0,2 4,7 0,7 0,3 2,3 - 2,0 7,8 - 0,6 41,7 54,4 - 43,7 79,5 2004 - 11,8 - 12,8 - 20,2 4,4 - 2,0 5,0 1,0 5,4 3,8 1,6 9,5 - 2,9 43,6 59,4 - 52,2 93,3 2005 - 11,2 - 12,5 - 18,9 3,8 - 1,1 3,7 1,3 2,8 3,6 - 0,8 14,0 - 3,2 47,0 62,1 - 59,2 99,4 2006 - 21,3 - 22,5 - 25,6 3,3 - 2,7 2,4 1,2 7,6 7,5 0,2 22,6 - 9,9 43,9 66,2 - 69,7 114,0 2007 - 20,9 - 22,9 - 24,5 3,7 - 3,6 1,5 2,1 5,7 7,2 - 1,5 20,6 - 3,6 43,4 64,3 - 79,2 134,2
Table 12 Indicators of integration with the euro area ( as a percentage of the total ) 1998 External trade with the euro area Exports of goods Imports of goods Investment position with the euro area Inward direct investment 1 ) Outward direct investment 1 ) Portfolio investment liabilities 1 ) Portfolio investment assets 1 ) Memo items : External trade with the EU Exports of goods Imports of goods 27.7 41.2 . .
Tabuľka 12 Ukazovatele integrácie do eurozóny ( v percentách z celku ) 1998 Zahraničný obchod s eurozónou Vývoz tovaru Dovoz tovaru Investičná pozícia voči eurozóne Priame investície v SR 1 ) Priame investície v eurozóne 1 ) Portfóliové investície -- pasíva 1 ) Portfóliové investície -- aktíva 1 ) Informatívne položky : Zahraničný obchod s EÚ Vývoz tovaru Dovoz tovaru 27,7 41,2 , , 1999 29,6 40,4 21,8 0,4 2000 31,0 39,6 19,7 1,4 2001 30,4 40,2 23,7 2,4 56,0 .
average of observations through period ) 2007 Dec. Long-term interest rate Reference value 1 ) Euro area 2 ) 5.1 4.4 2008 Feb. 5.1 4.1 Apr. 2007 to Mar .
priemer za obdobie ) 2007 Dec. Dlhodobá úroková miera Referenčná hodnota 1 ) Eurozóna 2 ) 5,1 4,4 Jan. 5,7 4,2 2008 Feb. 5,1 4,1 Mar . 5,3 4,1 Apr. 2007 až mar .
Chart 6 Long-term interest rate ( LTIR ) ( a ) Long-term interest rate ( LTIR ) ( monthly averages in percentages ) ( b ) LTIR and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area ( monthly averages in percentage points ) Diferenciál dlhodobej úrokovej miery Diferenciál inflácie HICP 8.0 7.0 6.0 5.0 4.0 3.0 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Sources : ECB and European Commission ( Eurostat ) .
Graf 6 dlhodobá úroková miera ( a ) Dlhodobá úroková miera ( mesačný priemer v percentách ) ( b ) Diferenciál dlhodobej úrokovej miery a inflácie HICP voči eurozóne ( mesačný priemer v percentuálnych bodoch ) Diferenciál dlhodobej úrokovej miery Diferenciál inflácie HICP 8,0 7,0 6,0 5,0 4,0 3,0 8,0 7,0 6,0 5,0 5,0 4,0 3,0 0,0 - 5,0 0,0 - 5,0 5,0 15,0 10,0 15,0 10,0
Table 14 Selected indicators of financial development and integration ( as a percentage of GDP , unless otherwise stated ) 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Memo item euro area ( 2007 ) 81.4 73.8 125.3 10.7 Debt securities issued by corporations 1 ) Stock market capitalisation 2 ) MFI credit to non-government residents 3 ) Claims of euro area MFIs on resident MFIs 4 )
Zdroj : ECB a Európska komisia ( Eurostat ) . tabuľka 14 Vybrané ukazovatele finančného vývoja a integrácie ( v percentách HDP , ak nie je uvedené inak ) 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Informatívna položka eurozóna ( 2007 ) Dlhové cenné papiere vydané spoločnosťami 1 ) Kapitalizácia akciového trhu 2 ) Úvery PFI rezidentom okrem verejnej správy 3 ) Pohľadávky PFI eurozóny voči rezidentským PFI 4 ) 0,0 4,6 14,4 0,1 5,5 15,4 0,3 8,1 19,0 0,5 9,1 26,0 0,9 7,3 32,1 1,2 9,5 39,8 1,2 11,4 50,3 7,4 1,9 16,5 67,8 11,2 3,0 12,8 87,0 11,7 2,5 10,6 93,5 12,8 81,4 73,8 125,3 10,7
4 ) Outstanding amount of deposits and debt securities issued by resident MFIs ( excluding the NCB ) held by euro area MFIs as a percentage of resident MFIs » liabilities .
