natgillin/translations-raw huggingface dataset:
UNDERSTANDING INFLATION PERSISTENCE AND DETERMINANTS OF WAGE DYNAMICS In addition to country-specific shocks , an important source of inflation and growth differentials are the potential differences in the flexibility of prices and wages across countries .
C H Á P A N I E P R E T R V Á V A N I A I N F L Á C I E A D E T E R M I N A N T Y DY N A M I K Y M I E Z D Okrem šokov špecifických pre jednotlivé krajiny dôležitým zdrojom rozdielov v miere inflácie a rastu sú potenciálne rozdiely v pružnosti cien a miezd medzi jednotlivými krajinami .
In any case , a deep understanding of the determinants of price and wage dynamics across the euro area countries is crucial for the conduct of monetary policy .
V každom prípade pre výkon menovej politiky je mimoriadne dôležité dôkladne poznať determinanty cenovej a mzdovej dynamiky v krajinách eurozóny .
In view of the importance of issue , two
Vzhľadom na dôležitosť tejto otázky boli zriadené dve siete pôsobiace v rámci celého ESCB , konkrétne sú to projekty Inflation ECB Mesačný bulletin 10 .
80 ECB Monthly Bulletin 10th Anniversary of the ECB
výročie ECB 80
ESCB-wide networks , namely the Inflation Persistence Network ( IPN ) and the Wage Dynamics Network ( WDN ) , have been set up .
OTVORENÉ OTÁZKY HOSPODÁRSKEJ POLITIKY A ROZŠIROVANIA Persistence Network ( IPN ) a Wage Dynamics Network ( WDN ) .
This box presents the main findings of these two networks .
Tento box prezentuje hlavné zistenia týchto dvoch sietí .
The IPN started its work in 2003 and reported the results of its research at a conference in December 2004 1 . The IPN adopted three approaches to tackling this issue : analysis of macroeconomic data , detailed analysis of micro data on individual price changes for both consumer and producer prices , and surveys of firms with the aim of identifying the main factors that influence their price-setting behaviour .
IPN začala fungovať v roku 2003 a výsledky svojho výskumu prezentovala na konferencii v decembri 2004.1 IPN riešila uvedenú tému s využitím troch prístupov : analýzy makroekonomických údajov , detailnej analýzy mikroekonomických údajov o zmenách jednotlivých spotrebiteľských cien a cien výrobcov a pomocou prieskumu firiem s cieľom identifikovať hlavné faktory , ktoré ovplyvňujú ich správanie pri určovaní cien .
The main conclusions of these analyses were as follows .
Z uvedených analýz vyplynuli nasledujúce hlavné závery .
First , under the current monetary regime , the degree of persistence of inflation is found to be moderate .
Po prvé , v súčasnom menovom režime je stupeň pretrvávania inflácie mierny .
This contrasts with experience in the earlier era of high inflation , when expectations were less well anchored , with the result that shocks to inflation tended to lead to more protracted changes in inflation .
To výrazne kontrastuje so skúsenosťami predchádzajúceho obdobia vysokej inflácie , kedy inflačné očakávania neboli tak dobre ukotvené , výsledkom čoho bolo , že inflačné šoky mali tendenciu spôsobovať dlhodobejšie zmeny v inflácii .
Second , on the basis of micro data on price changes , consumer prices in the euro area appear to be stickier than in the United States .
Po druhé , na základe mikroekonomických údajov o zmenách cien sa ukazuje , že spotrebiteľské ceny v eurozóne sú stabilnejšie než v Spojených štátoch .
For example , individual prices in the euro area are typically changed every 12 to 15 months , as opposed to every six months in the United States .
Napríklad jednotlivé ceny sa v eurozóne menia obvykle každých 12 až 15 mesiacov , v porovnaní so šiestimi mesiacmi v Spojených štátoch .
Third , there is considerable cross-sectoral heterogeneity in price-setting , but there do not appear to be important differences across countries in the frequency of price changes .
Po tretie , medzi jednotlivými sektormi existujú značné rozdiely v cenovej tvorbe , ukazuje sa však , že medzi jednotlivými krajinami neexistujú významné rozdiely vo frekvencii cenových zmien .
For example , food and energy prices are changed much more frequently than services prices .
