natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Looking at the reference period as a whole , volatility in the tolar 's exchange rate against the euro was generally low and declined to very low levels towards the end of 2003 and in 2004 .
Pohľad na referenčné obdobie ako celok ukazuje , že volatilita výmenného kurzu slovinskej meny voči euru bola vo všeobecnosti nízka a koncom roka 2003 a v priebehu roka 2004 ešte zmenšila .
At the same time , the short term interest rate differential with the euro area , while contracting in 2003 and 2004 , was still at a sizeable 1.9 percentage points in the third quarter of 2004 .
Zároveň rozdiel krátkodobej úrokovej miery v porovnaní s eurozónou dosahoval , napriek poklesu v rokoch 2003 a 2004 , aj v treťom štvrťroku 2004 stále výraznú hodnotu vo výške 1,9 percentuálneho bodu .
Slovenia 's entry into ERM II was based on a firm commitment by the Slovenian authorities to continue to take the necessary measures to lower inflation in a sustainable way , in particular further liberalising administered prices and advancing with deindexation .
Vstup Slovinska do ERM II vychádzal z pevného záväzku slovinských orgánov pokračovať v prijímaní nevyhnutných opatrení na zníženie inflácie udržateľným spôsobom , hlavne prostredníctvom ďalšej liberalizácie regulovaných cien a odbúravaním indexácie .
Continued vigilance will be needed so that domestic cost developments , in particular wages , are in line with labour productivity growth . Fiscal policy will have to ECB Convergence report 2004
Nepretržitú pozornosť bude potrebné venovať vývoju v oblasti domácich nákladov , predovšetkým miezd , aby boli v súlade s rastom produktivity .
19 play a central role in controlling demand induced inflationary pressures and financial supervision will assist in containing domestic credit growth .
Fiškálna politika štátu bude musieť zohrávať rozhodujúcu úlohu pri riadení inflačných tlakov vyvolávaných dopytom , pričom finančný dohľad bude napomáhať zmierňovať rast domácich úverov .
The majority of currencies remaining outside ERM II experienced a weakening against the euro compared with their October 2002 average levels , which are used as benchmarks for illustrative purposes in the absence of an ERM II central rate , following a convention adopted in earlier reports , while not reflecting any judgement as to the appropriate level of the exchange rate .
Väčšina mien , ktoré zostali mimo mechanizmu ERM II , v porovnaní s priemerným kurzom z októbra 2002 ( ktorý sa v súlade s konvenciou prijatou v predchádzajúcich správach používa na účely porovnania , keďže v týchto prípadoch centrálna parita ERM II stanovená nie je , a ktorý nevyjadruje nijaký názor vo vzťahu k primeranej kurzovej úrovni ) voči euru oslabovala .
Over the review period , the Czech koruna experienced mostly a gradual depreciation against the euro , which has been partially reversed in recent months .
Česká koruna zaznamenávala počas väčšiny sledovaného obdobia postupný pokles , ktorý sa v posledných mesiacoch čiastočne zvrátil .
The deficits on the country 's combined current and capital account were at times large in recent years .
Schodky spojeného bežného a kapitálového účtu Českej republiky boli v posledných rokoch miestami vysoké .
Volatility in the koruna euro exchange rate was relatively high , while the short term interest rate spread was mostly insignificant .
Volatilita výmenného kurzu koruny voči euru bola tiež relatívne vysoká , pričom spread krátkodobých úrokových mier nezohrával zväčša významnú úlohu .
The Hungarian forint and the Polish zloty also traded against the euro at a level weaker than their October 2002 average over most of the reference period and also strengthened vis à vis the euro in 2004 .
Maďarský forint a poľský zlotý sa väčšinu sledovaného obdobia obchodovali na nižšej úrovni ako v októbri 2002 , pričom v roku 2004 zaznamenali voči euru isté posilnenie .
These developments were partly related to uncertainties regarding the outlook for fiscal policy in both countries , which were reflected in a high degree of exchange rate volatility and wide short term interest rate differentials with the euro area .
Tento vývoj bol v oboch štátoch čiastočne ovplyvnený neistým výhľadom fiškálnej politiky , čo sa odzrkadľovalo vo vysokej miere volatility výmenného kurzu a vo veľkom rozdiele krátkodobých úrokových mier oproti eurozóne .
Moreover , both countries have recorded deficits in their combined current and capital account balance in recent years ; in Hungary 's case the deficits were large .