Úvery zahŕňajú nesplatené pôžičky a dlhové cenné papiere .
ECB Convergence Report May 2008 LITHUANIA
ECB Konvergenčná správa Máj 2008
LITHUANIA PRICE DEVELOPMENTS Over the reference period from April 2007 to March 2008 , the 12-month average rate of HICP inflation in Lithuania was 7.4% , i.e. considerably above the reference value of 3.2% for the criterion on price stability ( see Table 1 ) .
5.5 LITVA 5.5.1 CENOVÝ VÝVOJ V sledovanom období od apríla 2007 do marca 2008 dosahovala v Litve priemerná dvanásťmesačná miera inflácie HICP 7,4 %, čo je výrazne nad referenčnou hodnotou kritéria cenovej stability 3,2 % ( tabuľka 1 ) .
On the basis of the most recent information , the 12-month average rate of HICP inflation is expected to rise further in the coming months .
Podľa najnovších informácií by sa priemerná dvanásťmesačná miera inflácie HICP mala v najbližších mesiacoch naďalej zvyšovať .
Looking back over a longer period , HICP inflation declined steadily in the late 1990s , from above 5 % in 1998 to around 1 % in 2000 .
V spätnom pohľad na dlhšie obdobie vidno , že inflácia HICP na konci 90 . rokov stabilne klesala , a to z úrovne viac ako 5 % v roku 1998 na približne 1 % v roku 2000 .
Inflation remained at this low level until 2003 , when it turned negative due to a combination of specific factors .
Inflácia zostala na tejto nízkej úrovni až do roku 2003 , keď sa v dôsledku spoločného pôsobenia zvláštnych faktorov 1 zmenila na zápornú .
1 In later years inflation increased again , reaching 5.8% in 2007 ( see Chart 1 ) .
Neskôr sa inflácia znovu zvýšila a v roku 2007 dosiahla 5,8 % ( graf 1 ) .
The process of disinflation up to 2003 reflected a number of important policy choices , most notably the orientation of monetary policy towards the achievement of price stability , which is the primary objective , as enshrined in the central bank law .
Proces znižovania inflácie bol až do roku 2003 odrazom viacerých dôležitých politických rozhodnutí , najmä vo vzťahu k menovej politike zameranej na udržiavanie cenovej stability , ktorá je hlavným cieľom menovej politiky ustanoveným v zákone o centrálnej banke .
In 1994 Lietuvos bankas adopted a currency board arrangement , with the litas being first pegged to the US dollar and then re-pegged to the euro in 2002 .
V roku 1994 Lietuvos bankas prijala režim menovej rady . Litas bol najskôr naviazaný na americký dolár , a v roku 2002 na euro .
In June 2004 Lithuania joined ERM II with its previously established currency board arrangement remaining in place as a unilateral commitment .
V júni 2004 sa Litva zapojila do mechanizmu ERM II s jednostranným záväzkom zachovať režim menovej rady , ktorý prijala v predchádzajúcom období .
The low level of inflation during the early 2000s largely reflected the strong appreciation of the US dollar , and thus of the nominal effective exchange rate of the litas in 1999 and 2000 , which had a marked dampening effect on import prices .