Napríklad ceny potravín a energií sa menia omnoho častejšie ako ceny služieb .
Fourth , price decreases are rather common ( some 40 % of consumer price changes are price cuts ) , suggesting that prices are not as subject to downward nominal rigidity as was previously believed .
Po štvrté , pomerne bežné je aj znižovanie cien ( približne 40 % zmien spotrebiteľských cien predstavuje pokles ) , čo naznačuje , že ceny nie sú smerom nadol tak nominálne nepružné , ako sa predpokladalo v minulosti .
Fifth , the survey evidence reveals that the price adjustment process typically takes place in two steps : price reviews by firms and subsequently price changes .
Po piate , výsledky prieskumu odhaľujú , že proces cenovej adaptácie sa obvykle realizuje v dvoch krokoch : firmy najskôr vykonajú cenový prieskum a následne pristúpia k zmene cien .
In fact , price reviews are found to be much more frequent than actual price changes .
Zistilo sa , že cenové prieskumy sú v skutočnosti omnoho častejšie , než skutočné zmeny cien .
With regard to the determinants of price changes , the survey results show that around one-third of euro area firms follow a regular timetable in setting prices (" time-dependent pricing ") , while one-fifth change their prices when specific events lead to a sufficiently large deviation between the actual price and the desired price (" state-dependent pricing ") .
Čo sa týka determinantov cenových zmien , výsledky prieskumu ukazujú , že približne jedna tretina firiem eurozóny dodržiava pravidelný kalendár určovania cien ( „cenotvorba v závislosti od času ") , jedna pätina firiem mení svoje ceny vtedy , keď špecifické udalosti vedú k dostatočne veľkej odchýlke medzi skutočnou cenou a želanou cenou ( „cenotvorba v závislosti od stavu trhu ") .
The remainder follow a mixed strategy .
Zostávajúce firmy uplatňujú zmiešanú stratégiu .
Both the survey evidence and the analysis of individual price changes suggest that an important determinant of the frequency of price changes is the volatility of firms » costs .
Výsledky prieskumu i analýza jednotlivých cenových zmien naznačujú , že dôležitým determinantom frekvencie cenových zmien je volatilita firemných nákladov .
For example , prices tend to be changed much less frequently in sectors where wages , which themselves tend to be rather sticky , represent a high share of firms » total costs .
Napríklad ceny sa obvykle menia zriedkavejšie v sektoroch s výrazným podielom mzdových nákladov , ktoré majú tendenciu byť pomerne stabilné , na celkových firemných nákladoch .
The findings of the IPN highlighted the need for a deeper understanding of the determinants of wage dynamics .
Zistenia IPN naznačili potrebu lepšieho pochopenia determinantov mzdovej dynamiky .
Therefore , in 2006 , the WDN was launched .
Preto bol v roku 2006 spustený projekt WDN .
In addition to researchers from the euro area , the WDN also includes researchers from non-participating central banks .
Okrem výskumníkov z eurozóny WDN združuje aj výskumníkov nezúčastnených centrálnych bánk .
Four lines of research are being pursued .
Výskum sleduje štyri línie .
The first focuses on the analysis of aggregate and sectoral wages and labour costs and their interaction with price dynamics .
Prvá línia je zameraná na analýzu celkových a sektorových miezd a nákladov práce a na ich interakciu s cenovou dynamikou .
The second line of research focuses on the analysis of micro data on wages and , inter alia , aims to determine the nature and magnitude of wage and labour market rigidities .
Druhá línia výskumu sa orientuje na analýzu mikroekonomických údajov o mzdách a okrem iného sa snaží určiť charakter a rozsah nepružností miezd a pracovného trhu .
Third , the WDN has launched a survey of firms to identify the main mechanisms underlying their wage-setting practices .
V rámci tretej línie WDN uskutočnil prieskum medzi firmami s cieľom identifikovať hlavné mechanizmy určovania miezd vo firmách .
Finally , a meta-analysis of the findings aims to draw the main conclusions from the research and identify relevant policy implications .
Napokon meta-analýza zistení si kladie za cieľ vyvodiť hlavné závery tohto výskumu a identifikovať príslušné implikácie pre hospodárske politiky .
