natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Price stability is the primary objective of monetary policy as enshrined in the central bank law .
Cenová stabilita ako hlavný cieľ menovej politiky bola zakotvená do zákona o centrálnej banke .
The process of disinflation has also been supported by other policies , in particular a sound fiscal policy since the beginning of Estonia 's transition to a market economy .
Proces znižovania inflácie podporuje aj politika v iných oblastiach , osobitne zdravá fiškálna politika , ktorú Estónsko sleduje od začiatku prechodu na trhovú ekonomiku .
Disinflation proceeded both during periods of buoyant real GDP growth and during times when real GDP growth slowed down markedly ( see Table 2 ) .
Dezinflačný proces pokračoval v obdobiach vysokého rastu HDP i v časoch , keď sa rast reálneho HDP zreteľne spomalil ( tabuľka 2 ) .
Unemployment increased from 1999 , partly due to the restructuring of the economy following the Russian crisis , and has remained at a high level of around 10 % despite high growth rates in recent years .
Nezamestnanosť od roku 1999 rástla , sčasti v dôsledku reštrukturalizácie hospodárstva , ku ktorej došlo po kríze v Rusku , a zostáva na relatívne vysokej úrovni , približne 10 %, aj napriek vysokým tempám rastu v posledných rokoch .
This suggests that a significant part of Estonian unemployment is structural .
Naznačuje to , že významná časť estónskej nezamestnanosti má štrukturálny charakter .
The growth of unit labour costs decreased to very low levels in 2000 and 2001 , before increasing somewhat in 2002 and 2003 .
Rast jednotkových nákladov práce sa v rokoch 2000 a 2001 znížil na veľmi nízke úrovne a potom v roku 2002 a 2003 sa o niečo zvýšil .
The recent rise in unit labour cost growth reflects the fact that growth in compensation per employee has remained strong , while labour productivity growth has moderated somewhat , broadly following a cyclical pattern .
Nedávny vzrast jednotkových nákladov práce vyjadruje skutočnosť , že aj keď rast odmeny na zamestnanca je naďalej výrazný , rast produktivity práce sa o niečo spomalil , sledujúc zhruba typický priebeh hospodárskeho cyklu .
Changes in import prices mainly reflected changes in the effective exchange rate , oil prices and , to some extent , food prices .
Zmeny dovozných cien vyjadrovali najmä zmeny efektívneho výmenného kurzu , cien ropy a do istej miery cien potravín .
Import prices together with changes in administered prices have contributed significantly to the short term volatility of inflation rates .
Dovozné ceny spolu so zmenami regulovaných cien významne prispeli ku krátkodobej volatilite inflačných mier .
Other relevant price indices have followed a broadly similar path to headline consumer price inflation ( see Table 2 ) .
Aj ostatné relevantné cenové indexy sa vyvíjali zhruba rovnako ako celková inflácia spotrebiteľských cien ( tabuľka 2 ) .
Looking at recent trends and forecasts , the annual rate of HICP inflation remained subdued at the beginning of 2004 , before starting to rise in April and reaching a peak of 4.4% in June .
Pri pohľade na posledné trendy a prognózy vidno , že ročná miera inflácie HICP zostala na začiatku roku 2004 mierna , v apríli začala rásť a v júni dosiahla svoj vrchol 4,4 %.
It then moderated somewhat , standing at 3.9% in August ( see Table 3a ) .
Potom sa trochu zmiernila a v auguste bola na úrovni 3,9 % ( tabuľka 3a ) .
The exceptionally low level of HICP inflation in 2003 was mainly due to temporary factors , namely a drop in prices for imports and food as well as a slowdown in the upward adjustment of administered prices .
Pod mimoriadne nízku úroveň inflácie HICP v roku 2003 sa podpísali najmä faktory dočasného charakteru , a to zníženie cien dovozov a potravín , ako aj spomalenie tempa zvyšovania regulovaných cien .
Higher inflation rates in recent months are mainly the result of a reversal of these trends as well as tax changes .
Vyššie miery inflácie v posledných mesiacoch boli hlavne dôsledkom zmeny uvedených trendov a zmien v daňovej oblasti .
Looking ahead , the latest available inflation forecasts of most major international institutions are around 3 % for 2004 and around 2.5 2.9% for 2005 ( see Table 3b ) .
