natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Inflation developments in the non-euro area Member States were partly driven by common factors .
Na vývoj inflácie v členských štátoch nepatriacich do eurozóny čiastočne vplývali spoločné faktory .
In several of the new Member States , a deceleration of inflation in the first half of 2005 reflected the base effect of price increases in 2004 related to EU accession .
Spomalenie inflácie v prvej polovici roka 2005 vo viacerých nových členských
In addition , Ta b l e 7 H I C P i n f l a t i o n i n t h e n o n - e u ro a re a E U M e m b e r S t a t e s a n d t h e e u ro a re a ( annual percentage changes ) 2001 Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sweden United Kingdom EU10 1 ) EU13 2 ) Euro area 4.5 2.3 5.6 2.0 2.5 1.6 9.1 2.5 5.3 8.6 7.2 2.7 1.2 5.7 2.7 2.4 2002 1.4 2.4 3.6 2.8 2.0 0.3 5.2 2.6 1.9 7.5 3.5 1.9 1.3 2.6 1.8 2.3 2003 - 0.1 2.0 1.4 4.0 2.9 - 1.1 4.7 1.9 0.7 5.7 8.4 2.3 1.4 1.9 1.6 2.1 2004 2.6 0.9 3.0 1.9 6.2 1.2 6.8 2.7 3.6 3.7 7.5 1.0 1.3 4.1 2.1 2.1 2005 1.6 1.7 4.1 2.0 6.9 2.7 3.5 2.5 2.2 2.5 2.8 0.8 2.0 2.5 2.1 2.2 2005 Q1 1.4 1.1 4.5 2.5 6.7 3.1 3.5 2.3 3.6 2.8 2.8 0.7 1.7 3.2 2.1 2.0 2005 Q2 1.2 1.6 3.6 2.1 6.7 2.4 3.6 2.2 2.2 2.2 2.6 0.5 1.9 2.4 2.0 2.0 2005 Q3 1.6 2.2 4.3 1.7 6.7 2.2 3.5 2.1 1.8 2.3 2.2 0.9 2.4 2.2 2.2 2.3 2005 Q4 2.2 2.0 4.0 1.9 7.5 3.0 3.2 3.5 1.2 2.6 3.7 1.1 2.1 2.2 2.1 2.3
Ta b u ľ k a 7 I n f l á c i a H I C P v č l e n s k ý c h š t á t o c h E Ú n e p a t r i a c i c h d o e u r o z ó n y a v e u r o z ó n e ( medziročná percentuálna zmena ) 2001 Česká republika Dánsko Estónsko Cyprus Lotyšsko Litva Maďarsko Malta Poľsko Slovinsko Slovensko Švédsko Spojené kráľovstvo EÚ-10 1 ) EÚ-13 2 ) Eurozóna 4,5 2,3 5,6 2,0 2,5 1,6 9,1 2,5 5,3 8,6 7,2 2,7 1,2 5,7 2,7 2,4 2002 1,4 2,4 3,6 2,8 2,0 0,3 5,2 2,6 1,9 7,5 3,5 1,9 1,3 2,6 1,8 2,3 2003 - 0,1 2,0 1,4 4,0 2,9 - 1,1 4,7 1,9 0,7 5,7 8,4 2,3 1,4 1,9 1,6 2,1 2004 2,6 0,9 3,0 1,9 6,2 1,2 6,8 2,7 3,6 3,7 7,5 1,0 1,3 4,1 2,1 2,1 2005 1,6 1,7 4,1 2,0 6,9 2,7 3,5 2,5 2,2 2,5 2,8 0,8 2,0 2,5 2,1 2,2 2005 Q1 1,4 1,1 4,5 2,5 6,7 3,1 3,5 2,3 3,6 2,8 2,8 0,7 1,7 3,2 2,1 2,0 2005 Q2 1,2 1,6 3,6 2,1 6,7 2,4 3,6 2,2 2,2 2,2 2,6 0,5 1,9 2,4 2,0 2,0 2005 Q3 1,6 2,2 4,3 1,7 6,7 2,2 3,5 2,1 1,8 2,3 2,2 0,9 2,4 2,2 2,2 2,3 2005 Q4 2,2 2,0 4,0 1,9 7,5 3,0 3,2 3,5 1,2 2,6 3,7 1,1 2,1 2,2 2,1 2,3
strong competition appears to have exerted downward pressure on price developments in most non-euro area Member States , particularly in industrial goods and food . By contrast , the rising price of oil exerted upward pressure on inflation .