Okrem toho oba štáty v posledných rokoch vykázali schodky na spojenom bežnom a kapitálovom účte , pričom v prípade Maďarska bol tento deficit výraznejší .
In the case of Poland , the decline in the interest rate differential between Poland and the euro area may also have contributed to the relative weakness of the zloty in 2003 .
V prípade Poľska zníženie rozdielu úrokových mier medzi Poľskom a eurozónou mohlo tiež prispieť k relatívnemu oslabeniu zlotého v roku 2003 .
The weakening of the Latvian lats and the Maltese lira over the reference period was largely associated with the two countries » exchange rate regimes .
Oslabovanie lotyšského latsu a maltskej líry počas referenčného obdobia bolo v hlavnej miere spojené s režimom výmenného kurzu oboch krajín .
While the lats is pegged to the special drawing right , the Maltese lira is pegged to a basket of currencies comprising the euro , the US dollar and the pound sterling .
Zatiaľ čo lats bol naviazaný na zvláštne práva čerpania ( SDR ) , maltská líra bola ukotvená na menový kôš zložený z eura , amerického dolára a anglickej libry .
Accordingly , the depreciation of the Latvian and Maltese currencies vis à vis the euro mainly reflects the strengthening of the euro against the US dollar and , to a smaller extent , its appreciation against the pound sterling ( and the Japanese yen in the case of Latvia ) .
Z tohto dôvodu zníženie hodnoty lotyšskej a maltskej meny voči euru odzrkadľuje predovšetkým posilňovanie eura voči americkému doláru a v menšej miere jeho posilňovanie voči anglickej libre ( resp .
Given the large weight of the euro in the Maltese basket , developments in major currencies caused only a low degree of volatility in the lira 's exchange rate , while the lats was exposed to a relatively high degree of volatility .
japonskému jenu v prípade latsu ) . Vzhľadom na vysokú váhu eura v menovom koši Malty spôsobil vývoj hlavných mien len nízku úroveň volatility výmenného kurzu líry , zatiaľ čo lats bol práve naopak vystavený relatívne vysokej volatilite .
In addition , the Maltese short term interest rate differential with the euro area was modest , while for Latvia the spread was sizeable .
Okrem toho na Malte bol rozdiel krátkodobých úrokových mier oproti eurozóne len mierny , zatiaľ čo v Lotyšsku bol tento rozdiel výrazne vyšší .
Developments in the Slovak koruna euro exchange rate were characterised by an initial period of broad stability until the third quarter of 2003 , followed by a gradual appreciation of the koruna .
Vývoj kurzu slovenskej koruny voči euru bol charakterizovaný úvodným obdobím celkovej stability , ktoré trvalo až do tretieho štvrťroku 2003 , po ktorom nasledovalo postupné zhodnocovanie koruny .
As a result , the Slovak currency traded in September 2004 at a stronger level than its October 2002 average .
V dôsledku tohto vývoja sa slovenská koruna v septembri 2004 obchodovala na silnejšej pozícii ako bol priemer z októbra 2002 .
As Národná banka Slovenska considered the appreciation of the koruna too fast , it reacted to these pressures by lowering key interest rates and intervening in foreign exchange markets with its price stability objective in mind .
Keďže Národná banka Slovenska považovala zhodnocovanie koruny za príliš rýchle , reagovala v súlade so svojimi cieľmi v oblasti cenovej stability na tlaky na menu znižovaním kľúčových úrokových sadzieb a intervenciami na devízových trhoch .
The volatility of the Slovak koruna euro exchange rate was relatively high in the reference period , and the short term interest rate spread vis à vis comparable euro area assets remained sizeable .
voči euru bola počas referenčného obdobia relatívne vysoká a úroveň spreadu krátkodobých úrokových mier oproti porovnateľným aktívam v eurozóne zotrvala na významných hodnotách .
Finally , the Cyprus pound and Swedish krona traded close to their October 2002 average levels during the reference period .
A napokon cyperská libra a švédska koruna sa počas referenčného obdobia obchodovali na úrovni blízkej priemerným hodnotám z októbra 2002 .
The short term interest rate differential vis à vis the euro area was insignificant for Swedish assets but remained relatively high for comparable Cypriot assets , while exchange rate volatility was very low in Cyprus but relatively high in Sweden .
Rozdiel krátkodobých úrokových mier v porovnaní s eurozónou bol , čo sa týka Švédska , zanedbateľný , zatiaľ čo na Cypre dosahoval relatívne vysoké hodnoty , pričom volatilita výmenného kurzu cyperskej meny bola veľmi nízka a švédskej relatívne vysoká .
