natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Source : ECB calculations based on data from the United Nations World Population Prospects : the 2002 revision ( medium variant ) .
43,3 Zdroj : Výpočty ECB na základe údajov United Nations World Population Prospects , rok 2002 ( stredný variant ) .
ECB Convergence report 2004 119
ECB Konvergenčná správa 2004
3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability Membership of the exchange rate mechanism ( ERM II ) Membership since Devaluation of bilateral central rate on country 's own initiative Maximum upward and downward deviations 28 June 2002 to 30 September 2004 : Euro 1 )
VÝVOJ VÝMENNÉHO KURZU Tabuľka 9 ( a ) Stabilita výmenného kurzu Členstvo v mechanizme výmenných kurzov ( ERM II ) Začiatok členstva Devalvácia dvojstrannej centrálnej parity z vlastnej iniciatívy krajiny Maximálna odchýlka nadol a nahor 1 ) 28 . jún 2004 až 30 .
Yes 28 June 2004 No Maximum upward deviation 0.0 Maximum downward deviation - 0.0
september 2004 : Euro Maximálna odchýlka nahor 0,0 Áno 28 . jún 2004 Nie Maximálna odchýlka nadol 0,0
( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Lithuanian litas ( average of three-month period ending in specified month ) Dec. 2002 Exchange rate volatility 1 ) Short-term interest rate differential 2 ) 0.1 0.4 Mar .
( b ) Kľúčové indikátory tlakov na výmenný kurz litovského litasu ( priemer trojmesačného obdobia končiaceho sa daným mesiacom ) dec. 2002 Volatilita výmenného kurzu 1 ) Rozdiel medzi krátkodobými úrokovými mierami 0,1 0,4 mar .
2003 0.1 0.7 June 2003 0.2 0.4 Sep. 2003 0.1 0.4 Dec. 2003 0.1 0.4 Mar .
2003 0,1 0,7 jún 2003 0,2 0,4 sep. 2003 0,1 0,4 dec. 2003 0,1 0,4 mar .
2004 0.1 0.6 June 2004 0.1 0.6 Sep. 2004 0.0 0.6
2004 0,1 0,6 jún 2004 0,1 0,6 sep. 2004 0,0 0,6 2 )
Chart 5 Lithuanian litas : Deviation from ERM II central rate ( daily data ;
Graf 5 Litovský litas -- odchýlka od centrálnej parity ERM II ( denné údaje ;
For the Lithuanian litas the fluctuation band is +/ 15 %.
Fluktuačné pásmo litovského litasu je +/ 15 %.
Deviations prior to 28 June 2004 refer to the Lithuanian litas 's central rate as established upon ERM II entry .
Odchýlky pred 28 . júnom 2004 zodpovedajú centrálnej parite litovského litasu ako bola stanovená pri vstupe do ERM II .