štátoch odzrkadľovalo bázický efekt cenového nárastu z roku 2004 , súvisiaceho so vstupom do EÚ .
Its precise impact , however , varied across countries , largely reflecting differences in consumption patterns , market structures and the energy intensity of production . Moreover , as energy prices are largely administered in many non-euro area EU countries , the passthrough of higher oil prices to inflation may not have fully materialised in 2005 .
K tlaku na spomaľovanie cenového vývoja vo väčšine členských štátov nepatriacich do eurozóny okrem toho zjavne prispela silná konkurencia , najmä v rámci priemyselných tovarov a potravín . Naopak , rastúca cena ropy vytvárala tlak na zvyšovanie inflácie .
Exchange rate developments and their lagged pass-through to overall inflation also affected inflation developments in 2005 . In a number of countries , particularly the Czech Republic , Hungary , Poland and Slovakia , currency appreciation had a dampening impact on inflation .
Jej vplyv v jednotlivých krajinách bol odlišný , vo veľkej miere podmienený rozdielmi v spotrebných návykoch , trhových štruktúrach a energetickej intenzite produkcie .
FISCAL POLICIES On the basis of the latest updates of convergence programmes submitted in late 2005 and early 2006 , the general picture of fiscal policies in the non-euro area EU Member States was heterogeneous in 2005 .
Okrem toho , keďže ceny energií sú v mnohých členských krajinách EÚ nepatriacich do eurozóny regulované , vyššie ceny ropy sa nemuseli plne premietnuť do inflácie v roku 2005 .
Three non-euro area Member States ( Denmark , Estonia and Sweden ) recorded a fiscal surplus , whereas the other ten countries registered f iscal def icits .
V niektorých nových členských štátoch vznikali inflačné tlaky aj v dôsledku pretrvávajúceho vysokého domáceho dopytu .
The estimated budgetary outcomes for 2005 were either broadly in line with , or better than , the targets of the convergence programmes , with the exceptions of the Czech Republic , Hungary , Malta and Slovakia . General government balances deteriorated in six of the thirteen noneuro area EU Member States over the year ( see Table 8 ) , although the convergence programmes in some cases contain relatively conservative estimates .
Na vývoj inflácie v roku 2005 vplýval aj vývoj výmenných kurzov a ich oneskorený prenos do celkovej inflácie . Vo viacerých krajinách , osobitne v Českej republike , Maďarsku , Poľsku a na Slovensku , malo zhodnocovanie meny brzdiaci vplyv na infláciu .
The deteriorations occurred despite the fact that fiscal balances were supported by a favourable economic environment , which resulted in higher than expected revenues in a number of countries .
ktoré vo viacerých krajinách umožnilo vyššie príjmy , ako sa očakávalo .
The cyclical contribution to the budget was mostly positive or neutral .
Cyklický príspevok k rozpočtu bol väčšinou kladný alebo neutrálny .
Nevertheless , the only countries with a tightening fiscal stance were Denmark , Cyprus , Malta , Poland and the United Kingdom .
K sprísneniu fiškálnej pozície však došlo iba v Dánsku , na Cypre , Malte , v Poľsku a Spojenom kráľovstve .
In Cyprus and Hungary , temporary measures had a decreasing impact of more than 0.5% of GDP on the deficit in 2005 .
Na Cypre a v Maďarsku mali dočasné fiškálne opatrenia v roku 2005 vplyv na zníženie deficitu o viac než 0,5 % HDP .