Nízka úroveň inflácie na začiatku 21 . storočia bola do značnej miery odrazom silného zhodnotenia amerického dolára , a tým aj nominálneho efektívneho výmenného kurzu litasu v roku 1999 a 2000 , čo malo značný tlmiaci vplyv na dovozné ceny .
Thereafter , with the litas being pegged to the euro , import prices were dampened by the strong appreciation of the euro against other currencies until 2004 .
Po naviazaní litasu na euro sa dovozné ceny zmierňovali , v dôsledku výrazného zhodnocovania eura voči ostatným menám , a to až do roku 2004 .
The disinflation process up to 2003 was also supported by fiscal policy , reforms designed to enhance product market competition , progressive financial market liberalisation and labour market reforms .
K procesu znižovania inflácie prispievala do roku 2003 aj fiškálna politika , reformy zamerané na zvyšovanie konkurencie na trhu tovarov a služieb , postupná liberalizácia finančného trhu a reformy trhu práce .
In recent years , however , the country 's fiscal stance has not been tight enough to counter the growing signs of overheating .
Súčasné nastavenie rozpočtu krajiny však nie je dostatočne prísne na to , aby krajina mohla čeliť rastúcim známkam prehriatia .
Inflation developments should be seen against a background of very strong real GDP growth from 2001 onwards ( see Table 2 ) and growing signs of overheating and significant imbalances in recent years .
Vývoj inflácie treba vnímať na pozadí vysokého rastu reálneho HDP od roku 2001 ( tabuľka 2 ) a rastúcich známok prehriatia a výrazných nerovnováh počas posledných rokov .
Over the past five years , the Lithuanian economy expanded at an annual rate of over 7 %, the main driving force being domestic demand .
V posledných piatich rokoch dosahovala ročná miera rastu litovského hospodárstva viac ako 7 %, pričom hlavnou hnacou silou bol domáci dopyt .
The latter was fuelled by rapid increases in real disposable income , employment and credit growth ( supported , inter alia , by low real interest rates ) , as well as by positive income expectations .
K jeho rastu prispievali prudké zvýšenie reálnych disponibilných príjmov , zvýšenie zamestnanosti a objemu úverov ( podporované okrem iného aj nízkymi reálnymi úrokovými mierami ) , ako aj priaznivé očakávania v príjmovej oblasti .
Credit denominated in foreign currency plays a relatively important role , its share in total loans having stood at around 59 % in February 2008 .
Úvery v cudzej mene zohrávajú relatívne dôležitú úlohu , pričom ich podiel na celkových úveroch vo februári 2008 bol približne 59 %.
The strong economic growth , in conjunction with net migration outflows , reduced unemployment considerably , from 16.5% in 2001 to a historical low of 4.3% in 2007 .
Vysoký hospodársky rast spolu s čistým migračným úbytkom mali za následok výrazný pokles nezamestnanosti , a to zo 16,5 % v roku 2001 na historické minimum 4,3 % v roku 2007 .
Against this background , growth in compensation per employee increased to 15.1% in 2006 .
V tejto súvislosti sa v roku 2006 rast odmeny na zamestnanca zvýšil na 15,1 %. Jednotkové náklady práce rástli až do roku 2005 len mierne .
Unit labour costs grew moderately until 2004 , but gained pace thereafter , hitting 8.8% in 2006 .
Potom sa tempo ich rastu opäť zvýšilo a v roku 2006 dosiahli 8,8 %, čo bolo do značnej miery spôsobené tým , že mzdy rástli rýchlejšie než produktivita .
This was largely due to stronger growth in wages than in productivity . Import prices were rather volatile during the period under review , mostly reflecting developments in the nominal effective exchange rate and oil prices .
Dovozné ceny boli počas sledovaného obdobia pomerne nestabilné , najmä v dôsledku vývoja nominálneho efektívneho výmenného kurzu a cien ropy . V rokoch 2001 až 2004 bola miera zmeny dovozných cien záporná .
Throughout the period 2001-04 , the rate of change in import prices remained negative , but in 2006 import prices rose by 8.0% , mainly as a result of energy price increases adding to inflationary pressures .