Table 10 Lithuanian litas : Real exchange rate developments ( monthly data ;
Tabuľka 10 Litovský litas -- vývoj výmenného kurzu ( mesačné údaje ;
September 2004 compared with different benchmark periods ) Average January 1996 to September 2004 Real bilateral exchange rate against the euro 1 ) Memo items : Nominal effective exchange rate 2 ) Real effective exchange rate 1 ) , 2 ) 9.5 17.8 12.8 Average January 1999 to September 2004 1.0 9.5 5.4
september 2004 v porovnaní s jednotlivými referenčnými obdobiami ) Priemer od januára 1996 do septembra 2004 Reálny dvojstranný výmenný kurz voči euru 1 ) Memo položky : Nominálny efektívny výmenný kurz 2 ) Reálny efektívny výmenný kurz 1 ) , 2 ) 9,5 17,8 12,8 Priemer od januára 1999 do septembra 2004 1,0 9,5 5,4
Table 11 External developments ( as a percentage of GDP , unless otherwise stated ) 1996 Current account plus capital account balance Combined direct and portfolio investment balance 1 ) Direct investment balance Portfolio investment balance Net international investment position Exports of goods and services 2 ) Imports of goods and services 2 ) Exports of goods to the euro area 3 ) , 4 ) Imports of goods from the euro area 3 ) , 4 ) Memo item : Intra-EU25 exports of goods 3 ) , 4 ) Intra-EU25 imports of goods 3 ) , 4 ) - 8.9 4.2 1.9 2.3 - 13.9 52.2 61.7 25.8 31.6 48.7 57.2 1997 - 9.9 4.7 2.4 2.3 - 18.5 52.7 63.1 24.0 35.8 46.9 61.8 1998 - 11.7 7.8 8.3 - 0.5 - 22.5 45.7 57.2 27.8 38.7 55.7 66.8 1999 - 11.0 9.1 4.4 4.7 - 34.3 39.1 49.2 34.6 37.4 71.2 67.5 2000 - 5.9 5.6 3.3 2.3 - 35.3 44.9 51.2 30.8 34.4 72.1 62.0 2001 - 4.7 5.8 3.6 2.2 - 34.8 50.0 55.4 25.8 37.6 70.9 63.6 2002 - 4.8 5.1 5.0 0.1 - 33.1 53.1 58.7 25.7 38.1 67.8 65.3 2003 - 6.5 2.3 0.8 1.5 - 34.0 52.2 58.1 26.9 38.1 61.4 65.7
Tabuľka 11 Vývoj vo vzťahu k zahraničiu ( v percentách HDP , ak nie je uvedené inak ) 1996 Saldo bežného účtu plus kapitálového účtu Spojené saldo priamych a portfóliových investícií 1 ) Saldo priamych investícií Saldo portfóliových investícií Čistá medzinárodná investičná pozícia Vývoz tovarov a služieb 2 ) Dovoz tovarov a služieb 2 ) Vývoz tovarov do eurozóny 3 ) , 4 ) Dovoz tovarov z eurozóny 3 ) , 4 ) Memo položky : Vývoz tovarov a služieb do krajín EÚ 25 3 ) , 4 ) Dovoz tovarov a služieb z krajín EÚ 25 3 ) , 4 ) 8,9 4,2 1,9 2,3 13,9 52,2 61,7 25,8 31,6 48,7 57,2 1997 9,9 4,7 2,4 2,3 18,5 52,7 63,1 24,0 35,8 46,9 61,8 1998 11,7 7,8 8,3 0,5 22,5 45,7 57,2 27,8 38,7 55,7 66,8 1999 11,0 9,1 4,4 4,7 34,3 39,1 49,2 34,6 37,4 71,2 67,5 2000 5,9 5,6 3,3 2,3 35,3 44,9 51,2 30,8 34,4 72,1 62,0 2001 4,7 5,8 3,6 2,2 34,8 50,0 55,4 25,8 37,6 70,9 63,6 2002 4,8 5,1 5,0 0,1 33,1 53,1 58,7 25,7 38,1 67,8 65,3 2003 6,5 2,3 0,8 1,5 34,0 52,2 58,1 26,9 38,1 61,4 65,7
ECB Convergence report 2004 121
ECB Konvergenčná správa 2004
average of observations through period ) May 04 Long-term interest rate Reference value 2 ) Euro area 3 ) 1 )
2004 4,7 6,4 4,3 máj 2004 Dlhodobá úroková miera Referenčná hodnota 2 ) Eurozóna 3 ) 1 )
June 04 4.5 4.4 July 04 4.6 4.3
jún 2004 4,5 4,4
04 4.6 4.2 Sep. 2003 to Aug .
júl 2004 4,6 4,3 aug .
1 ) The long term interest rate of Lithuania is based on primary market yields . 2 ) Calculation for the September 2003 to August 2004 period is based on the unweighted arithmetic average of the interest rate levels of Finland , Denmark and Sweden plus 2 percentage points .
1 ) Výpočet za obdobie september 2003 -- august 2004 je založený na neváženom aritmetickom priemere úrokových mier Fínska , Dánska a Švédska plus 2 percentuálne body . 2 ) Priemer za eurozónu je uvedený len informatívne .