By contrast , the deficit of Slovakia increased in 2005 on account of one-off expenditures .
Naproti tomu , na Slovensku deficit v roku 2005 v dôsledku jednorazových výdavkov vzrástol .
Expenditure execution was mostly kept close to planned spending paths .
Uvoľňovanie výdavkov sa väčšinou realizovalo v súlade s plánovaným harmonogramom výdavkov .
However , as in 2004 , some governments , including those of the Czech Republic , Estonia , Latvia , Lithuania and Slovakia , used some of the excess revenue to finance additional expenditure rather than to improve their fiscal balances .
Niektoré vlády , konkrétne v Českej republike , Estónsku , Lotyšsku , Litve a na Slovensku , však podobne ako v roku 2004 použili niektoré nadbytočné príjmy radšej na financovanie dodatočných výdavkov než na zlepšenie svojho fiškálneho salda .
Based on the decisions of the ECOFIN Council of 5 July 2004 , six non-euro area Member States ( the Czech Republic , Cyprus , Hungary , Malta , Poland and Slovakia ) were found to be in a situation of excessive deficit .
Na základe rozhodnutí Rady ECOFIN z 5 . júla 2004 sa šesť členských štátov EÚ nepatriacich do eurozóny ( Česká republika , Cyprus , Maďarsko , Malta , Poľsko a Slovensko ) nachádzalo v situácii nadmerného deficitu .
Of these countries , Cyprus reduced its deficit to below 3 % of GDP in 2005 , as required by the corresponding Council decision .
Spomedzi týchto krajín zredukoval Cyprus svoj deficit v roku 2005 pod 3 % HDP , ako vyžadovalo príslušné rozhodnutie Rady .
By contrast , according to the latest updates of convergence programmes , the deficits increased in the Czech Republic , Hungary and Slovakia ( albeit , in the case of Slovakia , on account of a one-off debt remission of a magnitude of 0.8% of GDP ) .
Naopak , podľa posledných aktualizácií konvergenčných programov , v Českej republike , Maďarsku a na Slovensku deficity vzrástli ( hoci v prípade Slovenska v dôsledku jednorazového zníženia dlhu v rozsahu 0,8 % HDP ) .
Cyprus , Malta and Poland complied with the consolidation benchmark of a positive change in the cyclically adjusted budget balance of at least 0.5% of GDP , net of one-off and other temporary measures .
Cyprus , Malta a Poľsko uplatnili vzorovú konsolidáciu v podobe pozitívnej zmeny cyklicky upraveného rozpočtového salda minimálne o 0,5 % HDP , očisteného o jednorazové a iné dočasné opatrenia .
Hungary again showed significant slippage relative to its budget target for 2005 , which was revised upwards from 3.6% to 6.1% of GDP .
Maďarsko opäť vykázalo značný sklz voči rozpočtovému cieľu na rok 2005 , ktorý bol revidovaný smerom hore z 3,6 % na 6,1 % HDP .
The Council decided twice , in accordance with Article 104 ( 8 ) of the Treaty , that no effective action had been taken by Hungary to correct the excessive deficit ( see also Section 1.1 of Chapter 4 ) .
V súlade s článkom 104 ( 8 ) zmluvy , Rada dvakrát rozhodla , že Maďarsko nepodniklo žiadne účinné postupy na korekciu nadmerného deficitu ( kapitola 4 , časť 1.1 ) .
The United Kingdom recorded a deficit ratio above the 3 % of GDP reference value for the third consecutive year .
V Spojenom kráľovstve pomer deficitu prevýšil referenčnú hodnotu 3 % HDP tretí rok po sebe .
