natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Both of these inks are applied by silkscreen printing , which ensures the thick ink films necessary to achieve the full optical effects of these features .
Táto farba sa v oboch prípadoch aplikuje pomocou sieťotlače , pri ktorej vzniká hrubá vrstva farby potrebná na dosiahnutie požadovaného optického efektu .
The hologram patch is then hotstamped onto the paper ( for the low-denomination banknotes , a continuous hologram stripe is applied using a similar process ) .
Na papier sa potom za horúca razí medailón s hologramom ( na bankovky nižšej nominálnej hodnoty sa podobným spôsobom aplikuje holografický prúžok ) .
This process uses machinery capable of operating at speeds of 8,000 sheets an hour .
Používajú sa pritom stroje , ktoré pracujú rýchlosťou 8 000 hárkov za hodinu .
The sheets are then numbered using a printing technique called letterpress .
Bankovky sa potom pomocou tlače z výšky číslujú .
They are fed into a numbering press , where the banknote numbers are applied on the reverse side of the banknotes by two different numbering units .
Prenesú sa do číslovacieho lisu , kde dve rôzne číslovacie jednotky na rubovú stranu tlačia čísla bankoviek .
After numbering , the sheets are automatically cut into banknotes and packaged .
Po očíslovaní sa hárky automaticky narežú na jednotlivé bankovky a tie sa potom balia .
The sheets are cut length - and crosswise , producing packets of 100 banknotes , which are banded and stacked together in bundles of ten packets . The bundles are then shrink-wrapped in transparent plastic film .
100 kusov bankoviek . Balíčky sa opáskujú , rozdelia do zväzkov po desať balíčkov a zväzky sa nakoniec obalia priehľadnou plastovou fóliou .
The sheets and the print quality are checked at various stages during the production process . These checks are either carried out online ( i.e. during production ) or offline ( i.e. a sample is removed from production ) and also on a spot check or 100 % basis , depending on the parameters to be checked .
V rôznych fázach výroby sa vykonávajú kontroly hárkov a kvality tlače , a to buď online ( t. j. počas výroby ) , alebo offline ( t. j. odobratím vzorky z výroby ) . Robia sa aj náhodné a 100 % kontroly , podľa toho , ktoré parametre sa kontrolujú .
For example , the printing works have introduced a final automatic quality check of their banknotes on high-speed processing machines at the end of the production process .
Tlačiarne napríklad zaviedli systém automatickej výstupnej kontroly bankoviek prostredníctvom vysokorýchlostných zariadení .
Defective banknotes are either automatically removed and subsequently destroyed , or shredded immediately in the machine .
Chybné bankovky sa buď automaticky vyradia a následne zničia , alebo sa znehodnotia priamo v zariadení .
Plate cylinders for printing ? 50 banknotes and a rubber printing blanket in an offset printing machine .
Ofsetový tlačový stroj -- formové valce na tlač bankoviek 50 Euros a gumený poťah .
Plate cylinder for printing ? 50 banknotes in an intaglio printing machine .
Stroj na hĺbkotlač -- formový valec na tlač bankoviek 50 Euros .
A silkscreen printing machine for applying colour-shifting ink to ? 50 banknotes .
Stroj na sieťotlač , v ktorom sa na bankovky 50 Euros aplikuje opticky premenlivá farba .
A numbering press . Each banknote carries a unique serial number .
Číslovací lis -- každá bankovka má jedinečné sériové číslo .
PRINTING BANKNOTES Location of printing works producing the euro banknotes
TLAČ BANKOVIEK Tlačiarne vyrábajúce eurové bankovky
, Haarlem ( NL ) Nationale Bank van België , Brussels ( BE ) Banque Nationale de Belgique Oberthur , Chantepie ( FR ) Banque de France , Chamalières ( FR ) Bundesdruckerei , Berlin ( DE ) Giesecke & Devrient , Leipzig ( DE ) Giesecke & Devrient , Munich ( DE ) Österreichische Banknotenund Sicherheitsdruck GmbH , Vienna ( AT ) Banca d' Italia , Rome ( IT ) Bank of Greece , Athens ( GR )
, Haarlem ( NL ) Nationale Bank van België , Brusel ( BE ) Banque Nationale de Belgique Bundesdruckerei , Berlín ( DE ) Giesecke & Devrient , Lipsko ( DE ) Giesecke & Devrient , Mníchov ( DE ) Österreichische Banknotenund Sicherheitsdruck GmbH , Viedeň ( AT ) Banca d' Italia , Rím ( IT ) Bank of Greece , Atény ( GR )
Managing the largescale production of euro banknotes In 1996 , the EMI Council decided that all the printing works in the European Union that were producing national banknotes should be involved in making the initial stock of euro banknotes .