THE LONG-TERM INTEREST RATE CRITERION Over the 12 month reference period ending in August 2004 , the reference value was 6.4% .
KRITÉRIUM DLHODOBÝCH ÚROKOVÝCH MIER V sledovanom dvanásťmesačnom období končiacom sa augustom 2004 bola referenčná hodnota 6,4 %.
countries entering the calculation of the reference value for the criterion on price stability , namely Finland ( 4.2% ) , Denmark ( 4.4% ) and Sweden ( 4.7% ) .
Táto hodnota bola vypočítaná pridaním dvoch percentuálnych bodov k neváženému aritmetickému priemeru dlhodobých úrokových sadzieb tých istých troch štátov , ktoré boli použité pre výpočet referenčnej hodnoty kritéria cenovej stability , t. j. Fínska ( 4,2 %) , Dánska ( 4,4 %) a Švédska ( 4,7 %) .
Over the 12 month reference period ending in August 2004 , eight of the Member States examined ( the Czech Republic , Cyprus , Latvia , Lithuania , Malta , Slovenia , Slovakia and Sweden ) had average long term interest rates below the reference value .
V rámci sledovaného dvanásťmesačného obdobia končiaceho sa augustom 2004 dosiahlo osem hodnotených členských štátov ( Česká republika , Cyprus , Lotyšsko , Litva , Malta , Slovinsko , Slovensko a Švédsko ) priemernú dlhodobú úrokovú mieru pod referenčnou hodnotou .
Long term interest rates in Poland ( 6.9% ) and Hungary ( 8.1% ) stood above and well above the reference value , respectively ( see Table A ) .
Dlhodobá úroková miera v Poľsku ( 6,9 %) a Maďarsku ( 8,1 %) prevýšila , resp . značne prevýšila referenčnú hodnotu ( tabuľka A ) .
A harmonised long term interest rate to examine the degree of convergence is not available for Estonia .
Harmonizovaná dlhodobá úroková miera pre Estónsko nie je k dispozícii .
However , considering the low level of government debt and on the basis of a broad analysis of financial markets , there are no indications suggesting a negative assessment .
Napriek tomu vzhľadom na nízku úroveň štátneho dlhu a na základe rozsiahlej analýzy finančných trhov možno konštatovať , že neexistujú indikácie na negatívne hodnotenie krajiny z tohto hľadiska .
In 2001 and 2002 , long term interest rates were on a broad downward trend in nine out of the ten countries examined ( i.e. in the Czech Republic , Cyprus , Latvia , Lithuania , Hungary , Malta , Poland , Slovenia and Slovakia ) , moving significantly towards the euro area level .
V súlade s vývojom v eurozóne zaznamenali dlhodobé úrokové miery v rokoch 2001 a 2002 v deviatich z desiatich krajín klesajúci trend ( v Českej republike , na Cypre , v Lotyšsku , Litve , Maďarsku , na Malte , v Poľsku , Slovinsku a na Slovensku ) a výrazne sa blížili k úrovni v eurozóne .
This development reflected mainly low inflationary pressures , market perceptions as regards EU and euro area participation and , for some of the new Member States , also the growing credibility of monetary policy .
Tento vývoj odzrkadlil najmä nevýrazné inflačné tlaky , reakciu trhu na integráciu do EÚ a eurozóny a v prípade niektorých nových členských štátov aj vzrast dôveryhodnosti ich menovej politiky .
1 In the course of 2003 , however , this trend reversed and long term interest rates in a number of countries started to diverge from the interest rate levels prevailing in the euro area .
1 V priebehu roku 2003 sa však tento trend vo viacerých štátoch zmenil , pričom sa dlhodobá úroková miera začala odkláňať od prevládajúcich dlhodobých úrokových mier v eurozóne .
This general development continued until the end of the reference period .
Tento všeobecný vývoj pokračoval až do konca referenčného obdobia .
In Latvia and Slovakia in early 2003 , and in Malta around mid 2003 , long term interest rates stabilised above euro area levels , reflecting rising inflation differentials .
V dôsledku rastu inflačných diferenciálov sa začiatkom roka 2003 v Lotyšsku a na Slovensku , a v polovici roka 2003 aj na Malte , dlhodobé úrokové miery stabilizovali na úrovni nad hodnotami eurozóny .
Cyprus and the Czech Republic experienced a more pronounced reversal of the trend of narrowing long term interest rate differentials .