The ECOFIN Council decided on 24 January 2006 that an excessive deficit existed in the United Kingdom and issued a
Rada ECOFIN sa dňa 24 . januára 2006 rozhodla , že v Spojenom kráľovstve jestvuje nadmerný deficit a v súlade
Ta b l e 8 F i s c a l p o s i t i o n s i n t h e n o n - e u ro a re a E U M e m b e r S t a t e s a n d t h e e u ro a re a ( as a percentage of GDP ) General government surplus (+)/ deficit (-) 2002 Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sweden United Kingdom EU10 1 ) EU13 2 ) Euro area General government gross debt 2002 Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sweden United Kingdom EU10 1 ) EU13 2 ) Euro area 29.8 47.6 5.8 65.2 14.2 22.4 55.5 63.2 41.2 29.8 43.7 52.4 38.2 39.9 40.6 69.2 2003 36.8 45.0 6.0 69.8 14.6 21.4 57.4 72.8 45.3 29.4 43.1 52.0 39.7 43.3 42.0 70.4 2004 36.8 43.2 5.5 72.0 14.7 19.6 57.4 75.9 43.6 29.8 42.5 51.1 41.5 42.6 42.8 70.8 - 6.8 1.4 1.5 - 4.5 - 2.3 - 1.4 - 8.5 - 5.8 - 3.3 - 2.7 - 7.8 - 0.3 - 1.7 - 4.8 - 1.9 - 2.5 2003 - 12.5 1.2 2.5 - 6.3 - 1.2 - 1.2 - 6.5 - 10.4 - 4.8 - 2.7 - 3.8 0.2 - 3.3 - 6.1 - 3.1 - 3.0 2004 - 3.0 2.9 1.7 - 4.1 - 0.9 - 1.4 - 5.4 - 5.1 - 3.9 - 2.1 - 3.1 1.6 - 3.2 - 3.6 - 2.3 - 2.7 Convergence programme data for 2005 - 4.8 3.6 0.3 - 2.5 - 1.5 - 1.5 - 6.1 - 3.9 - 2.9 - 1.7 - 4.1 1.6 - 3.0 - 3.6 - 2.2 - 2.5 Convergence programme data for 2005 37.4 35.6 4.6 70.5 13.1 19.2 57.7 76.7 42.5 29.0 33.7 50.9 43.3 41.5 43.2 71.0
Ta b u ľ k a 8 F i š k á l n e p o z í c i e č l e n s k ý c h š t á t o v E Ú n e p a t r i a c i c h d o e u r o z ó n y a e u r o z ó n y ( v % HDP ) Prebytok (+)/ schodok (--) verejnej správy 2002 Česká republika Dánsko Estónsko Cyprus Lotyšsko Litva Maďarsko Malta Poľsko Slovinsko Slovensko Švédsko Spojené kráľovstvo EÚ-10 1 ) EÚ-13 2 ) Eurozóna - 6,8 1,4 1,5 - 4,5 - 2,3 - 1,4 - 8,5 - 5,8 - 3,3 - 2,7 - 7,8 - 0,3 - 1,7 - 4,8 - 1,9 - 2,5 2003 - 12,5 1,2 2,5 - 6,3 - 1,2 - 1,2 - 6,5 - 10,4 - 4,8 - 2,7 - 3,8 0,2 - 3,3 - 6,1 - 3,1 - 3,0 2004 - 3,0 2,9 1,7 - 4,1 - 0,9 - 1,4 - 5,4 - 5,1 - 3,9 - 2,1 - 3,1 1,6 - 3,2 - 3,6 - 2,3 - 2,7 Údaje za rok 2005 podľa konvergenčných programov - 4,8 3,6 0,3 - 2,5 - 1,5 - 1,5 - 6,1 - 3,9 - 2,9 - 1,7 - 4,1 1,6 - 3,0 - 3,6 - 2,2 - 2,5 Hrubý dlh verejnej správy 2002 Česká republika Dánsko Estónsko Cyprus Lotyšsko Litva Maďarsko Malta Poľsko Slovinsko Slovensko Švédsko Spojené kráľovstvo EÚ-10 1 ) EÚ-13 2 ) Eurozóna 29,8 47,6 5,8 65,2 14,2 22,4 55,5 63,2 41,2 29,8 43,7 52,4 38,2 39,9 40,6 69,2 2003 36,8 45,0 6,0 69,8 14,6 21,4 57,4 72,8 45,3 29,4 43,1 52,0 39,7 43,3 42,0 70,4 2004 36,8 43,2 5,5 72,0 14,7 19,6 57,4 75,9 43,6 29,8 42,5 51,1 41,5 42,6 42,8 70,8
Sources : European Commission ( for 2002-04 ) , 2005-06 updated convergence programmes and Commission assessments ( for 2005 ) and ECB calculations .