Podľa posledných prognóz väčšiny významných medzinárodných inštitúcií inflácia v roku 2004 dosiahne 3 % a v roku 2005 približne 2,5 -- 2,9 % ( tabuľka 3b ) .
This is broadly in line with the latest inflation forecast of Eesti Pank .
V podstate je to v súlade aj s najnovšou inflačnou prognózou centrálnej banky Estónska ( Eesti Pank ) .
CPI inflation is expected to rise in 2004 , mainly on account of temporary , EU accession related factors , in particular hikes in excise taxes and further adjustments of administered prices .
Očakáva sa , že inflácia CPI v roku 2004 vzrastie v dôsledku dočasných faktorov spojených so vstupom do EÚ , najmä so zvýšeniami spotrebných daní a ďalšími úpravami regulovaných cien .
In 2004 , Eesti Pank estimates that changes in indirect taxes and administered prices will add around 1.7 percentage points to inflation .
Centrálna banka Estónska odhaduje , že zmeny nepriamych daní a regulovaných cien zvýšia infláciu v roku 2004 o približne 1,7 percentuálneho bodu .
Past wage growth in the services sector may also contribute to the expected increase in inflation .
K zvýšeniu inflácie môže prispieť aj nedávny rast miezd v sektore služieb .
In 2005 the rise in electricity prices is likely to be one of the main components of inflation .
Jedným z hlavných komponentov inflácie v roku 2005 bude pravdepodobne zvýšenie cien elektrickej energie .
Upside risks to inflation are mainly associated with possible second round effects from higher oil prices , adjustments of administered prices , and unit labour cost developments .
Riziko zvýšenej inflácie sa spája predovšetkým s možnými sekundárnymi vplyvmi vyšších cien ropy , zmien regulovaných cien a s vývojom jednotkových nákladov práce .
Looking further ahead , maintaining an environment conducive to price stability in Estonia will be dependent on the conduct of , inter alia , appropriate fiscal and wage policies .
Čo sa týka vzdialenejšej budúcnosti , udržiavanie prostredia vedúceho k cenovej stabilite v Estónsku bude okrem iného závisieť aj od uskutočňovania primeranej rozpočtovej a mzdovej politiky .
In addition , improving the functioning of the labour markets will be an important policy objective .
Dôležitým politickým cieľom bude aj zlepšenie fungovania trhov práce .
Although Estonian labour markets are fairly flexible in some respects , further ECB Convergence report 2004
Hoci sú estónske trhy práce v niektorých ohľadoch celkom pružné , bude ECB Konvergenčná správa 2004
action is needed to address skill mismatches , low labour mobility and the high tax wedge on labour .
potrebné prijať opatrenia na rekvalifikáciu a zvýšenie mobility pracovnej sily a riešiť vysoké zdanenie práce .
Progress in these areas could help to raise potential growth and decrease Estonia 's persistently high unemployment .
Progres v týchto oblastiach by mohol zvýšiť možnosti hospodárskeho rastu a znížiť pretrvávajúcu vysokú mieru nezamestnanosti .
The share of administered prices de facto controlled by the authorities is around 10.5% of the HICP basket , according to Eesti Pank 's estimate .
Podľa odhadu centrálnej banky Estónska je podiel riadených cien , ktoré sú príslušnými orgánmi fakticky regulované , asi 10,5 % koša HICP .
This indicates that there may be scope to further improve the flexibility of product markets .
Naznačuje to , že ešte môže existovať priestor na ďalšie zlepšenie pružnosti trhov tovarov a služieb .
Wage increases should be in line with labour productivity growth and should take developments in competitor countries into account .
Zvyšovanie miezd by malo ísť ruka v ruke s rastom produktivity práce a malo by zohľadňovať vývoj v porovnateľných krajinách .
Moreover , the catching up process is also likely to have a bearing on inflation in the coming years , although the exact size of the impact is difficult to assess .
Okrem toho sa dá očakávať , že v nadchádzajúcich rokoch bude mať dopad na infláciu aj proces dobiehania hospodársky rozvinutejších členských štátov , hoci je ťažké určiť presný rozsah tohto vplyvu .
public debt , the growth and interest rate environment had only a very small impact on the debt ratio .