Cyprus a Česká republika zaznamenali výraznejšiu zmenu trendu znižovania rozdielu dlhodobých úrokových mier .
In the case of Cyprus , long term interest rates increased significantly in mid 2004 , reflecting the decision of the Central Bank of Cyprus to raise its key interest rate by 1 percentage point in April 2004 in the context of political uncertainty emanating from the unification negotiations and the widening fiscal deficit .
V prípade Cypru v polovici roka 2004 , v dôsledku politickej neistoty vyplývajúcej z rokovaní o zjednotení a rastúceho fiškálneho deficitu , dlhodobé úrokové miery výrazne vzrástli potom ako v apríli 2004 rozhodla centrálna banka Cypru zvýšiť kľúčovú úrokovú sadzbu o 1 percentuálny bod .
The main factors underlying the increase in Czech long term interest rates from mid 2003 onwards were increasing inflationary pressures and uncertainty surrounding the implementation of fiscal consolidation measures .
Hlavné faktory podmieňujúce rast dlhodobých úrokových mier v Českej republike , ktorý prebiehal od polovice roku 2003 , boli rastúce inflačné tlaky a neistota v oblasti realizácie opatrení zameraných na fiškálnu konsolidáciu .
In Hungary and Poland , long term interest rates also diverged from levels prevailing in the euro area .
Tiež v Maďarsku a Poľsku zaznamenali dlhodobé úrokové miery odklon od úrovne prevládajúcej v eurozóne .
In Hungary , the increase in long term interest rates from June 2003 was mainly due to continuing fiscal imbalances .
V Maďarsku bola hybnou silou rastu dlhodobých úrokových mier od júna 2003 pretrvávajúca fiškálna nerovnováha .
In Poland , long term interest rates started to increase in July 2003 , mainly due to rising inflation differentials and growing fiscal uncertainty .
V Poľsku rástli dlhodobé úrokové miery od júla 2003 , a to najmä v dôsledku stúpajúceho inflačného diferenciálu a narastajúcej fiškálnej neistoty . Iba v dvoch štátoch , v Litve a v Slovinsku , dlhodobé úrokové miery naďalej jednoznačne smerovali k hodnotám úrokových mier eurozóny .
Lithuania and Slovenia were the only two countries where long term interest rates continued to move clearly towards similar interest rates in the euro area .
Hlavnými faktormi vývoja boli zdravá rozpočtová politika a očakávania trhu 1 S výnimkou Českej republiky , Slovinska a Švédska je rok 2001 prvým rokom , za ktorý sú k dispozícii údaje o referenčnej dlhodobej úrokovej miere . Pre Českú republiku sú tieto údaje k dispozícii od apríla 2000 a pre Slovinsko od marca 2002 .
The main factors underlying this development were sound fiscal policies and market expectations of an early participation in ERM II , which both countries entered with effect from 28 June 2004 .
v súvislosti so skorým pristúpením k ERM II , ktoré obe krajiny úspešne zavŕšili 28 . júna 2004 .
OTHER FACTORS In addition to the convergence criteria mentioned above , the Convergence Report also takes account of a number of other factors which are referred to explicitly in Article 121 ( 1 ) of the Treaty : the development of the ECU , the results of the integration of markets , the situation and development of the balances of payments on current account and an examination of unit labour costs and other price indices .
OSTATNÉ FAKTORY Okrem uvedených konvergenčných kritérií sa Konvergenčná správa zaoberá aj ďalšími faktormi , ktoré sú uvedené v článku 121 ods .
These factors are reviewed in the country summaries under the individual criteria listed above . In the light of the launch of the euro on 1 January 1999 , there is no longer a specific discussion of the development of the ECU .
1 Zmluvy . Sú to : vývoj ECU , výsledky integrácie trhov , situácia a vývoj na bežných účtoch platobných bilancií a vývoj jednotkových nákladov práce a iných cenových indexov .
1 With the exception of the Czech Republic , Slovenia and Sweden , 2001 is the first year for which data are available on the reference long term interest rate . For the Czech Republic , data are available from April 2000 , for Slovenia from March 2002 .
Posúdenie týchto faktorov sa nachádza v zhrnujúcich častiach venovaných jednotlivým sledovaným štátom v odsekoch zaoberajúcich sa jednotlivými kritériami . Vzhľadom na zavedenie eura od 1 .