Zdroj : Európska komisia ( za roky 2002 -- 2004 ) , aktualizované konvergenčné programy na roky 2005 -- 2006 ( za rok 2005 ) a výpočty ECB .
Notes : Data are based on the excessive deficit procedure definition .
Poznámka : Údaje vychádzajú z definície postupu pri nadmernom deficite .
Budget balances ( Commission data ) exclude proceeds from the sale of UMTS licences .
Z rozpočtových sáld ( údaje Komisie ) sú vyňaté príjmy z predaja licencií UMTS .
Data include second pillar pension funds within general government .
Vrátane údajov za penzijné fondy druhého piliera v rámci verejnej správy .
Their estimated improving effect ( where available ) as a percentage of GDP is as follows : Denmark ( 0.9% on the budget balance ) , Hungary ( 1.3% on the budget balance , 3.8% on the debt ) , Poland ( 1.8% on the budget balance , 5.4% on the debt ) , Slovakia ( 0.8% on the budget balance ) and Sweden ( 1.0% on the budget balance , 0.6% on the debt ) .
Odhadnuté efekty zlepšenia ( podľa dostupných údajov ) v % HDP sú : Dánsko ( 0,9 % rozpočtové saldo ) , Maďarsko ( 1,3 % rozpočtové saldo , 3,8 % dlh ) , Poľsko ( 1,8 % rozpočtové saldo , 5,4 % dlh ) , Slovensko ( 0,8 % rozpočtové saldo ) a Švédsko ( 1,0 % rozpočtové saldo , 0,6 % dlh ) .
recommendation in accordance with Article 104 ( 7 ) of the Treaty , calling for the excessive deficit to be corrected as soon as possible and by the financial year 2006/07 at the latest .
s článkom 104 ( 7 ) zmluvy vydala odporúčanie požadujúce zníženie nadmerného deficitu v čo najskoršom možnom termíne , najneskôr vo finančnom roku 2006/2007 .
In 2005 the debt ratio of most non-euro area EU Member States remained well below the euro area average .
Pomer dlhu v roku 2005 vo väčšine členských štátov EÚ nepatriacich do eurozóny značne zaostal za priemerom eurozóny .
Only Cyprus and Malta continued to record ratios above the 60 % of GDP reference value .
Iba Cyprus a Malta opäť vykázali pomer dlhu prevyšujúci referenčnú hodnotu 60 % HDP .
With some exceptions , the debt ratio declined in the non-euro area Member States , reflecting , in part , favourable growth-interest differentials and debt-decreasing deficit-debt adjustments .
niekoľkých výnimiek sa pomer dlhu v členských štátoch nepatriacich do eurozóny znížil , čo bolo čiastočne odrazom priaznivých rastových a úrokových diferenciálov a dlh znižujúcich úprav medzi deficitom a dlhom 13 .
13 13 The debt figures for 2005 from the latest updates of convergence programmes are not strictly comparable with European Commission data for previous years .
13 Údaje o zadlženosti za rok 2005 z najnovšie aktualizovaných konvergenčných programov nie sú plne porovnateľné s údajmi Európskej komisie za minulý rok .
ECB Annual Report 2005 79
ECB Výročná správa 2005
BALANCE OF PAYMENTS DEVELOPMENTS The combined current and capital account of the non-euro area EU Member States continued to vary considerably across countries in 2005 ( see Table 9 ) .