V roku 2006 sa však dovozné ceny zvýšili o 8,0 %, najmä v dôsledku zvýšenia ceny energií , čím sa zvýšili inflačné tlaky .
Looking at recent developments , the annual rate of HICP inflation reached 11.4% in March 2008 ( see Table 3a ) .
Čo sa týka najnovšieho vývoja , ročná miera inflácie HICP dosiahla v marci 2008 11,4 % ( tabuľka 3a ) .
The main contributions to this large increase in inflation came from price hikes in processed food , services and energy , although there was upward movement in the price dynamics of other components too .
K tomuto výraznému zvýšeniu inflácie prispel najmä rast cien spracovaných potravín , služieb a energií , hoci k zvyšovaniu dochádzalo aj v dynamike cien ostatných komponentov .
The contribution of administered prices to total HICP 1 See the ECB 's Convergence Report 2004 for details .
Odhadovaný príspevok 1 Bližšie informácie v Konvergenčnej správe ECB z roku 2004 .
ECB Convergence Report May 2008 119
ECB Konvergenčná správa Máj 2008
inflation is estimated to have been 1.1 percentage points in 2007 .
regulovaných cien k celkovej inflácií HICP predstavoval v roku 2007 1,1 percentuálneho bodu .
The share of administered prices in Lithuania 's HICP basket amounts to 11 %.
Podiel regulovaných cien v koši HICP Litvy je 11 %.
The current inflation picture needs to be viewed against a background of very dynamic economic conditions .
Súčasný stav inflácie treba vnímať v kontexte veľmi dynamického hospodárskeho rastu .
In the fourth quarter of 2007 , real GDP growth decelerated to a year-on-year rate of 8.5% , resulting in an average growth rate of 8.8% for 2007 .
V štvrtom štvrťroku 2007 sa rast reálneho HDP v medziročnom vyjadrení spomalil na 8,5 % a výsledná priemerná ročná mieru rastu v roku 2007 bola 8,8 %.
Looking ahead , the latest available inflation forecasts from major international institutions range from 8.3% to 10.1% for 2008 and from 5.8% to 7.2% for 2009 ( see Table 3b ) .
Čo sa týka budúceho vývoja , najnovšie dostupné prognózy inflácie významných medzinárodných inštitúcií sa pohybujú v rozpätí od 8,3 % do 10,1 % na rok 2008 a od 5,8 % do 7,2 % na rok 2009 ( tabuľka 3b ) .
It is anticipated that several factors will contribute to the maintenance of a relatively high level of inflation in Lithuania .
Predpokladá sa , že k udržaniu relatívne vysokej úrovne inflácie v Litve prispeje viacero faktorov .
Price increases in food and food products are expected to contribute significantly to overall inflation in 2008 .
Očakáva sa , že v roku 2008 sa na celkovej inflácii významnou mierou bude podieľať rast cien potravín a potravinových výrobkov .
These effects will be intensified over the next years by the cumulative upward impact of increases in excise taxes on alcohol and tobacco relating to the ongoing harmonisation of these taxes with EU levels , which has to be completed by 1 January 2010 .
Tieto vplyvy sa počas nasledujúcich rokov ešte zosilnia , v dôsledku kumulatívneho vplyvu rastu spotrebných daní z alkoholu a tabaku v súvislosti s prebiehajúcim zosúlaďovaním týchto daní s daňami v EÚ . Tento proces sa musí dokončiť do 1 .
Moreover , further energy price adjustments are expected , as the level of gas prices paid by households in Lithuania in 2007 was only 48 % of the average euro area level .
Okrem toho sa očakávajú ďalšie úpravy cien energií , nakoľko ceny plynu , ktoré platili domácnosti v Litve v roku 2007 , predstavovali iba 48 % priemeru eurozóny .
2 Risks to the current inflation forecast are on the upside . Despite recent signs of a deceleration in economic activity , strong output growth coupled with a tight labour market implies risks of further increases in unit labour cost growth and , more generally , domestic prices .
2 Existujú riziká , že inflácia bude vyššia , než predpokladajú prognózy . Aj napriek súčasným signálom spomalenia hospodárskej aktivity predstavuje výrazný rast produkcie spojený s prejavujúcim sa nedostatkom pracovných síl riziko ďalšieho nárastu jednotkových nákladov práce a všeobecnejšie aj domácich cien .