The results of the WDN will be presented at a conference in June 2008 .
Výsledky WDN budú prezentované na konferencii v júni 2008 .
ECONOMIC POLICY CHALLENGES AND ENLARGEMENT 1 See F. Altissimo , M. Ehrmann and F. Smets ( 2005 ) , « Inflation persistence and price-setting behaviour in the euro area -- a summary of the IPN evidence » , ECB Occasional Paper No 46 .
1 Pozri F. Altissimo , M. Ehrmann a F. Smets ( 2005 ) , „Inflation persistence and price-setting behaviour in the euro area -- a summary of the IPN evidence » , ECB Occasional Paper č . 46 .
Chart 6 Harmonised competitiveness indicators across the euro area countries in the period 1999-2007 ( cumulated percentage changes )
Graf 6 Harmonizované ukazovatele konkurencieschopnosti v krajinách eurozóny v období 1999 až 2007 ( kumulované percentuálne zmeny )
Chart 7 Current account positions in 2007 and cumulated changes across the euro area countries in the period 1999-2007 ( levels as a percentage of GDP and cumulated changes in percentage points as a percentage of GDP ) level in 2007 change in the period 1999-2007
Graf 7 Pozície bežných účtov v roku 2007 a kumulované zmeny v krajinách eurozóny v období 1999 až 2007 ( úrovne v percentách HDP a kumulované zmeny v percentuálnych bodoch v podieloch na HDP ) Úroveň v roku 2007 Zmena v období 1999 -- 2007
- 12 DE AT NL LU FI PT BE SI IT FR IE GR ES CY
- 12 DE AT NL LU FI PT BE SI IT FR IE GR ES CY Zdroj : Výpočty ECB na základe údajov Európskej komisie .
Source : ECB calculations based on Eurostat data .
Zdroj : Výpočty ECB na základe údajov Eurostatu .
Notes : ECB CPI-deflated weighted averages of relative inflation rates versus a group of 44 trading partners and euro area countries .
Poznámky : Vážené priemery relatívnej miery inflácie deflované pomocou CPI ECB v porovnaní so skupinou 44 obchodných partnerov a krajín eurozóny .
An increase reflects a real effective appreciation , i.e. a decline in this indicator of national competitiveness . Countries are sorted by ascending indicator growth .
Zvýšenie odzrkadľuje reálne efektívne zhodnotenie , t. j. pokles tohto ukazovateľa národnej konkurencieschopnosti .
Source : ECB calculations based on European Commission data .
Krajiny sú zoradené vzostupne podľa rastu ukazovateľa .
Differentials may cause losses in competitiveness and output growth
Rozdiely môžu s pôsobiť s tratu konkurencieschopnos ti a pokles ras tu produkcie
As a result of the persistent inflation differentials observed , the euro area countries have experienced marked differences in terms of the evolution of national price competitiveness indicators .
V dôsledku pozorovaných pretrvávajúcich inflačných diferenciálov krajiny eurozóny zaznamenali značné rozdiely aj vo vývoji ukazovateľov národnej cenovej konkurencieschopnosti .
Harmonised competitiveness indices ( HCI ) , based on weighted averages of relative prices deflated by the HICP , provide one comparable measure of individual euro area countries » price competitiveness .
Harmonizovaný index konkurencieschopnosti ( HCI ) , vypočítaný ako vážený priemer relatívnych cien deflovaný HICP , predstavuje jeden z porovnateľných ukazovateľov , ktoré merajú cenovú konkurencieschopnosť jednotlivých krajín eurozóny .
32 Chart 6 shows that , in the period 1999-2007 , Germany , Austria and Finland experienced very modest increases in their HCIs , indicating only slight losses in this measure of price competitiveness , whereas rises were particularly strong in the HCIs of Ireland and Spain .
32 Graf 6 znázorňuje , že v období rokov 1999 až 2007 Nemecko , Rakúsko a Fínsko zaznamenali len veľmi mierny nárast HCI , čo naznačuje iba nepatrnú stratu ich cenovej konkurencieschopnosti , zatiaľ čo HCI sa zvýšil veľmi výrazne v Írsku a Španielsku .
Relative unit labour cost developments give a similarly heterogeneous picture of competitiveness developments across the euro area countries .