VÝVOJ PLATOBNEJ BILANCIE Spojený bežný a kapitálový účet členských štátov EÚ nepatriacich do eurozóny sa aj v roku 2005 medzi jednotlivými krajinami výrazne odlišoval ( tabuľka 9 ) .
While Sweden and Denmark reported sizeable surpluses , the United Kingdom and the new EU Member States recorded deficits .
Zatiaľ čo Švédsko a Dánsko zaznamenali značné prebytky , Spojené kráľovstvo a nové členské štáty EÚ zaznamenali deficity .
The deficits in Estonia , Latvia and Malta remained very high -- at around or above 10 % of GDP -- albeit declining in the former two countries , while Cyprus , Lithuania , Hungary and Slovakia recorded current and capital account deficits of more than 5 % of GDP .
Deficity Estónska , Lotyšska a Malty zostali veľmi vysoké -- i keď v prvých dvoch krajinách mali klesajúcu tendenciu -- na úrovni okolo 10 % HDP alebo viac , zatiaľ čo na Cypre , v Litve , Maďarsku a na Slovensku deficity bežného a kapitálového účtu prevýšili 5 % HDP .
The Czech Republic , Poland , Slovenia and the United Kingdom reported more moderate deficits in their current and capital accounts .
Česká republika , Poľsko , Slovinsko a Spojené kráľovstvo zaznamenali miernejšie deficity na bežných a kapitálových účtoch .
Although large current account deficits in some countries could signal risks to the sustainability of external positions , such deficits are , to some extent , also a normal feature of catching-up economies , such as the new Member States , where capital inflows allow financing of highreturn investments that it would not have been possible to undertake solely on the basis of domestic savings .
Aj keď vysoké deficity na bežných účtoch by mohli v niektorých krajinách signalizovať riziká pre udržateľnosť ich externých pozícií , takéto deficity sú tiež do istej miery normálnou črtou dobiehajúcich ekonomík , ako sú nové členské štáty EÚ , kde prílev kapitálu umožňuje financovať vysoko výnosné investície , ktoré by nebolo možné realizovať iba na základe domácich úspor .
Although external imbalances Ta b l e 9 B a l a n c e o f p ay m e n t s , s e l e c t e d i t e m s ( as a percentage of GDP ) Combined current and capital account balance 2002 2003 2004 2005 1 ) Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sweden United Kingdom EU10 2 ) EU13 3 ) Euro area - 5.7 2.3 - 9.9 - 4.5 - 6.4 - 4.7 - 6.8 0.5 - 2.5 0.8 - 7.6 5.0 - 1.5 - 4.2 - 1.0 0.9 - 6.3 3.3 - 11.6 - 2.4 - 7.4 - 6.4 - 8.7 - 5.5 - 2.1 - 1.0 - 0.5 7.4 - 1.3 - 4.3 - 0.6 0.6 - 5.7 2.4 - 12.0 - 4.9 - 11.9 - 6.4 - 8.5 - 8.7 - 3.8 - 2.5 - 3.1 8.2 - 1.8 - 5.3 - 1.1 0.8 - 3.3 2.9 - 10.8 - 6.5 - 9.9 - 5.2 - 7.2 - 9.0 - 1.2 - 1.1 - 5.6 7.3 - 1.7 - 3.5 - 0.8 0.2
Hoci externé nerovnováhy vo väčšine krajín pochádzali najmä z tovarových Ta b u ľ k a 9 P l a t o b n á b i l a n c i a , v y b r a n é p o l o ž k y ( v % HDP ) Spojený bežný a kapitálový účet 2003 2004 2005 1 ) - 6,3 3,3 - 11,6 - 2,4 - 7,4 - 6,4 - 8,7 - 5,5 - 2,1 - 1,0 - 0,5 7,4 - 1,3 - 4,3 - 0,6 0,6 - 5,7 2,4 - 12,0 - 4,9 - 11,9 - 6,4 - 8,5 - 8,7 - 3,8 - 2,5 - 3,1 8,2 - 1,8 - 5,3 - 1,1 0,8 - 3,3 2,9 - 10,8 - 6,5 - 9,9 - 5,2 - 7,2 - 9,0 - 1,2 - 1,1 - 5,6 7,3 - 1,7 - 3,5 - 0,8 0,2
in most countries originated mainly from deficits in goods , income deficits -- often linked to the repatriation of profits from foreignowned firms and thus to past FDI inflows -- were another important source in a number of cases .