RIADENIE SÉRIOVEJ VÝROBY EUROVÝCH BANKOVIEK V roku 1996 Rada EMI rozhodla , že na výrobe počiatočnej zásoby eurových bankoviek by sa mali podieľať všetky tlačiarne v Európskej únii , ktoré vyrábali národné bankovky .
This was because enormous volumes needed to be produced to a tight deadline : sufficient stocks of euro banknotes had to be available in 500 NCB branches several months before the introduction of euro cash on 1 January 2002 so that they could be delivered in good time to the commercial banks .
Vo veľmi krátkom čase bolo totiž potrebné vyrobiť obrovský objem bankoviek -- v 500 pobočkách národných centrálnych bánk museli byť už niekoľko mesiacov pred zavedením hotovostného eura 1 . januára 2002 k dispozícii dostatočné zásoby eurových bankoviek , aby ich bolo možné včas doručiť komerčným bankám .
Two production scenarios were considered : -* -* « non-pooling » , in which each NCB would be responsible for producing its own national euro banknote requirements .
Zvažovali sa dva výrobné scenáre : -* „samostatná výroba » , v rámci ktorej by bola každá národná centrálna banka zodpovedná za výrobu eurových bankoviek podľa vlastných potrieb , t. j. každá národná centrálna banka by vyrábala bankovky všetkých nominálnych hodnôt ;
In other words , each denomination would be produced by each NCB ;
-* „združená výroba » , v rámci ktorej by každá národná centrálna banka vyrábala len niektoré nominálne hodnoty , avšak pre celú eurozónu .
and « pooling » , in which each NCB would produce only a limited number of denominations but it would do so to meet the need for those particular denominations throughout the euro area .
Ak by sa povedzme všetky bankovky 50 Euros vyrábali v štyroch tlačiarňach namiesto v pätnástich , bankovky by boli jednotnejšie a koordinácia výroby by bola menej náročná . Na druhej strane by však bolo potrebné vynaložiť väčšie úsilie a náklady na distribúciu veľkého množstva bankoviek potrebného na zavedenie eura .
Fábrica Nacional de Moneda y Timbre , Madrid ( ES ) Valora , Carregado ( PT ) NUMBER OF EURO BANKNOTES TO BE PRINTED BEFORE 1 JANUARY 2002 ( in millions ) BELGIUM GERMANY GREECE SPAIN FRANCE 530 4,342 597 1,924 2,240 222
Oberthur , Chantepie ( FR ) Banque de France , Chamalières ( FR ) Fábrica Nacional de Moneda y Timbre , Madrid ( ES ) Valora , Carregado ( PT )
Map showing the banknote production sites which printed the initial volume .
Mapa s vyznačením tlačiarní , kde sa vyrábali počiatočné zásoby eurových bankoviek .
But the printing works had to order some printing equipment before that decision was made . Fortunately , the test banknote project and the subsequent zero production run showed that there was no compelling technical reason to pool .
Združenú výrobu nebolo možné spustiť , kým neboli známe krajiny , ktoré euro zavedú .
It was therefore decided to print the initial volume on a non-pooling basis . IRELAND ITALY 2,380 46 LUXEMBOURG THE NETHERLANDS AUSTRIA 659 550 535 225 PORTUGAL FINLAND
Tlačiarne však určité tlačiarenské vybavenie museli objednať ešte pred prijatím tohto rozhodnutia .
If , say , all the Euros 50 banknotes were to be produced by four printing works instead of 15 , pooling would make the banknotes more uniform and involve less coordination .
Projekt tlače skúšobných bankoviek a následná výroba nultej série našťastie ukázali , že neexistuje žiadny vážny technický dôvod , kvôli ktorému by bolo potrebné výrobu združovať .