3 ) The euro area average is included for information only .
Diferenciál dlhodobých úrokových mier Inflačný diferenciál ( HICP )
Chart 6 ( monthly averages in percentages ) ( a ) Long-term interest rate ( b ) Long-term interest rate and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area long-term interest rate differential HICP inflation differential 12 10 8 6 4 Jan. 12 10 2 8 6 - 4 4 June Nov. Apr . Sep. Feb . July Dec. May 2001 2002 2003 2004 - 6 Jan. - 4 - 6 June Nov. Apr . Sep. 2001 2002 Feb. July Dec. May 2003 2004 0 - 2 2 0 - 2 6 4 6 4
12 10 8 6 4 jún nov. 2001 apr. sep . 2002 feb. júl dec. máj 2003 2004 6 4 2 0 - 2 - 4 - 6 jan. jún nov. 2001 apr. sep . 2002 feb. júl dec. máj 2003 2004
Sources : ECB , European Commission Services .
6 4 2 0 - 2 - 4 - 6 Zdroj : ECB , European Commission Services .
6 HUNGARY 6.1 PRICE DEVELOPMENTS Over the reference period from September 2003 to August 2004 the average rate of HICP inflation in Hungary was 6.5% , i.e. considerably above the reference value of 2.4% ( see Table 1 ) .
CENOVÝ VÝVOJ V sledovanom období od septembra 2003 do augusta 2004 dosahovala inflácia HICP v Maďarsku priemernú úroveň 6,5 %, čo je výrazne nad referenčnou hodnotou vo výške 2,4 % ( tabuľka 1 ) .
Looking back over a longer period , consumer price inflation in Hungary has followed a broad downward trend ( see Chart 1 ) .
Pri spätnom pohľade na dlhšie obdobie vidíme , že inflácia meraná indexom spotrebiteľských cien vykazovala v Maďarsku vo všeobecnosti klesajúcu tendenciu ( graf 1 ) .
HICP inflation declined from 23.5% in 1996 to 10 % in 1999 and 2000 , and continued to fall thereafter , although the decrease in inflation was not smooth .
Z počiatočnej hodnoty 23,5 % v roku 1996 sa inflácia HICP v rokoch 1999 a 2000 znížila na 10 % a naďalej , aj keď nie priamočiaro , klesala .
The trend of disinflation came to a halt in mid 2003 , and HICP inflation has been accelerating since then .
Trend znižovania inflácie sa zastavil v polovici roka 2003 , odkedy inflácia HICP stúpa .
The previous trend of disinflation reflected a number of important policy choices .
Pokles inflácie v predchádzajúcich rokoch odzrkadľoval niekoľko dôležitých hospodársko politických rozhodnutí .
In March 1995 a forward looking crawling peg regime was introduced with a gradually decreasing rate of devaluation .
V marci 1995 bol v Maďarsku zavedený prediktívny režim viazaného výmenného kurzu , ktorý postupne viedol k znižujúcej sa miere znehodnocovania meny .
In the course of 2001 the monetary policy framework was changed by widening the exchange rate band from ± 2.5% to ± 15 %, fully liberalising the capital account and abolishing the crawling peg .
V priebehu roka 2001 došlo k zmene rámca menovej politiky , keď sa rozšírilo fluktuačné pásmo z ± 2,5 % na ± 15 %, plne sa liberalizoval kapitálový účet a zrušil sa režim viazaného kurzu .
Accordingly the forint is now unilaterally pegged to the euro with a fluctuation band around a central parity of 282.36 forint per euro .
V dôsledku toho je dnes forint jednostranne naviazaný na euro s fluktuačným pásmom okolo centrálnej parity 282,36 forintu za euro .
Furthermore , an inflation targeting framework was introduced .
Okrem toho Maďarsko zaviedlo režim inflačného cielenia .
The inflation targets have been changed a number of times . Currently the year end CPI inflation target is 3.5% ± 1 percentage point for 2004 and 4 % ± 1 percentage point for 2005 .