deficitov , dôchodkové deficity -- často spojené s repatriáciou ziskov z firiem so zahraničným vlastníctvom , a teda s predchádzajúcim prílevom priamych zahraničných investícií ( PZI ) -- boli vo viacerých prípadoch iným významným zdrojom .
The recent developments in the current account should be interpreted with some caution , as they are influenced to some extent by methodological changes in the compilation of trade data following EU accession .
Nedávny vývoj na bežných účtoch by sa mal interpretovať opatrne , pretože je do istej miery ovplyvnený metodickými zmenami v kompilácii údajov o obchode po vstupe do EÚ .
In most new EU Member States , FDI -- partly associated with privatisation programmes -- continued to be an important source of external financing .
Významným zdrojom vonkajšieho financovania vo väčšine nových členských štátov EÚ boli naďalej PZI -- čiastočne spojené s privatizačnými programami .
Net FDI inflows increased slightly in 2005 , compared with 2004 , for this group of countries as a whole ( see Table 9 ) .
Čistý prílev PZI do tejto skupiny krajín ako celku v roku 2005 v porovnaní s rokom 2004 mierne vzrástol ( tabuľka 9 ) .
Net FDI inflows ( in terms of GDP ) were particularly sizeable in Estonia , where they were strongly affected by one large transaction .
Čistý prílev PZI ( vo vzťahu k HDP ) bol osobitne vysoký v Estónsku , kde ho silne ovplyvnila jedna veľká transakcia .
They also continued to be rather strong in the Czech Republic and Malta .
Pretrvával relatívne vysoký prílev PZI do Českej republiky a na Maltu .
Net FDI inflows were positive in all the new Member States apart from Slovenia , which recorded rather balanced net FDI flows in 2005 .
Čistý prílev PZI mal kladnú hodnotu vo všetkých nových členských štátoch EÚ okrem Slovinska , ktoré v roku 2005 zaznamenalo v podstate vyrovnanú bilanciu tokov PZI .
As regards the other non-euro area EU Member States , Sweden and Denmark witnessed net outflows of FDI , which
Čo sa týka ostatných členských štátov EÚ nepatriacich do eurozóny , Švédsko a Dánsko vykázali čistý odlev PZI , ktorý bol v prípade Švédska bol dosť
Net FDI flows 2003 2004 2.1 0.1 8.4 3.0 2.3 0.8 0.6 8.6 2.0 - 0.5 2.3 - 6.6 - 1.9 1.8 - 1.6 0.0 3.6 0.4 6.9 3.0 4.3 2.3 3.5 8.1 4.6 0.8 3.4 - 3.8 - 0.9 3.9 - 0.2 - 0.6
Čisté toky PZI 2003 2004 2,1 0,1 8,4 3,0 2,3 0,8 0,6 8,6 2,0 - 0,5 2,3 - 6,6 - 1,9 1,8 - 1,6 0,0 3,6 0,4 6,9 3,0 4,3 2,3 3,5 8,1 4,6 0,8 3,4 - 3,8 - 0,9 3,9 - 0,2 - 0,6
2005 1 ) 7.6 - 1.1 21.8 4.3 4.0 1.3 2.8 9.9 3.3 - 0.3 3.8 - 7.2 4.9 4.2 0.0 - 1.9
2005 1 ) 7,6 - 1,1 21,8 4,3 4,0 1,3 2,8 9,9 3,3 - 0,3 3,8 - 7,2 4,9 4,2 0,0 - 1,9