But these efficiency gains had to be offset against the effort and cost of distributing the huge number of banknotes needed for the launch .
Bolo teda rozhodnuté , že počiatočný objem bankoviek budú vyrábať jednotlivé tlačiarne samostatne .
Of course , the national central banks could make bilateral pooling agreements with each other . This was especially useful for producing low volumes of the high denominations , i.e. Euros 200 and Euros 500 .
Národné centrálne banky samozrejme mohli medzi sebou uzavrieť bilaterálne dohody o združení výroby , čo bolo užitočné najmä v prípade výroby bankoviek vysokej nominálnej hodnoty , t. j. 200 Euros a 500 Euros , ktoré sa vyrábali v menšom objeme .
For some smaller countries in particular , it was more efficient not to produce these denominations but rather to order a proportion of a bigger country 's production volume and benefit from the economies of scale .
Predovšetkým pre niektoré menšie krajiny bolo oveľa efektívnejšie si tieto bankovky radšej objednať z väčšej krajiny , než ich vyrábať , a využiť tak úspory z rozsahu .
Although the ECB was responsible for coordinating the entire project , each national central bank was in charge of procuring its banknotes from its selected printer .
Hoci koordinácia celého projektu bola úlohou ECB , za obstaranie bankoviek z vybraných tlačiarní zodpovedali jednotlivé národné centrálne banky .
Consequently , there was no centrally organised production .
Výroba teda nebola organizovaná centrálne .
Instead , there were eventually no fewer than 70 combinations of central bank / printing works / denomination for banknote production in 2001 .
Pri výrobe bankoviek v roku 2001 sa nakoniec využilo najmenej 70 rôznych kombinácií centrálnych bánk , tlačiarní a nominálnych hodnôt .
Large-scale production of the banknote paper started in early 1999 and printing began that summer in Belgium , France , Germany , Italy , the Netherlands and Spain .
Sériová výroba bankovkového papiera bola spustená začiatkom roka 1999 a tlač sa začala v lete toho istého roka v Belgicku , Francúzsku , Nemecku , Taliansku , Holandsku a Španielsku .
It was gradually extended to other printing works in the months that followed .
Výroba bankoviek sa v nasledujúcich mesiacoch postupne spustila aj v ďalších tlačiarňach .
The printing works that were the first to start production of each denomination produced the reference banknotes .
V tlačiarňach , ktoré ako prvé začali s výrobou jednotlivých nominálnych hodnôt , boli vytlačené referenčné bankovky .
After these had been approved by the ECB , all printing works had to produce their banknotes to the same standard .
Po ich schválení v ECB museli všetky tlačiarne vyrábať bankovky podľa tohto štandardu .
Some printing works were still producing national banknotes and started euro banknote production later .
Niektoré tlačiarne ešte stále vyrábali národné bankovky a s tlačou eurových bankoviek začali neskôr .
Greece started printing in late 2000 as it did not become a euro area country until 2001 .
Grécko spustilo tlač až koncom roka 2000 , pretože členom eurozóny sa stalo až v roku 2001 .
Towards the end of the production run for the launch of the euro , the total production capacity needed was one billion banknotes per month , which meant 33 million per day , 1,400,000 per hour , 23,000 per minute or approximately 400 per second .
Ku koncu výroby bankoviek potrebných na zavedenie eura bolo treba dosiahnuť celkovú výrobnú kapacitu jednej miliardy bankoviek za mesiac , t. j. 33 miliónov za deň , 1 400 000 za hodinu , 23 000 za minútu alebo približne 400 za sekundu .
Some plants worked day and night , with three shifts , and on public holidays too .
Niektoré tlačiarne pracovali 24 hodín denne , na tri zmeny , a to aj počas štátnych sviatkov .
A total of 15 printing works produced euro banknotes for the launch of the new currency : three were in Germany , two in France and one in each of the remaining euro area countries except Luxembourg .
Na výrobe počiatočnej zásoby eurových bankoviek sa podieľalo celkom 15 tlačiarní : tri v Nemecku , dve vo Francúzsku a po jednej v ostatných krajinách eurozóny , s výnimkou Luxemburska .