Najmä v rokoch 2001 až 2003 sa primárne prebytky použili na nákup likvidných finančných aktív , napríklad zahraničných štátnych dlhopisov , a nie na splácanie verejného dlhu .
In this context , it may be noted that the share of public debt with a short term maturity is negligible .
Estónsko si vybudovalo verejné finančné rezervy s objemom vyše 9 % HDP .
While foreign currency denominated public debt accounts for a large proportion of Estonia 's public debt , it is exclusively denominated in euro , the anchor currency of Estonia 's currency board arrangement ( Table 5 ) .
V tejto súvislosti možno uviesť , že podiel krátkodobého verejného dlhu je zanedbateľný . Podiel dlhu denominovaného v cudzích menách na verejnom dlhu Estónska je veľký , znie však výlučne na euro , ktoré je kotvou estónskeho režimu menovej rady ( tabuľka 5 ) .
Since 1996 , a pattern of initially volatile and subsequently improving outturns has been observed in the deficit to GDP ratio , with the ratio remaining consistently below the 3 % reference value except in 1999 ( see Chart 3a and Table 7 ) .
Od roku 1996 možno pozorovať typický vývoj od počiatočnej volatility k následnému zlepšovaniu pomeru deficitu k HDP , pričom tento pomer trvalo zostával pod referenčnou hodnotou 3 %, s výnimkou roku 1999 ( graf 3a a tabuľka 7 ) .
Starting from a deficit ratio of 1.7% in 1996 , the balance turned to a surplus of 1.7% in 1997 , before deteriorating to a deficit of 3.7% in 1999 .
Z východiskového pomeru deficitu na úrovni 1,7 % HDP v roku 1996 sa saldo v roku 1997 zmenilo na prebytok 1,7 %, ktorý sa potom v roku 1999 zhoršil na deficit vo výške 3,7 % HDP .
Thereafter it improved rapidly , leading to a surplus of 3.1% in 2003 .
Neskôr sa saldo rýchlo zlepšovalo a v roku 2003 bol dosiahnutý prebytok 3,1 %. Za členské štáty , ktoré sa pripojili k EÚ 1 .
No homogeneous estimates of cyclically adjusted balances are available for the Member States which joined the EU on 1 May 2004 .
mája 2004 , nie sú k dispozícii homogénne odhady sáld očistené o cyklické vplyvy .
Chart 3b therefore does not break down the changes in the fiscal balance into cyclical and non cyclical factors .
Z tohto dôvodu zmeny rozpočtového salda v grafe 3b nie sú členené na zmeny spôsobené cyklickými a necyklickými faktormi .
Non cyclical changes in the government budget balance could reflect either a lasting structural change or the effect of temporary measures .
Necyklické zmeny v bilancii štátneho rozpočtu by mohli vyjadrovať buď pretrvávajúce štrukturálne zmeny , alebo efekty dočasných opatrení .
Available evidence suggests that measures with a temporary effect had only a minor impact on the deficit in 2002 and 2003 .
Dostupné informácie nasvedčujú , že dočasné opatrenia mali na deficity v rokoch 2002 a 2003 iba malý dosah .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , it can be seen from Chart 4 and Table 7 that the general government total expenditure ratio , after declining in 1997 , showed an upward movement until 1999 . The increase was due to higher capital expenditure and current expenditure .
Čo sa týka trendov ostatných fiškálnych ukazovateľov , z grafu 4 a tabuľky 7 je zrejmé , že pomer celkových výdavkov verejnej správy sa od poklesu v roku 1997 až do roku 1999 zvyšoval .
Between 1999 and 2003 , the expenditure ratio declined sharply due to lower capital expenditure as well as expenditure reductions across all other major categories relative to GDP .
Toto zvýšenie bolo zapríčinené vyššími investičnými a bežnými výdavkami .
On balance , the expenditure ratio in 2003 was 6.3 percentage points lower than in 1996 .
V rokoch 1999 až 2003 pomer výdavkov k HDP prudko klesol v dôsledku nižších investičných výdavkov , ako aj zníženia výdavkov v pomere
Government revenue in relation to GDP declined between 1996 and 2001 , and increased in 2002 and 2.2 FISCAL DEVELOPMENTS In the reference year 2003 the general government budget balance showed a surplus of 3.1% , hence the 3 % reference value for the deficit ratio was comfortably met .