Following the increases in energy prices , food prices , indirect taxes and administered prices , the tight labour market conditions imply considerable risks of second-round effects , which could translate into more significant and protracted increases in wages and inflation .
Po zvýšení cien energií , cien potravín , nepriamych daní a regulovaných cien predstavuje prejavujúci sa nedostatok pracovných síl značné riziko sekundárnych účinkov , ktoré by sa mohli premietnuť do výraznejšieho a dlhodobejšieho zvyšovania miezd a inflácie .
Looking further ahead , the catching-up process is also likely to have a bearing on inflation in the coming years , given that GDP per capita and price levels in Lithuania are still relatively low compared with the euro area ( see Table 2 ) .
Z pohľadu dlhodobejšieho vývoja je pravdepodobné , že na infláciu bude mať v nasledujúcich rokoch vplyv aj proces dobiehania hospodársky rozvinutejších členských krajín , keďže úroveň HDP na obyvateľa a cenová hladina v Litve sú v porovnaní s eurozónou stále relatívne nízke ( tabuľka 2 ) .
Achieving an environment conducive to sustainable convergence in Lithuania requires , among other things , the implementation of fiscal policies that are tight enough to offset demand-induced inflationary pressures and reduce macroeconomic imbalances .
Aby sa v Litve vytvorilo prostredie podporujúce udržateľnú konvergenciu , bude okrem iného potrebné realizovať fiškálnu politiku , ktorá bude dostatočne prísna na to , aby pomohla vyrovnávať dopytové inflačné tlaky a znižovať makroekonomické nerovnováhy .
It is essential for public sector wage growth to be curbed in order to contribute to moderate overall wage developments .
Dôležité bude najmä nedopustiť vyšší rast miezd vo verejnom sektore , čím by sa prispelo k zmierneniu celkového vývoja miezd .
Particularly in the light of the existing regional and sector-specific bottlenecks in labour supply and net labour outflows , further action is needed to address skill mismatches and to mobilise labour resources .
Najmä vzhľadom na existujúci nedostatok pracovných síl v určitých oblastiach a sektoroch , ako aj na čistý odlev pracovných síl treba podniknúť ďalšie kroky s cieľom vyriešiť nesúlad v kvalifikačnej štruktúre pracovných síl a mobilizovať ľudské zdroje .
Wage increases should reflect labour productivity growth , labour market conditions and developments in competitor countries .
Rast miezd by mal odrážať rast produktivity práce , situáciu na trhu práce a vývoj v konkurenčných krajinách .
Moreover , it will be important to strengthen national policies aimed at further enhancing competition in product and markets , as well as to proceed with the liberalisation of regulated sectors .
Nevyhnutné bude tiež posilniť politiku zameranú na zvýšenie konkurencie domácich podnikov na trhu tovarov a služieb a pokračovať v liberalizácii regulovaných sektorov .
Such measures , together with a stability-oriented monetary policy , will help to achieve an environment conducive to sustainable price stability , as well as promote competitiveness and employment growth .
Tieto opatrenia spolu s menovou politikou orientovanou na stabilitu pomôžu zabezpečiť vytvorenie prostredia podporujúceho udržateľnú cenovú stabilitu a tiež zvýšiť rast konkurencieschopnosti a zamestnanosti .
5.5.2 FISCAL DEVELOPMENTS Lithuania is not subject to an EU Council decision on the existence of an excessive deficit .
5.5.2 FIŠKÁLNY VÝVOJ Na Litvu sa v súčasnosti nevzťahuje rozhodnutie Rady EÚ o existencii nadmerného deficitu .
In the reference year 2007 the general government budget balance showed a deficit of 1.2% of GDP , i.e. well below the 3 % reference value ratio .
V referenčnom roku 2007 skončil rozpočet verejnej správy deficitom vo výške 1,2 % HDP , čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 3 %.
The general government debt-to-GDP ratio was 17.3% , i.e. far below the 60 % reference value ( see Table 4 ) .