One was in the United Kingdom , i.e. outside the euro area .
Jedna z nich bola aj vo Veľkej Británii , teda mimo eurozóny .
An offset printing machine .
Ofsetový tlačový stroj .
Health note The seven euro banknotes as well as production materials from all sources were tested according to the most stringent European health and safety regulations .
OCHRANA ZDRAVIA Eurové bankovky všetkých siedmich nominálnych hodnôt a suroviny zo všetkých zdrojov , ktoré sa použili pri ich výrobe , boli testované podľa najprísnejších európskych bezpečnostných a hygienických noriem .
These tests , which were based on the ISO 10993 standard , were carried out by the Netherlands Organisation for Applied Scientific Research .
Tieto testy , ktoré vychádzali z normy ISO 10993 , uskutočnila Holandská organizácia pre aplikovaný vedecký výskum ( Netherlands Organisation for Applied Scientific Research ) .
They confirmed that euro banknotes do not cause any health problems in normal use .
Výsledky testov potvrdili , že eurové bankovky pri normálnom používaní nespôsobujú žiadne zdravotné problémy .
Chapter 4 Changeover
KAPITOLA 4 PRECHOD NA NOVÚ MENU
? - day at the Banque centrale du Luxembourg .
Banque centrale du Luxembourg -- deň Euros .
Estimating how many banknotes to print The national central banks ( NCBs ) estimated their own euro banknote requirements for the launch and for the rest of 2002 . The first estimate of the prospective demand was made in 1998 but it was updated annually , and planned production volumes adjusted accordingly .
ODHAD MNOŽSTVA BANKOVIEK , KTORÉ BOLO POTREBNÉ VYTLAČIŤ Národné centrálne banky odhadli svoje požiadavky na množstvo eurových bankoviek potrebných na zavedenie eura a na zvyšok roka 2002 . Prvý odhad predpokladaného dopytu bol vypracovaný v roku 1998 .
In the last few months prior to the changeover , the commercial banks requested more low-denomination banknotes than expected and their demands had to be met . The initial production run of banknotes consisted of « launch stocks » which would replace the national banknotes in circulation prior to introduction of the euro banknotes , and of « logistical stocks » which would ensure a continuous supply of banknotes throughout the year .
Tento odhad sa každý rok aktualizoval a následne sa upravoval aj plánovaný objem výroby . Počas posledných mesiacov pred zavedením eura však komerčné banky požiadali o väčšie množstvo bankoviek nižšej nominálnej hodnoty , ako sa pôvodne očakávalo , a tento dopyt bolo potrebné uspokojiť .
The difficulty for the NCBs was to estimate the demand for each euro denomination , as the values of the national banknotes were different from the euro denominations .
V rámci prvotnej výroby boli zabezpečené „počiatočné zásoby » , ktoré mali nahradiť národné bankovky v obehu ešte pred zavedením eurových bankoviek , a „logistické zásoby » , ktoré mali zaistiť nepretržitú dodávku bankoviek počas roka .
The likely effects of replacing some national denominations with euro coins and introducing high euro denominations had to be carefully assessed . Finally , the demand from countries outside the euro area had to be taken into account .
Pre národné centrálne banky bolo náročné odhadnúť dopyt po jednotlivých nominálnych hodnotách , pretože nominálne hodnoty národných bankoviek boli od nominálnych hodnôt eurových bankoviek odlišné .
In particular , Deutsche Mark banknotes were used extensively outside Germany , especially in central and eastern Europe . In value terms , it was estimated that around one-third of DM banknotes ( equivalent to Euros 32-45 billion ) was used outside Germany .
Bolo potrebné dôkladne posúdiť možné účinky nahradenia národných bankoviek niektorých nominálnych hodnôt eurovými mincami , a tiež účinky zavedenia eurových bankoviek vysokých nominálnych hodnôt .
It was impossible to know how much of this would be changed into euro and to what extent other euro area countries bordering on eastern Europe would exchange these banknotes .
52/53 Počiatočný objem výroby bol v roku 2001 stanovený na 14,9 miliardy bankoviek ( v celkovej hodnote viac ako 633 mld .