2.2 . FIŠKÁLNY VÝVOJ V roku 2003 vykázalo rozpočtového hospodárenie sektora verejnej správy prebytok 3,1 %, čím splnilo referenčnú hodnotu pomeru deficitu k HDP 3 %.
The public debt ratio was 5.3% , i.e. far below the 60 % reference value .
Pomer verejného dlhu k HDP bol 5,3 %, čo je hlboko pod referenčnou hodnotou 60 %.
Compared with the previous year , the fiscal surplus increased by 1.7 percentage points and the public debt ratio remained constant .
V porovnaní s predchádzajúcim rokom sa rozpočtový prebytok zvýšil o 1,7 percentuálneho bodu a pomer verejného dlhu zostal nezmenený .
In 2004 , the surplus is forecast to decrease to 0.3% and the public debt ratio is projected at 4.8% .
Na rok 2004 sa prognózuje zníženie prebytku na 0,3 %, pomer verejného dlhu má dosiahnuť 4,8 %.
Estonia is not in an excessive deficit situation .
Estónsko v súčasnosti nie je v situácii nadmerného deficitu .
Looking back over the years 1996 to 2003 , the public debt to GDP ratio gradually declined by 2.2 percentage points ( see Chart 2a and Table 5 ) .
Pri spätnom pohľade na roky 1996 až 2003 sa pomer verejného dlhu k HDP postupne znížil o 2,2 percentuálneho bodu ( graf 2a a tabuľka 5 ) .
As shown in greater detail in Chart 2b , debt increasing deficit debt adjustments largely offset the effects of primary surpluses in the years 2001 to 2003 . In Estonia , acquisition of securities has accounted for a large part of the deficit debt adjustment ( see Table 6 ) .
Ako to podrobnejšie ilustruje graf 2b , rozdiel medzi deficitom rozpočtového hospodárenia a zmenou štátneho dlhu , ktorým sa zvyšuje dlh , vo veľkej miere vykompenzoval efekt primárnych prebytkov rozpočtového hospodárenia v rokoch 2001 až 2003 .
In particular in 2001 to 2003 , primary surpluses were used to acquire liquid financial assets such as international government bonds rather than to repay public debt . Estonia has built up public financial reserves amounting to more than 9 % of GDP .
O veľkú časť rozdielu medzi deficitom rozpočtového hospodárenia a zmenou štátneho dlhu sa v Estónsku postarali nákupy cenných papierov 70
68 ECB Convergence report 2004
ECB Konvergenčná správa 2004
ESTONIA 2003 .
ESTÓNSKO k HDP vo všetkých ostatných hlavných kategóriách . Pomer výdavkov v roku 2003 bol o 6,3 % nižší ako v roku 1996 .
On balance it declined by 1.5 percentage points between 1996 and 2003 .
V rokoch 1996 až 2003 celkovo klesli o 1,5 percentuálneho bodu .
According to the Estonian medium term fiscal policy strategy as stated in the Convergence Programme for 2004 08 , dated May 2004 , the budget surplus and public debt ratios are expected to decline in 2004 .
Podľa strednodobej rozpočtovej stratégie Estónska prezentovanej v Konvergenčnom programe na roky 2004 -- 2008 z mája 2004 sa očakáva pokles prebytku rozpočtového hospodárenia a pomeru verejného dlhu v roku 2004 .
Total revenue and expenditure are projected to increase , in part reflecting transactions in relation to EU accession .
Celkové príjmy a výdavky by sa mali zvýšiť , vyjadrujúc tak sčasti transakcie spojené so vstupom do EÚ .
For 2005 and the following years , the Convergence Programme foresees balanced budgets and gradually declining revenue and expenditure ratios , and the government debt ratio is expected to decline to 3.4% of GDP in 2008 .
Na rok 2005 a nasledujúce roky Konvergenčný program prognózuje vyrovnané rozpočty a postupne klesajúce pomery príjmov a výdavkov . Predpokladá sa , že pomer štátneho dlhu v roku 2008 klesne na 3,4 % HDP .
In general , Estonia has outperformed previous fiscal targets .