Pomer dlhu verejnej správy k HDP dosiahol 17,3 %, čo je značne pod referenčnou hodnotou 60 % ( tabuľka 4 ) .
Compared with the previous year , the deficit ratio increased by 0.7 percentage point and the government debt ratio declined by 0.9 percentage point .
V porovnaní s predchádzajúcim rokom sa pomer deficitu zvýšil o 0,7 percentuálneho bodu a pomer dlhu verejnej správy sa znížil o 0,9 percentuálneho bodu .
In 2008 , the deficit ratio is forecast by the European Commission to increase to 1.7% , and the government debt ratio is projected at 17.0% . In 2006 and 2007
Podľa prognóz Európskej komisie sa v roku 2008 má pomer deficitu zvýšiť na 1,7 % 2 Dovozné ceny plynu závisia od dlhodobých dohôd s jediným najväčším dodávateľom plynu .
120 ECB Convergence Report May 2008
ECB Konvergenčná správa Máj 2008
LITHUANIA
LIT V A a pomer dlhu verejnej správy na 17,0 %.
the deficit ratio did not exceed the ratio of public investment expenditure to GDP .
V roku 2006 a 2007 pomer deficitu neprekročil pomer investičných výdavkov verejnej správy k HDP .
Looking back over the years 1998 to 2007 , the deficit-to-GDP ratio rose from 3.0% in 1998 to 3.6% in 2001 ( see Chart 3a and Table 7 ) .
V spätnom pohľade na roky 1998 až 2007 vidno , že pomer deficitu k HDP sa zvýšil z 3,0 % v roku 1998 na 3,6 % v roku 2001 ( graf 3a a tabuľka 7 ) .
In the years thereafter it at first gradually improved , to 0.5% in 2005 , but then deteriorated to 1.2% in 2007 .
V nasledujúcich rokoch sa tento pomer najskôr postupne zlepšil na 0,5 % v roku 2005 , ale potom sa v roku 2007 zhoršil na 1,2 %.
As is shown in greater detail in Chart 3b , European Commission estimates indicate that cyclical factors have had a small impact on the change in the fiscal balance in recent years .
Ako podrobne ilustruje graf 3b , odhady Európskej komisie naznačujú , že cyklické faktory mali v posledných rokoch na zmenu rozpočtového salda iba malý vplyv .
Non-cyclical changes in the government budget balance have on average had a broadly neutral impact ( excluding the years 1998 and 1999 , owing to effects of the Russian crisis ) .
Zmeny rozpočtového salda verejnej správy spôsobené necyklickými faktormi majú v priemere celkovo neutrálny vplyv ( s výnimkou rokov 1998 a 1999 , z dôvodu vplyvov ruskej krízy ) .
Available evidence suggests that temporary measures had a deficit-increasing effect of 0.6% of GDP in 2007 , with the remainder of the non-cyclical changes in the budget balance explained by permanent effects .
Na základe dostupných údajov sa zdá , že v roku 2007 dočasné opatrenia prispeli k rastu HDP 0,6 %, a na ostatných necyklických zmenách rozpočtového salda sa podieľajú trvalé efekty .
Finally , in fast growing economies the strength of the budgetary position , as measured by the structural balance , may be overestimated because of recent positive revenue surprises , which may be reversed in a downturn .
A nakoniec , v rýchlo rastúcich ekonomikách môže byť rozpočtová pozícia meraná štrukturálnym saldom nadhodnotená v dôsledku prílevu neočakávaných príjmov , avšak takýto vývoj sa môže obrátiť .
Between 1998 and 2007 , the general government debt ratio increased cumulatively by 0.7 percentage point ( see Chart 2a and Table 5 ) .
V rokoch 1998 až 2007 sa pomer dlhu verejnej správy kumulatívne zvýšil o 0,7 percentuálneho bodu ( graf 2a a tabuľka 5 ) .
It increased steeply to 23.7% in 2000 , before declining gradually to reach 17.3% in 2007 .
V roku 2000 sa tento pomer prudko zvýšil na 23,7 % a potom postupne klesal až na 17,3 % v roku 2007 .