The initial production volume was fixed in 2001 at 14.9 billion banknotes ( representing a value of more than Euros 633 billion ) , of which nine to ten billion were to be the launch stocks , replacing the national banknotes in circulation , and around five billion banknotes would make up the logistical stocks .
EUR ) . Deväť až desať miliárd bankoviek malo tvoriť počiatočnú zásobu na výmenu národných bankoviek v obehu , a približne päť miliárd bankoviek malo tvoriť logistické zásoby .
The estimate for the launch stocks was derived from national banknotes in circulation ( 11.7 billion banknotes at end-2000 ) , although it turned out that fewer banknotes were needed .
Odhad počiatočnej zásoby bol odvodený od počtu národných bankoviek v obehu ( 11,7 miliardy bankoviek na konci roka 2000 ) , hoci nakoniec sa ukázalo , že stačilo aj menšie množstvo .
One year after their introduction , 8.2 billion euro banknotes were in circulation .
Rok po zavedení eura bolo v obehu 8,2 miliardy eurových bankoviek a do konca roka 2006 sa ich počet zvýšil na 11,3 miliardy .
By the end of 2006 , this figure had increased to 11.3 billion . In addition to the launch and logistical stocks , the ECB 's Governing Council decided in early 2001 to establish a « central reserve stock » ( CRS ) of euro banknotes as a back-up in the event of production problems , quantity and quality shortfalls and / or surges in demand for particular denominations .
Okrem počiatočných a logistických zásob Rada guvernérov ECB začiatkom roka 2001 rozhodla o vytvorení „centrálnej rezervy » ( CRS ) eurových bankoviek , ktorá mala slúžiť ako záloha v prípade problémov s výrobou , nedostatkov v množstve alebo kvalite alebo pri zvýšení dopytu po bankovkách určitej nominálnej hodnoty .
The CRS consisted of 1.9 billion banknotes ( made up of the banknote denominations that are most commonly used for payments , notably Euros 5 , Euros 10 , Euros 20 , Euros 50 and Euros 100 ) and was mainly produced by a consortium of European printing works that still had some spare capacity .
Rezerva CRS pozostávala z 1,9 miliardy bankoviek ( nominálnych hodnôt , ktoré sa najčastejšie používajú pri platbách , t. j. 5 Euros , 10 Euros , 20 Euros , 50 Euros a 100 Euros ) . Na výrobe týchto bankoviek sa podieľalo najmä konzorcium európskych tlačiarní , ktoré mali ešte stále voľné kapacity .
The ECB placed this order and bought the banknotes . NCBs in need of banknotes from the CRS had to buy them from the ECB .
Bankovky objednala a kúpila ECB . Národné centrálne banky , ktoré potrebovali z centrálnej rezervy CRS čerpať , si museli požadovaný objem bankoviek od ECB zakúpiť .
Around 30 % of this stock was used before and during the changeover .
Približne 30 % z tejto zásoby sa použilo pred prechodom na euro a počas neho .
The remaining part of the CRS was fully transferred to the Eurosystem Strategic Stock .
Celý zvyšok sa presunul do strategickej zásoby Eurosystému .
52/53
Okrem toho bolo potrebné zvážiť aj dopyt po bankovkách v krajinách mimo eurozóny -- predovšetkým bankovky nemeckej marky sa vo veľkej miere používali aj mimo Nemecka , najmä v krajinách strednej a východnej Európy .
Initial production volume showing each national central bank 's share .
Počiatočný objem výroby s vyznačením podielov jednotlivých národných centrálnych bánk .
Foil-wrapped euro banknotes in storage at the Banco de España in Madrid .
Zabalené eurové bankovky v sklade Banco de España v Madride .
Banknote circulation and banknote stocks Banknotes ( and coins ) are said to be « in circulation » after being issued , usually to commercial banks , by a national central bank ( NCB ) .
OBEH A ZÁSOBY BANKOVIEK O bankovkách ( a minciach ) sa hovorí , že sú „v obehu » , keď ich národná centrálna banka vydá , a to zvyčajne komerčným bankám .
The circulation figure decreases when the banknotes are sent back to an NCB .
Keď sú bankovky odoslané späť do národnej centrálnej banky , počet bankoviek v obehu klesá .
« Banknotes in circulation » means banknotes issued minus banknotes returned .