Obdobne heterogénny obraz o vývoji konkurencieschopnosti v jednotlivých krajinách eurozóny poskytuje vývoj relatívnych jednotkových nákladov práce .
Changes in relative prices or costs are one of the key channels for adjustment within the euro area . Reducing unit labour costs is not a « beggar thy neighbour » policy .
Zmeny v relatívnych cenách alebo nákladoch sú jedným z kľúčových mechanizmov prispôsobovania ekonomík v rámci eurozóny .
On the contrary , labour cost moderation reduces inflationary pressures , which tends to contribute to lower interest rates for the whole euro area . Sustained cost moderation has a favourable impact on structural employment beyond the positive effect of improved competitiveness and better trade performance .
Znižovanie jednotkových nákladov práce nemožno považovať za politiku „ožobráč svojho suseda „ . Naopak , zmierňovanie rastu nákladov práce znižuje inflačné tlaky , čo prispieva k nižším úrokovým sadzbám v celej eurozóne .
Protracted losses in price and cost competitiveness , if not associated with equilibrium price and cost adjustments , may adversely affect output and employment , as well as trade and current account balances ( see Chart 7 ) .
Dlhodobé zmierňovanie rastu nákladov má okrem pozitívneho efektu zvyšovania konkurencieschopnosti a lepšej obchodnej výkonnosti priaznivý vplyv na štrukturálnu zamestnanosť .
33 32 See the box entitled « The introduction of harmonised competitiveness indicators for euro area countries » in the February 2007 issue of the Monthly Bulletin .
Pretrvávajúce straty cenovej a nákladovej konkurencieschopnosti , pokiaľ nie sú spojené s adaptáciou 32 Pozri box s názvom „The introduction of harmonised competitiveness indicators for euro area countries » uverejnený vo vydaní Mesačného bulletinu z februára 2007 .
In future extensions of this set of HCIs , it will be useful to compare the present set of HCIs based on consumer price developments with indicators based on deflators that include fewer non-traded products and services , which may have a greater association with the competitiveness of the countries » external sectors . 33 See the box entitled « Current account balances across the euro area countries from a savings and investment perspective » in the July 2007 issue of the Monthly Bulletin .
Pri budúcom rozširovaní tohto súboru HCI bude užitočné porovnať súčasný súbor HCI založený na vývoji spotrebiteľských cien s indikátormi na báze deflátorov zahŕňajúce niektoré neobchodované produkty a služby , ktoré môžu mať väčšiu spojitosť s konkurencieschopnosťou externých sektorov jednotlivých krajín .
To conclude , the persistence of inflation and growth differentials over longer periods of time may , in many cases , be an equilibrium phenomenon determined by catching-up processes and / or trend differentials in potential growth .
rovnovážnych cien a nákladov , môžu negatívne ovplyvniť produkt i zamestnanosť , ako aj obchodnú bilanciu a bilanciu bežného účtu ( graf 7 ) . 33 Záverom možno uviesť , že dlhodobejšie pretrvávanie rozdielov v miere inflácie a rastu môže byť v mnohých prípadoch fenoménom rovnováhy daným procesmi dobiehania a / alebo trendovými rozdielmi v potenciálnom raste .
However , if induced by structural inefficiencies or misaligned national policies ( including wage-setting policies ) , such differentials may be worrisome .
Ak sú však tieto rozdiely vyvolané štrukturálnymi neefektívnosťami alebo nezosúladenými národnými politikami ( vrátane politiky určovania miezd ) , môžu vyvolať obavy .
As national monetary and exchange rate policies are no longer available options within the euro area , it is important to ensure that the remaining mechanisms of adjustment to shocks function properly .
Keďže v rámci eurozóny už nie je možné využívať národnú menovú politiku a politiku výmenného kurzu , je dôležité zabezpečiť , aby zostávajúce mechanizmy adaptácie na šoky fungovali správne .
Rigidities in wage and price-setting mechanisms or ongoing excessive wage developments may delay the necessary adjustments of relative prices to economic shocks and give rise to a prolonged period of relatively high inflation in some countries .