Net portfolio investment flows 2002 2003 2004 2005 1 ) - 1.9 0.1 2.1 - 4.9 - 2.2 0.1 2.6 - 9.1 1.0 - 0.3 2.3 - 4.5 4.8 0.4 2.7 1.9 - 1.4 - 7.0 1.9 1.9 - 2.0 1.5 3.6 - 33.5 1.1 - 0.9 - 1.7 - 3.0 5.4 0.5 2.6 0.9 2.2 - 6.0 6.5 7.6 1.7 0.9 6.8 - 31.3 3.8 - 2.2 2.2 - 6.9 - 4.7 3.2 - 3.5 0.9 - 1.9 - 7.1 - 14.3 7.1 - 0.8 - 0.3 6.7 - 25.7 5.1 - 2.9 - 1.2 0.8 - 5.6 2.5 - 1.7 2.9
Čisté toky portfóliových investícií 2002 2003 2004 2005 1 ) - 1,9 0,1 2,1 - 4,9 - 2,2 0,1 2,6 - 9,1 1,0 - 0,3 2,3 - 4,5 4,8 0,4 2,7 1,9 - 1,4 - 7,0 1,9 1,9 - 2,0 1,5 3,6 - 33,5 1,1 - 0,9 - 1,7 - 3,0 5,4 0,5 2,6 0,9 2,2 - 6,0 6,5 7,6 1,7 0,9 6,8 - 31,3 3,8 - 2,2 2,2 - 6,9 - 4,7 3,2 - 3,5 0,9 - 1,9 - 7,1 - 14,3 7,1 - 0,8 - 0,3 6,7 - 25,7 5,1 - 2,9 - 1,2 0,8 - 5,6 2,5 - 1,7 2,9
1 ) The figures for 2005 refer to the four-quarter average up to Q3 2005 .
1 ) Údaje za rok 2005 sú priemerom za štyri štvrťroky do Q3 2005 .
2 ) The EU10 aggregate comprises the data for the ten countries that joined the EU on 1 May 2004 .
2 ) Agregát EÚ-10 zahŕňa desať krajín , ktoré pristúpili do EÚ 1 . mája 2004 .
3 ) The EU13 aggregate comprises the data for the 13 non-euro area EU Member States .
3 ) Agregát EÚ-13 zahŕňa trinásť členských štátov EÚ nepatriacich do eurozóny .
were rather sizeable in the case of Sweden , whereas net FDI inflows to the United Kingdom were strongly positive .
rozsiahly , zatiaľ čo do Spojeného kráľovstva bol veľmi silný prílev PZI .
Overall , although net FDI flows constituted an important source of financing for a number of the non-euro area Member States in 2005 , in most cases these inflows were not sufficient to cover the deficit in the combined current and capital account .
Celkove , hoci čisté toky PZI boli v roku 2005 pre viaceré členské štáty nepatriace do eurozóny dôležitým zdrojom financovania , vo väčšine prípadov nebol tento prílev dostatočný na to , aby pokryl deficit spojeného bežného a kapitálového účtu .
Net portfolio investment flows also contributed significantly to the financing of current account deficits in 2004 and 2005 in Cyprus , Hungary and Poland , compared with rather moderate inflows in previous years .
Čisté portfóliové investície sa tiež významne podieľali na financovaní deficitov bežných účtov v rokoch 2004 a 2005 na Cypre , v Maďarsku a Poľsku v porovnaní s viac-menej miernym prílevom v predchádzajúcich rokoch .
This development reflected mainly higher net debt inflows -- which , in some cases , could have been partly related to yield differentials -- but net equity inflows also gained in importance . Partly as a result of the additional financing provided by net inflows in portfolio investment and also other investment , the external indebtedness of some countries relative to GDP also rose .
Tento vývoj odzrkadľoval najmä vyšší prílev čistého dlhu -- ktorý mohol v niektorých prípadoch čiastočne súvisieť s výnosovými diferenciálmi -- avšak na význame získal tiež čistý prílev majetkového kapitálu .