Cieľová úroveň inflácie sa viackrát menila a jej koncoročná hodnota meraná indexom spotrebiteľských cien na rok 2004 je 3,5 % ± 1 percentuálny bod , na rok 2005 4 % ± 1 percentuálny bod .
Price stability is the primary objective of monetary policy as enshrined in the central bank law .
Primárnym cieľom menovej politiky , ako je definovaný v zákone o centrálnej banke , je cenová stabilita .
Fiscal consolidation was supportive of disinflation until 2000 .
Proces dezinflácie bol do roku 2000 podporovaný aj fiškálnou konsolidácia .
However , fiscal policy became expansionary from 2001 onwards .
Od roku 2001 je však rozpočtová politika Maďarska expanzívna .
Initially , the moderation of inflation was also supported by structural and wage policies .
K zmierneniu inflácie v počiatočnom štádiu prispela aj štrukturálna a mzdová politika .
However , a two step increase in minimum wages and a strong increase in public sector wages in 2002 2003 significantly contributed to the halt in disinflation from mid 2003 .
K zastaveniu procesu znižovania inflácie od polovice roka 2003 významne prispel dvojfázový nárast minimálnych miezd spolu s prudkým zvýšením miezd vo verejnom sektore v rokoch 2002 a 2003 .
While real GDP growth slowed down substantially in 1996 and again between 2001 and 2003 , the decrease in inflation since 1996 has mostly been achieved in parallel with relatively strong real GDP growth ( see Table 2 ) .
Aj keď sa v roku 1996 a potom opätovne v rokoch 2001 až 2003 rast reálneho HDP výrazne spomalil , pokles inflácie v období od roku 1996 bol dosiahnutý práve v spojení s relatívne silným rastom reálneho HDP ( tabuľka 2 ) .
As a result of the solid growth performance from 1997 , unemployment decreased to levels of around 6 % in the late 1990s and has remained at low levels despite the slowing of the economy over the past few years .
Vďaka vysokému rastu maďarskej ekonomiky od roku 1997 sa koncom 90 . rokoch znížila miera nezamestnanosti na úroveň okolo 6 %, ktorú si udržala aj napriek spomaleniu hospodárskeho rastu v posledných rokoch .
As a result , labour market conditions have tightened , in particular in some of the most dynamic sectors of the economy .
Z tohto dôvodu sa sťažili podmienky na trhu práce , a to najmä v niektorých najdynamickejších odvetviach hospodárstva .
Unit labour cost growth followed a decreasing trend from 1996 to 1999 , mainly due to a moderation in compensation per employee growth , but has increased since 2000 as compensation per employee has risen strongly .
Jednotkové náklady práce vykazovali v období rokov 1996 až 1999 klesajúci trend , čo bolo spôsobené najmä spomalením rastu odmeny na zamestnanca . V dôsledku prudkého zvýšenia odmeny na zamestnanca však od roku 2000 začali opäť vzrastať .
High wage growth in recent years has mostly been the result of minimum wage rises together with an expansionary public sector wage policy and its spill over effects on private sector wage formation .
Vysoký rast miezd zaznamenaný v posledných rokoch vyplýva predovšetkým zo zvýšenia minimálnej mzdy , z expanzívnej mzdovej politiky vo verejnom sektore a z jej dopadov na súkromný sektor .
In addition , labour productivity growth has slowed down substantially , mainly for cyclical reasons .
Okrem toho došlo najmä dôsledkom cyklických vplyvov k podstatnému zníženiu rastu produktivity práce .
Import prices have shown considerable variation over the years , to a large extent reflecting changes in the effective exchange rate and oil prices .
Ceny dovozov v jednotlivých rokoch vykazovali výrazné fluktuácie , ktoré odzrkadľovali predovšetkým zmeny efektívneho kurzu forintu a pohyby cien ropy .
Import prices began to fall in 2001 , mostly reflecting the sharp appreciation of the nominal exchange rate resulting from , among other things , the widening of the exchange rate band and the liberalisation of short term capital flows in May 2001 .