Vo všeobecnosti Estónsko prekračovalo svoje rozpočtové ciele .
On the basis of the fiscal balances projected in the Convergence Programme , Estonia will continue to comply with the Stability and Growth Pact 's medium term objective of a budgetary position that is close to balance or in surplus .
S rozpočtovými schodkami , tak ako sú plánované na nadchádzajúce roky , bude Estónsko naďalej plniť strednodobý cieľ Paktu rastu , t. j. dosiahne vyváženú alebo prebytkovú rozpočtovú pozíciu .
Such prudent fiscal policies are warranted in light of Estonia 's very large current account deficit .
Takáto obozretná rozpočtová politika je potrebná aj vzhľadom na rozsiahly deficit bežného účtu Estónska .
As highlighted in Table 8 , from around 2010 onwards a marked ageing of the population is expected .
Ako vyplýva z tabuľky 8 , približne od roku 2010 možno očakávať výrazné starnutie populácie .
While Estonia benefits from a very low public debt ratio , considerable public financial reserves and a rapidly growing fully funded pension pillar , population ageing is expected to induce pressures on the remaining pay as you go pension system .
Estónsko ťaží z veľmi nízkeho pomeru verejného dlhu , rozsiahlych verejných finančných rezerv a rýchlo rastúceho plne sporivého dôchodkového piliera . Očakáva sa však , že starnutie populácie vyvolá silné tlaky na zostávajúci priebežný dôchodkový systém .
assessment of the appropriateness and sustainability of Estonia 's currency board , it was accepted that Estonia would join the exchange rate mechanism with its existing currency board arrangement in place , as a unilateral commitment , thus placing no additional obligation on the ECB .
júna 2004 , t. j. počas troch mesiacov z dvojročného hodnoteného obdobia od októbra 2002 do septembra 2004 ( tabuľka 9a ) . Po dôkladnom posúdení vhodnosti a udržateľnosti režimu estónskej menovej rady sa súhlasilo s tým , že Estónsko sa zapojí do mechanizmu výmenných kurzov , pričom sa jeho režim menovej rady bude chápať ako jednostranný záväzok , ktorý teda ECB k ničomu dodatočne nezaväzuje .
A standard fluctuation band of ± 15 % is observed around the ERM II central rate of 15.6466 kroons per euro .
Sleduje sa dodržiavanie štandardného fluktuačného pásma ERM II v rozmedzí ± 15 % okolo centrálnej parity 15,6466 estónskych korún za euro .
In the part of the reference period prior to its participation in ERM II , the kroon was stable at its future central rate against the euro , which is used as a benchmark for illustrative purposes in the absence of an ERM II central parity in this period . The stability of the kroon reflected the unchanged Estonian exchange rate policy under the currency board regime .
V časti hodnoteného obdobia pred zapojením do ERM II sa estónska koruna stabilne držala na úrovni svojej budúcej centrálnej parity voči euru . V dôsledku neexistencie centrálnej parity ERM II v uvedenom období sa na ilustračné účely tento budúci kurz používa ako referenčná hodnota .
Since joining ERM II , the kroon has not exhibited any deviation from its central rate ( see Chart 5 and Table 9a ) . Moreover , within ERM II Estonia has not devalued its currency 's central rate against the euro on its own initiative .
Stabilita estónskej koruny odzrkadľuje nezmenenú kurzovú politiku Estónska v rámci režimu menovej rady . Od zapojenia sa do ERM II nevykázala estónska koruna voči svojej centrálnej parite žiadnu odchýlku ( graf 5 a tabuľka 9a ) a Estónsko ani zo svojej vlastnej iniciatívy centrálnu paritu svojej meny voči euru nedevalvovalo .
Short term interest rate differentials against the three month EURIBOR have also been small , falling slightly from 0.6 percentage point in the fourth quarter of 2002 to 0.3 percentage point in the third quarter of 2004 ( see Table 9b ) .
Aj rozdiely krátkodobých úrokových mier voči trojmesačnej sadzbe EURIBOR sú malé ; mierne klesli z úrovne 0,6 percentuálneho bodu v štvrtom štvrťroku 2002 na 0,3 percentuálneho bodu v treťom štvrťroku 2004 ( tabuľka 9b ) .