„Bankovky v obehu » predstavujú vydané bankovky mínus vrátené bankovky .
Banknotes are also « in circulation » if they are not being used in payments , but are stored at banks or deposited in piggy banks .
Bankovky sú tiež „v obehu » , ak sa nepoužívajú na platby , ale sú vložené v bankách alebo uložené v pokladničkách .
Over time , there may be imbalances ( surpluses or deficits ) in the logistical stocks at an NCB because of people travelling from one euro area country to another and taking euro banknotes with them .
Časom môže samozrejme v logistických zásobách národnej centrálnej banky vzniknúť prebytok alebo nedostatok bankoviek , pretože ľudia cestujúci z jednej krajiny eurozóny do druhej si berú eurové bankovky so sebou .
Should an NCB run short of a particular denomination it will draw on the Eurosystem Strategic Stock if the surplus logistical stocks of other NCBs are insufficient .
V prípade nedostatku bankoviek určitej nominálnej hodnoty národná centrálna banka využije strategické zásoby Eurosystému ( ak nestačia prebytočné logistické zásoby iných národných centrálnych bánk ) .
The NCBs store new and used banknotes .
Národné centrálne banky skladujú nové i použité bankovky .
After being checked for « fitness » , i.e. that they are physically sound , and for authenticity , used banknotes can be re-issued .
Po kontrole ich „upotrebiteľnosti » ( fyzickej schopnosti na ďalší obeh ) a pravosti sa použité bankovky môžu znova vrátiť do obehu .
Unfit banknotes are shredded and counterfeits are reported to the police .
Bankovky neschopné ďalšieho obehu sa znehodnotia a falošné bankovky sa ohlásia na polícii .
Two types of banknote stocks are held by the Eurosystem : logistical and strategic .
Eurosystém drží dva druhy zásob bankoviek -- logistické a strategické .
Logistical stocks are the working stocks of the NCBs and meet the demand for banknotes in normal situations , including seasonal peak demand .
Logistické zásoby sú pracovnými zásobami národných centrálnych bánk , ktoré sa používajú na uspokojenie dopytu po bankovkách v bežných situáciách a v prípadoch sezónnych výkyvov dopytu .
Armed escort for euro cash at the banknote printing works in Carregado , Portugal .
Ozbrojená stráž pri preprave hotovostného eura -- tlačiareň v Carregade , Portugalsko .
Stock management scheme for the changeover As a result of the regular revision of the NCBs » banknote production plans and the establishment of the CRS , it was assumed that the Eurosystem had sufficient stocks of euro banknotes prior to the cash changeover .
SYSTÉM RIADENIA ZÁSOB PRI PRECHODE NA EURO Na základe pravidelných revízií výrobných plánov národných centrálnych bánk a vytvorenia centrálnej rezervy CRS sa predpokladalo , že Eurosystém mal pred zavedením eura dostatočné zásoby eurových bankoviek .
But in the months just before the launch , because of the very high volumes of low-denomination banknotes being provided to commercial banks , there were doubts about whether each NCB 's supplies would indeed be sufficient to meet demand in early 2002 .
Niekoľko mesiacov tesne pred zavedením novej meny však v dôsledku poskytnutia veľmi vysokého objemu bankoviek nižšej nominálnej hodnoty komerčným bankám vznikli pochybnosti , či zásoby národných centrálnych bánk skutočne postačia na uspokojenie dopytu začiatkom roka 2002 .
This was particularly true for the Euros 5 banknotes .
Tento problém sa týkal najmä bankoviek 5 Euros .
For this reason , the Eurosystem established a stock management system to minimise the risk of any regional shortages .
S cieľom minimalizovať riziko lokálneho nedostatku bankoviek preto Eurosystém zaviedol systém riadenia zásob .
This system allowed NCBs facing an imminent banknote shortage to quickly access the CRS .
Tento systém umožňoval národným centrálnym bankám , ktorým hrozil nedostatok bankoviek , rýchlo využiť rezervu CRS .
In addition , all the NCBs made a commitment to assist each other by making available any surplus banknotes .
Okrem toho sa všetky národné centrálne banky zaviazali , že si v prípade potreby budú navzájom sprístupňovať vlastné prebytočné rezervy .