V roku 2001 začali dovozné ceny klesať , čo vyplývalo z prudkého zhodnotenia nominálneho kurzu forintu , ktoré bolo okrem iného výsledkom rozšírenia fluktuačného pásma a liberalizácie krátkodobých kapitálových tokov v máji 2001 .
Changes in administered prices have also contributed to the significant short term volatility of inflation over the years .
K výraznej krátkodobej volatilite inflácie prispeli aj zmeny v oblasti regulovaných cien .
Other relevant price indices have followed a broadly similar path to headline consumer price inflation ( see Table 2 ) .
Ostatné relevantné cenové indexy sa vo všeobecnosti pohybovali podobne ako celková inflácia meraná indexom spotrebiteľských cien ( tabuľka 2 ) .
Looking at recent trends and forecasts , the annual rate of HICP inflation remained above 6 % throughout the first half of 2004 , reaching a peak of 7.8% in May before moderating somewhat to 7.2% in August 2004 ( see Table 3a ) . The increase in inflation in 2004 was mainly due to the rise in value added tax and other indirect taxes at the start of the year .
Aktuálny vývoj a prognózy ukazujú , že ročná miera inflácie HICP sa v Maďarsku udržala nad hranicou 6 % počas celého prvého polroku 2004 , keď svoje maximum dosiahla v máji vo výške 7,8 %. V auguste maďarská inflácia mierne poklesla na úroveň 7,2 % ( tabuľka 3a ) .
In addition , substantial rises in administered ECB Convergence report 2004 HUNGARY
Rast inflácie v roku 2004 bol spôsobený najmä ECB Konvergenčná správa 2004
prices , the lagged effect of the depreciation of the exchange rate in 2003 and oil price increases contributed to inflation .
K zvýšeniu inflácie prispelo aj výrazné zvýšenie regulovaných cien , oneskorený vplyv oslabenia forintu , ku ktorému došlo v roku 2003 , a rast cien ropy .
The latest available inflation forecasts of most major international institutions are around 7 % for 2004 and between 4.4 and 4.8% for 2005 ( see Table 3b ) .
Posledné dostupné prognózy hlavných medzinárodných inštitúcií očakávajú infláciu pre rok 2004 vo výške okolo 7 % a pre rok 2005 medzi 4,4 až 4,8 % ( tabuľka 3b ) .
This is broadly in line with the more recent latest inflation report of Magyar Nemzeti Bank .
Takýto vývoj vo všeobecnosti zodpovedá očakávaniam , ktoré vo svojej poslednej správe uverejnila maďarská centrálna banka ( Magyar Nemzeti Bank ) .
Magyar Nemzeti Bank estimates that changes in indirect taxes and administered prices will add around 3.2 percentage points to inflation in 2004 .
Tá odhaduje , že zmeny v oblasti nepriamych daní a regulovaných cien prispejú k inflácii v roku 2004 približne 3,2 percentuálnymi bodmi .
The expected decrease in inflation at the end of 2004 is partly attributable to an anticipated slowdown in private consumption growth .
Očakávaný pokles inflácie ku koncu roka 2004 sa čiastočne pripisuje predvídanému spomaleniu rastu osobnej spotreby .
The further fall of inflation in 2005 is mainly expected to be the result of the phasing out of the direct effects of indirect tax changes , as well as a favourable base effect .
Predpokladá sa , že ďalšie zníženie inflácie v roku 2005 bude spôsobené predovšetkým dobiehaním priamych dopadov zmien v oblasti nepriamych daní , ako aj pozitívnymi bázickými vplyvmi .
In addition , the expected moderation of wage growth is also anticipated to support disinflation .
Okrem toho sa očakáva , že proces znižovania inflácie rovnako podporí zmiernenie rastu miezd .
Upside risks to inflation are primarily associated with possible second round effects of the indirect tax changes , oil and gas price increases and the adjustment of administered prices .
Riziká rastu inflácie vyplývajú najmä z možných sekundárnych dopadov zmien v oblasti nepriamych daní , rastu cien ropy a zemného plynu a z úpravy regulovaných cien .