In a longer term context , both bilaterally against the euro and in effective terms , the real exchange rate of the Estonian kroon was in September 2004 close to historical averages as calculated from the first quarter of 1996 and since the launch of the euro ( see Table 10 ) .
V dlhodobom kontexte bol v septembri 2004 reálny výmenný kurz estónskej koruny voči euru a aj v efektívnom vyjadrení v blízkosti svojich historických priemerov , počítaných od prvého štvrťroka 1996 , resp . od zavedenia eura ( tabuľka 10 ) .
However , these measures should be interpreted with caution , as Estonia was subject to a process of transition to a market economy in the reference period , which complicates any historical assessment of real exchange rate developments .
Tieto hodnotenia by sa však mali interpretovať opatrne , pretože Estónsko v hodnotenom období prechádzalo procesom transformácie na trhovú ekonomiku , čo komplikuje všetky hodnotenia uplynulého ECB Konvergenčná správa 2004
As regards other external developments , Estonia has consistently run deficits in the combined current and capital account balance , which , for the most part , were large .
Čo sa týka zahraničnej oblasti , Estónsko trvalo vykazuje väčšinou vysoké deficity na spojenom bežnom a kapitálovom účte .
Following a contraction in the 1996 99 period , the deficit increased steadily from 4.4% of GDP in 1999 to 12.7% of GDP in 2003 , which is the highest external deficit ECB Convergence report 2004
Po znížení v rokoch 1996 až 1999 sa deficit sústavne zvyšoval , zo 4,4 % HDP v roku 1999 na 12,7 % HDP v roku 2003 ;
2.3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS The Estonian kroon has been participating in ERM II with effect from 28 June 2004 , i.e. for around three months of the two year reference period between October 2002 and September 2004 ( see Table 9a ) .
v tomto prípade išlo o najväčší deficit spomedzi hodnotených krajín ( tabuľka 11 ) .
among the countries under review ( see Table 11 ) . Long term capital flows have contributed to the financing of a large part of the external deficit , although they have displayed some volatility .
Na financovaní veľkej časti vonkajšieho deficitu sa podieľajú dlhodobé kapitálové toky , aj keď vykazujú určitú volatilitu .
The widening of the combined current and capital account deficit translated into a growing negative net international investment position , which rose from 14 % of GDP in 1996 to 68.4% in 2003 .
Zvyšovanie deficitu na spojenom bežnom a kapitálovom účte sa prenieslo do rastúcej zápornej čistej medzinárodnej pozície , ktorá vzrástla zo 14 % HDP v roku 1996 na 68,4 % HDP v roku 2003 .
It may be recalled that Estonia is a small , open economy with -- according to the most recent data available -- a ratio of foreign trade in goods and services to GDP of 75 % for exports and 83 % for imports .
Možno poukázať aj na to , že Estónsko je malou otvorenou ekonomikou , ktorej podiel zahraničného obchodu v oblasti tovarov a služieb podľa posledných údajov dosahoval 75 % HDP v prípade vývozu a 83 % v prípade dovozu .
In 2003 exports of goods to the euro area and to the EU as a share of total exports amounted to 45 % and 82.4% respectively .
V roku 2003 tvoril vývoz tovarov do eurozóny a do EÚ 45 %, resp .
The corresponding figures for imports as a percentage of total imports in 2003 were 48 % and 76.5% .
82,4 % z celkového objemu vývozu . Podiel dovozu z eurozóny a z EÚ predstavoval 48 % a 76,5 % z celkového objemu dovozu .
markets , there are no indications suggesting a negative assessment .
korunu a vydané verejnými alebo súkromnými emitentmi neexistujú .
For the concluding summary on Estonia , please see the « Introduction and Executive Summary » .
Nakoniec možno konštatovať , že za Estónsko nie je k dispozícii nijaká harmonizovaná úroková miera , ktorou by sa dal posúdiť stupeň konvergencie .
2.4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS Due to very low public debt ratios , the Estonian financial system is characterised by the absence of a well developed market for long term government bonds denominated in kroons .
Keď sa však vezme do úvahy nízka úroveň štátneho dlhu a základná analýza finančných trhov , nevidieť žiadne dôvody na negatívne hodnotenie . Súhrnné hodnotenie Estónska je v časti „Úvod a zhrnutie » .