ECB Convergence report 2004 21
ECB Konvergenčná správa 2004
Table A Economic indicators of convergence ( excluding the exchange rate criterion ) General government surplus (+) or deficit (-) 3 ) - 6.8 - 12.6 - 5.0 1.4 3.1 0.3 - 4.6 - 6.4 - 5.2 - 2.7 - 1.5 - 2.0 - 1.5 - 1.9 - 2.6 - 9.2 - 6.2 - 5.5 - 5.9 - 9.7 - 5.2 - 3.6 - 3.9 - 5.6 - 2.4 - 2.0 - 2.3 - 5.7 - 3.7 - 3.9 - 0.0 0.3 0.6 - 3 % General government gross debt 3 ) 28.8 37.8 37.9 5.3 5.3 4.8 67.4 70.9 72.6 14.1 14.4 14.7 22.4 21.4 21.4 57.2 59.1 59.9 62.7 71.1 73.8 41.1 45.4 47.2 29.5 29.4 30.8 43.3 42.6 44.5 52.6 52.0 51.6 60 %
Ta b u ľ k a A U k a z o v at e l e h o s p o d á r s ke j ko n v e r ge n c i e ( bez kurzového kritéria ) Prebytok (+) / deficit (-) verejnej správy 3 ) - 6,8 - 12,6 - 5,0 1,4 3,1 0,3 - 4,6 - 6,4 - 5,2 - 2,7 - 1,5 - 2,0 - 1,5 - 1,9 - 2,6 - 9,2 - 6,2 - 5,5 - 5,9 - 9,7 - 5,2 - 3,6 - 3,9 - 5,6 - 2,4 - 2,0 - 2,3 - 5,7 - 3,7 - 3,9 - 0,0 0,3 0,6 - 3 % ÚVOD A ZHRNUTIE
HICP inflation 1 ) Czech Republic 2002 2003 2004 2002 2003 2004 2002 2003 2004 2002 2003 2004 2002 2003 2004 2002 2003 2004 2002 2003 2004 2002 2003 2004 2002 2003 2004 2002 2003 2004 2002 2003 2004 1.4 - 0.1 1.8 3.6 1.4 2.0 2.8 4.0 2.1 2.0 2.9 4.9 0.4 - 1.1 - 0.2 5.2 4.7 6.5 2.6 1.9 2.6 1.9 0.7 2.5 7.5 5.7 4.1 3.5 8.5 8.4 2.0 2.3 1.3 2.4%
Inflácia HICP 1 ) Česká republika 2002 2003 2004 2002 2003 2004 2002 2003 2004 2002 2003 2004 2002 2003 2004 2002 2003 2004 2002 2003 2004 2002 2003 2004 2002 2003 2004 2002 2003 2004 2002 2003 2004 4 )
Long-term interest rate 2 ) 4.9 4.1 4.7 .
Dlhodobé úrokové miery 2 ) 4,9 4,1 4,7 .
5.7 4.7 5.2 5.4 4.9 5.0 6.1 5.3 4.7 7.1 6.8 8.1 5.8 5.0 4.7 7.4 5.8 6.9 6.4 5.2 6.9 5.0 5.1 5.3 4.6 4.7 6.4%
5,7 4,7 5,2 5,4 4,9 5,0 6,1 5,3 4,7 7,1 6,8 8,1 5,8 5,0 4,7 7,4 5,8 6,9 6,4 5,2 6,9 5,0 5,1 5,3 4,6 4,7 6,4%
Reference value 4 )
Referenčná hodnota
Sources : ECB , Eurostat and European Commission .
Zdroj : ECB , Eurostat a Európska komisia .
1 ) Annual average percentage change .
1 ) Priemerná ročná percentuálna zmena .
2004 data refer to the period September 2003 to August 2004 .
Údaje v riadkoch 2004 sú za obdobie september 2003 -- august 2004 .
2 ) In percentages , annual average .
2 ) V percentách , ročný priemer .
3 ) As a percentage of GDP .
3 ) V percentách HDP .
European Commission Services projections for 2004 .
Prognóza European Commission Services na rok 2004 .
4 ) Reference value refers to the period September 2003 to August 2004 for HICP inflation and long term interest rates and to the year 2003 for general government deficit and debt .
4 ) Referenčná hodnota pre HICP a pre dlhodobé úrokové miery je za obdobie september 2003 - august 2004 a pre deficit a dlh verejnej správy za rok 2003 .