Looking further ahead , creating an environment conducive to price stability in Hungary will be dependent on the conduct of an appropriate monetary policy and the implementation of a sustainable fiscal consolidation path over the medium to long term .
Čo sa týka vzdialenejšej budúcnosti , vytvorenie prostredia napomáhajúceho cenovú stabilitu v Maďarsku bude závisieť od realizácie vhodnej menovej politiky a strednodobého až dlhodobého smerovania politiky k udržateľnej fiškálnej konsolidácii .
Furthermore , it is important that the liberalisation of network industries be completed and Hungary 's relatively low employment rate be pushed up , e.g. by decreasing the high tax wedge on labour , increasing labour mobility and making education more responsive to market demand .
Okrem toho bude dôležité zavŕšiť liberalizáciu sieťových odvetví a zvýšiť relatívne nízku mieru zamestnanosti v Maďarsku , napríklad znížením vysokej daňovej zaťaženosti práce , zvýšením mobility pracovnej sily a prispôsobením vzdelávacieho systému potrebám trhu .
This would help to raise potential growth and contain wage pressures .
Takýto prístup by mohol pomôcť zvýšiť potenciálny rast a zvládnuť tlak na mzdy .
According to Magyar Nemzeti Bank , the share of administered prices is around 20 % of the HICP basket , which indicates that there is scope for further improvement in product market flexibility .
Podľa maďarskej centrálnej banky tvorí podiel regulovaných cien asi 20 % koša HICP , čo naznačuje možnosti ďalšieho zlepšenia flexibility trhov tovarov a služieb .
Wage increases should be in line with labour productivity growth and should take into account developments in competitor countries .
Rast miezd by mal byť v súlade s produktivitou práce a rovnako by mal prihliadať na vývoj v porovnateľných krajinách .
Moreover , the catching up process is likely to have a bearing on inflation in the coming years , although the exact size of the impact is difficult to assess .
Okrem toho sa dá očakávať , že v nadchádzajúcich rokoch bude mať dopad na infláciu aj proces dobiehania hospodársky rozvinutejších členských štátov , hoci je ťažké určiť presný rozsah tohto vplyvu .
6.2 FISCAL DEVELOPMENTS In the reference year 2003 the general government deficit ratio was 6.2% , i.e. well above the 3 % reference value , and the public debt ratio was 59.1% .
FIŠKÁLNY VÝVOJ V roku 2003 dosiahol pomer deficitu verejného sektora 6,2 %, a teda výrazne prekročil trojpercentnú referenčnú hodnotu .
Compared with the previous year , the deficit ratio declined by 3.0 percentage points and the public debt ratio increased 1.9 percentage points .
V porovnaní s predchádzajúcim rokom poklesol pomer deficitu o 3,0 percentuálneho bodu a pomer verejného dlhu sa zvýšil o 1,9 percentuálneho bodu .
In 2004 , the deficit ratio is forecast to decrease to 5.5% of GDP and the public debt ratio to increase to 59.9% .
Prognóza na rok 2004 naznačuje pokles pomeru deficitu na úroveň 5,5 % HDP a rast verejného dlhu na 59,9 %.
In 2002 and 2003 the deficit ratio exceeded the ratio of public investment expenditure to GDP by 4.4 and 2.8 percentage points respectively ( see Table 4 ) .
V rokoch 2002 a 2003 prevýšil pomer deficitu pomer výdavkov verejných financií k HDP o 4,4 , resp . 2,8 percentuálneho bodu ( tabuľka 4 ) .
Hungary is currently in an excessive deficit situation .
Maďarsko sa v súčasnosti nachádza v situácii nadmerného deficitu .
Looking back over the years 1996 to 2003 , the public debt ratio decreased by 14.5 percentage points ( see Chart 2a and Table 5 ) .
Pri spätnom pohľade na obdobie rokov 1996 až 2003 vidíme , že pomer verejného dlhu k HDP sa znížil o 14,5 percentuálneho bodu ( graf 2a a tabuľku 5 ) .