Nepružnosť mzdových a cenotvorných mechanizmov alebo pretrvávanie nadmerného rastu miezd môže viesť k oneskoreniu nevyhnutnej adaptácie relatívnych cien na ekonomické šoky a v niektorých krajinách spôsobiť dlhodobé pretrvávanie relatívne vysokej inflácie .
This , in turn , could contribute to an accumulation of internal imbalances and losses in price and cost competitiveness within the euro area , which could also dampen output and employment .
To by následne mohlo prispievať k hromadeniu vnútorných nerovnováh a stratám na cenovej a nákladovej konkurencieschopnosti v rámci eurozóny , čo by mohlo tiež stlmiť rast produktu a zamestnanosti .
The efficient and smooth functioning of economic adjustments within the euro area requires the removal of institutional barriers to flexible wage and price-setting mechanisms , the completion of the Single Market and thus greater domestic and cross-border competition [ see Section 4.1 ] , as well as prudent fiscal policies .
Efektívne a hladké fungovanie ekonomickej adaptácie v rámci eurozóny vyžaduje odstránenie inštitucionálnych bariér pre flexibilné mzdové a cenotvorné mechanizmy , dobudovanie jednotného trhu a tým intenzívnejšiu domácu a cezhraničnú konkurenciu ( časť 4.1 ) , ako aj obozretné fiškálne politiky .
Sound policies are also of great importance for those countries aiming to join the euro area in the future .
Zdravé hospodárske politiky sú veľmi dôležité aj pre tie krajiny , ktoré chcú do eurozóny vstúpiť v budúcnosti .
Euro area enlargement will be dealt with in the next section .
Rozširovaniu eurozóny je venovaná nasledujúca časť .
ECONOMIC POLICY CHALLENGES AND ENLARGEMENT Persistent differentials must be addressed
OTVORENÉ OTÁZKY HOSPODÁRSKEJ POLITIKY A ROZŠIROVANIA
4.4 EURO AREA ENLARGEMENT This section reports on the enlargement of the euro area since 1999 , describes the current state of play with respect to further euro area enlargements and highlights the need for sustainable convergence as a precondition for joining the euro area ( see also Chapter 2 ) .
4.4 ROZŠIROVANIE EUROZÓNY Táto časť sa zaoberá rozširovaním eurozóny od roku 1999 , opisuje súčasný stav vo vzťahu k ďalšiemu rozširovaniu eurozóny a zdôrazňuje potrebu udržateľnej konvergencie ako predpokladu na vstup do eurozóny ( tiež kapitola 2 ) .
THREE ROUNDS OF EURO AREA ENLARGEMENT As mentioned in Chapter 2 , since the introduction of the euro in 1999 by 11 EU Member States , the euro area has undergone three rounds of enlargement that have brought the number of euro area countries to 15 .
TRI KOLÁ ROZŠIROVANIA EUROZÓNY Ako sa uvádza v kapitole 2 , od roku 1999 , keď euro zaviedlo 11 členských štátov EÚ , eurozóna prešla tromi kolami rozširovania a počet krajín eurozóny sa zvýšil na 15 .
FUTURE EURO AREA ENLARGEMENTS Currently , there are 12 EU countries that have not yet introduced the euro , with notable differences in their legal status and the stage of their convergence .
BUDÚCE ROZŠIROVANIE EUROZÓNY V súčasnosti ešte 12 krajín EÚ nezaviedlo euro , pričom medzi týmito krajinami existujú značné rozdiely v ich právnom postavení a stupni ich konvergencie .
In particular , Denmark and the United Kingdom have a special status based on an « opt-out clause » , whereby the degree of convergence achieved for entering the euro area will only be assessed if they so request .
Konkrétne Dánsko a Spojené kráľovstvo majú špeciálny štatút , v rámci ktorého sa stupeň dosiahnutej konvergencie pre vstup do eurozóny bude hodnotiť iba vtedy , ak o to tieto krajiny požiadajú .
All of the ten remaining countries ( Bulgaria , the Czech Republic , Estonia , Latvia , Lithuania , Hungary , Poland , Romania , Slovakia and Sweden ) are EU Member States with a derogation .
Všetkých desať zostávajúcich krajín ( Bulharsko , Česká republika , Estónsko , Lotyšsko , Litva , Maďarsko , Poľsko , Rumunsko , Slovensko a Švédsko ) sú členskými štátmi EÚ , na pre ktoré platí výnimka .