22 ECB Convergence report 2004
ECB Konvergenčná správa 2004
2 COMPATIBILITY OF NATIONAL LEGISLATION WITH THE TREATY 2.1 INTRODUCTION 2.1.1 GENERAL REMARKS Article 122 ( 2 ) of the Treaty requires the ECB ( and the Commission ) to report , at least once every two years or at the request of a Member State with a derogation , to the EU Council in accordance with the procedure laid down in Article 121 ( 1 ) .
ÚVOD 2.1.1 . VŠEOBECNÉ POZNÁMKY Článok 122 ( 2 ) Zmluvy vyžaduje , aby ECB ( a Komisia ) predložili Rade EÚ aspoň raz za dva roky alebo na požiadanie niektorého členského štátu , pre ktorý platí výnimka správu podľa postupu stanoveného v článku 121 ( 1 ) .
Each such report must include an examination of the compatibility between the national legislation of each Member State with a derogation , including the statutes of its NCB , and Articles 108 and 109 of the Treaty and the Statute of the ESCB (" Statute ") .
Každá takáto správa musí obsahovať hodnotenie zlučiteľnosti národnej legislatívy jednotlivých členských štátov , pre ktoré platí výnimka , vrátane štatútu ich NCB , s článkami 108 a 109 Zmluvy a Štatútom ESCB ( ďalej len „Štatút ") .
This Treaty obligation applying to Member States with a derogation is also referred to as « legal convergence » .
Táto povinnosť , ktorá vyplýva zo Zmluvy a platí pre členské štáty s výnimkou , sa nazýva aj „konvergencia legislatívy » .
The aim of the assessment of legal convergence is to facilitate the EU Council 's decision as to which Member States « fulfil the necessary conditions for the adoption of the single currency » .
ČLENSKÉ ŠTÁT Y S VÝNIMKOU A KONVERGENCIA LEGISLATÍVY Všetky členské štáty , ktorých národná legislatíva sa v tejto správe hodnotí , majú postavenie členského štátu , pre ktorý platí výnimka .
Such conditions refer , in the legal domain , in particular to the achievement of central bank independence and to the NCBs » legal integration into the Eurosystem .
Toto postavenie sa týka 11 členských štátov , ktoré v súlade so Zmluvou zatiaľ neprijali euro ako jednotnú menu .
INTRODUCTION AND EXECUTIVE SUMMARY
Prípady Dánska a Spojeného kráľovstva sú popisované osobitne ( 2.1.2 .
STRUCTURE OF THE LEGAL ASSESSMENT The legal assessment broadly follows the framework of the ECB 's and the EMI 's previous reports on legal convergence : in particular , the ECB 's Convergence Reports of 2002 ( on Sweden ) and 2000 ( on Greece and Sweden ) and the EMI 's Convergence Report of 1998 . The compatibility of national legislation is also considered in the light of any legislative amendments enacted before 30 September 2004 .
Švédsko dostalo status členského štátu , pre ktorý platí výnimka rozhodnutím Rady EÚ z mája 1998 . Článok 4 právneho aktu o podmienkach pristúpenia vo vzťahu k novým členským štátom stanovuje : „Každý nový členský štát sa odo dňa pristúpenia stane účastníkom hospodárskej a menovej únie ako členský štát , pre ktorý platí výnimka v zmysle článku 122 Zmluvy ."
MEMBER STATES WITH A DEROGATION AND LEGAL CONVERGENCE All of the Member States whose national legislation is examined in this report have the status of a Member State with a derogation . This status refers to 11 Member States that have not yet adopted the euro as single currency in accordance with the Treaty .
Vzhľadom na postavenie členských štátov s výnimkou hodnotila ECB úroveň konvergencie legislatívy v každom z týchto jedenástich členských štátov , ako aj legislatívne opatrenia , ktoré boli prijaté , alebo ktoré je ešte potrebné prijať , z hľadiska dosiahnutia cieľa v tejto oblasti .
The cases of Denmark and the United Kingdom are dealt with separately ( see 2.1.2 below ) . Sweden was given the status of a Member State with a derogation by a decision of the EU Council of May 1998 .
Cieľom posúdenia konvergencie legislatívy je uľahčiť Rade EÚ rozhodnutie , či členský štát „spĺňa podmienky , ktoré sú potrebné na prijatie jednotnej meny » .
As far as the new Member States are concerned , Article 4 of the Act concerning the conditions of accession provides that :
V právnej oblasti sa tieto podmienky týkajú najmä dosiahnutia nezávislosti centrálnej banky a právnej integrácie NCB do Eurosystému .