It initially decreased from 73.6% in 1996 to 53.5% in 2001 and then rose to 59.1% in 2003 .
Pomer verejného dlhu najprv klesol z úrovne 73,6 % v roku 1996 na 53,5 % v roku 2001 a potom sa v roku 2003 zvýšil na 59,1 %.
As shown in greater detail in Chart 2b , the main forces underlying the reduction in the public debt ratio in 2000 and 2001 were primary surpluses combined with a favourable growth and interest rate environment .
Ako vyplýva z grafu 2b , hlavnými faktormi pôsobiacimi na zníženie verejného dlhu v rokoch 2000 a 2001 boli prebytky primárneho salda v spojení s priaznivým tempom rastu a úrokovým prostredím .
From 2002 onwards , the primary balance became a substantial public debt increasing factor , whereas the growth / interest rate differential continued to have a downward impact on the public debt ratio .
Od roku 2002 sa však primárne saldo stalo výrazným faktorom zvyšovania verejného dlhu , zatiaľ čo rozdiel medzi tempom rastu a úrokovými mierami pôsobil na pomer verejného dlhu k HDP opačne , t. j. tlačil ho smerom nadol .
Deficit debt adjustments played a relatively minor role , except for in 2003 , when they increased the public debt ratio by 1.4 percentage points of GDP ( see Table 6 ) .
Okrem roku 2003 , keď spôsobili zvýšenie pomeru verejného dlhu k HDP o 1,4 percentuálneho bodu , zohrávali faktory spôsobujúce rozdiel medzi deficitom rozpočtového hospodárenia a zmenou štátneho dlhu relatívne malú úlohu ( tabuľka 6 ) .
The patterns observed in 2002 and 2003 may be seen as indicative of the close link between primary deficits and adverse public debt dynamics , irrespective of the starting level of public debt .
MAĎARSKO prepojenie medzi primárnym deficitom a nepriaznivou dynamikou verejného dlhu , bez ohľadu na počiatočnú úroveň tohto dlhu .
In this context , it may be noted that the share of public debt with a short term maturity increased from 1996 to 2002 and declined to the 2001 level in 2003 . On the basis of the figures for 2003 , the proportion of public
V tejto súvislosti možno uviesť , že podiel krátkodobého verejného dlhu v období rokov 1996 až 2002 vzrástol a následne v roku 2003 poklesol na úroveň z roku 2001 .
HUNGARY debt with a short term maturity is noticeable and , taking into account the level of the public debt ratio , fiscal balances are relatively sensitive to changes in interest rates .
Z údajov za rok 2003 vidieť , že podiel krátkodobého verejného dlhu je významný , keď však vezmeme do úvahy pomer verejného dlhu , možno konštatovať , že fiškálne saldá sú relatívne citlivé na zmeny úrokových mier .
In addition , the proportion of foreign currency denominated public debt is relatively high and fiscal balances are relatively sensitive to changes in exchange rates .
Okrem toho je relatívne vysoký aj podiel verejného dlhu v cudzích menách a rozpočtové saldá sú relatívne citlivé na zmeny výmenných kurzov .
Since 2000 ( the first year for which data on the general government budget are available ) a pattern of increasing and subsequently decreasing outturns has been observed for the deficit to GDP ratio ( see Chart 3a and Table 7 ) .
Od roku 2000 , ktorý je prvým rokom , odkedy sú k dispozícii údaje týkajúce sa rozpočtu verejnej správy , bol v súvislosti s pomerom deficitu k HDP zaznamenaný rast a následný pokles ( graf 3a a tabuľku 7 ) .
Starting from a ratio of 3.0% in 2000 , the deficit peaked at 9.2% of GDP in 2002 and declined to 6.2% in 2003 .
Z počiatočnej úrovne vo výške 3,0 % v roku 2000 sa deficit vyšplhal na 9,2 % HDP v roku 2002 a potom v roku 2003 klesol na 6,2 %.