This means that they are committed to eventually adopting the euro .
To znamená , že tieto krajiny sú zaviazané v konečnom dôsledku euro zaviesť .
However , the actual timing and the optimal convergence path to the adoption of the euro will have to be looked at on a country-bycountry basis .
Konkrétne načasovanie a optimálnu cestu konvergencie pre zavedenie eura je však potrebné posudzovať individuálne za každú krajinu .
The adoption of the euro requires a prospective country 's currency to remain in ERM II for at least two years with no severe tensions prior to the convergence assessment and subject to compliance with the other « Maastricht criteria » .
33 Pozri box s názvom „Current account balances across the euro area countries from a savings and investment perspective » uverejnený vo vydaní Mesačného bulletinu z júla 2007 .
12 EU countries have not yet introduced the euro
12 krajín EÚ zatiaľ euro nezaviedlo
Table 9 Monetary integration plans of EU Member States outside the euro area Country Bulgaria Czech Republic Intentions for ERM II As soon as possible .
Tabuľka 9 Zámer y v oblasti menovej integrácie členských štátov EÚ nepatriacich do eurozóny Krajina Bulharsko Česká Republika Účasť v ERM II Čo najskôr .
ERM II participation for only the minimum period of two years ahead of EMU entry .
Účasť na ERM II len počas minimálneho dvojročného obdobia pred vstupom do HMÚ .
Inflation targeting will be retained until monetary integration completed .
Inflačné cielenie sa bude zachovávať až do skončenia menovej integrácie .
The readiness to join ERM II and the euro area is assessed on a yearly basis jointly by the government and the national central bank .
Pripravenosť na pripojenie sa k ERM II a k eurozóne každoročne vyhodnocuje vláda spoločne s národnou centrálnou bankou .
Intentions for euro adoption Aims to adopt the euro as soon as possible .
Prijatie eura Zamýšľa prijať euro hneď , ako to bude možné .
The latest update of the « Czech Republic 's euro area accession strategy » , approved by the Czech authorities in August 2007 , states that some of the preconditions needed for benefiting from the adoption of the euro have yet to achieve satisfactory parameters .
Posledná aktualizácia Stratégie pristúpenia Českej republiky k eurozóne schválená českými orgánmi v auguste 2007 uvádza , že niektoré z predpokladov potrebných na to , aby krajina mala z prijatia eura prospech , ešte stále nedosiahli uspokojujúce parametre .
The main obstacles relate to the need to enhance the flexibility of the economy and fiscal policy consolidation .
Hlavné prekážky sa týkajú potreby zvýšenia flexibility ekonomiky a konsolidácie fiškálnej politiky .
No current plans .
Žiadne aktuálne plány .
Referendum on euro adoption in September 2000 resulted in a 53 % « no » vote .
V referende o prijatí eura v septembri 2000 53 % obyvateľov hlasovalo proti .
Aims to adopt the euro as soon as possible .
Zamýšľa prijať euro hneď , ako to bude možné .
The Convergence Programme does not contain any desired euro area entry date . Denmark
Konvergenčný program nehovorí o žiadnom želanom dátume vstupu do eurozóny .
Participating . Estonia Latvia Lithuania Hungary
Dánsko Estónsko Lotyšsko Litva Maďarsko Zúčastňuje sa .
Participating .
Zúčastňuje sa .
The Convergence Programme update does not contain any desired ERM II entry date .
Konvergenčný program nehovorí o žiadnom želanom dátume vstupu do ERM II .
It only states that participation in ERM II should be made conditional upon the restoration of fiscal credibility .
Uvádza sa v ňom iba to , že účasť na ERM II by mala byť podmienená obnovením fiškálnej dôveryhodnosti .
ERM II participation for only the minimum period of two years .
Účasť na ERM II len počas minimálneho dvojročného obdobia .
No explicit target date for ERM II entry .
Žiaden určitý cieľový dátum pre vstup do ERM II .
According to the 2007 Convergence Programme there are no intentions to join ERM II before 2012 .
Podľa Konvergenčného programu z roku 2007 sa neplánuje pripojiť k ERM II pred rokom 2012 .