natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A sectoral analysis shows that productivity growth has declined , especially in market services that make more intensive use of information and communication technologies ( ICT ) , such as those provided by the distribution , financial and business services sectors 5 .
Odvetvová analýza ukazuje , že rast produktivity sa znížil najmä v oblasti trhových služieb , ktoré intenzívne využívajú informačné a komunikačné technológie ( IKT ) , ako sú napríklad distribučný sektor , finančný sektor a sektor podnikových služieb .
At the same time , while productivity in these sectors significantly accelerated in the United States , it lost steam in the euro 5 See the article entitled « Productivity developments and monetary policy » in the January 2008 issue of the Monthly Bulletin , which provides a detailed analysis of productivity developments in the euro area .
5 Kým tempo rastu produktivity v týchto 5 Pozri článok s názvom „Productivity developments and monetary policy » uverejnený vo vydaní Mesačného bulletinu z januára 2008 , ktorý obsahuje podrobnú analýzu vývoja produktivity v eurozóne .
Strong employment growth , but weak productivity growth
Silný ras t zames tnanos ti , ale slabý ras t produktivit y
Modest productivity gains in market services
Mierne prírastky produktivit y v tr hových službách
High degree of regulation and other structural rigidities
Vys oký s t upeň regulácie a ďa l š i e š t r u k t u r á l n e nepružnosti
area .
sektoroch sa v Spojených štátoch výrazne zvyšovalo , v eurozóne akosi strácalo dych .
This suggests that the weak productivity growth in the euro area is related to the fact that firms do not seem to have exploited the benefits of the new ICTs .
To naznačuje , že slabý rast produktivity v eurozóne súvisí so skutočnosťou , že firmy nedostatočne využívali výhody nových IKT .
These technologies exert the largest impact on productivity growth by sparking efficiency gains in managerial processes , procedures and organisational structures , and by facilitating complementary technological innovations .
Tieto technológie majú najväčší vplyv na rast produktivity tým , že umožňujú zvýšiť produktivitu riadiacich procesov , postupov a organizačných štruktúr a tým , že uľahčujú komplementárne technologické inovácie .
For instance , computers and the internet reduce communication costs and allow more flexible and decentralised organisational structures .
Napríklad počítače a internet znižujú náklady na komunikáciu a umožňujú flexibilnejšie a decentralizované organizačné štruktúry .
However , the full benefits of the productivity acceleration brought by ICTs can only be reaped if there are no obstacles , such as regulatory restrictions , to organisational change .
Výhody pre rast produktivity ponúkané IKT však možno v plnom rozsahu využiť iba vtedy , ak nebudú existovať žiadne prekážky , ako napríklad regulačné obmedzenia , pre organizačné zmeny .
In line with this hypothesis , a few studies find that highly regulated environments tend to be associated with lower investment and productivity growth .
V súlade s touto hypotézou viacero štúdií potvrdilo , že vysoko regulované prostredia majú tendenciu byť spojené s nižším rastom investícií a produktivity .
6 These studies point to institutional rigidities that reduce the capacity of firms to adjust , smoothly and quickly , to their new environments as important determinants of productivity growth in the euro area economies .
6 Tieto štúdie poukazujú na inštitucionálne nepružnosti , ktoré znižujú schopnosť firiem hladko a rýchlo sa prispôsobovať novému prostrediu , ako na významné determinanty rastu produktivity v ekonomikách eurozóny .
LABOUR MARKETS IN THE EURO AREA
PRACOVNÉ TRHY V EUROZÓNE
Labour markets improved in euro area
Z l e p š e n i e p r a c ov n ý c h t r h ov v eurozóne
Labour utilisation , defined as the total number of annual hours worked divided by the total population , increased over the period 1999-2007 by 0.2% per year on average in the euro area .
Využitie pracovnej sily , definované ako celkový počet odpracovaných hodín za rok vydelený celkovým počtom obyvateľov , sa v období rokov 1999 až 2007 v eurozóne zvyšovalo v priemere o 0,2 % ročne .
7 This reflects the expansion in labour market participation and employment .
7 To odzrkadľuje širšie zapojenie obyvateľstva do pracovných trhov a rastúcu zamestnanosť .
The participation rate stood at 67.2% in 1999 , increasing to almost 71 % by 2007 .
Miera účasti na pracovnom trhu v roku 1999 dosahovala 67,2 % a do roku 2007 sa zvýšila na takmer 71 %.
Most importantly , since the beginning of EMU in 1999 , the euro area has witnessed an increase of more than 15 million in the number of people employed , whereas between 1990 and 1998 the number increased by only around 5 million .
Najdôležitejším výsledkom je , že od vzniku HMÚ v roku 1999 došlo v eurozóne k zvýšeniu počtu zamestnaných osôb o viac ako 15 miliónov , pričom v období rokov 1990 až 1998 sa ich počet zvýšil iba približne o 5 miliónov .
In the period 1999-2007 , the overall employment rate increased from 60.3% to 65.5% .
V období rokov 1999 až 2007 sa celková miera zamestnanosti zvýšila zo 60,3 % na 65,5 %.
The expansion in employment is most visible in terms of increased employment among women and older workers , as well as in temporary and part-time employment ( see Table 1 ) .
Rast zamestnanosti je najzreteľnejší v náraste zamestnanosti žien a starších pracovníkov , ako aj v náraste dočasného zamestnania a zamestnania na čiastočný úväzok ( tabuľka 1 ) .
These developments reflect the impact of past economic reforms , immigration and wage moderation .
Tento vývoj odzrkadľuje vplyvy predchádzajúcich ekonomických reforiem , imigrácie a zmiernenia rastu miezd .
Nevertheless , the overall employment rate in the euro area remains low compared with 73.3% in the United States ( 2007 ) , and is still far from the Lisbon target of 70 % for 2010 . 6 See , for example , A. Alesina , S. Ardagna , G. Nicoletti and F. Schiantarelli ( 2005 ) , « Regulation and investment » , Journal of the European Economic Association , Vol. 3 , pp. 791-825 , in which the authors find that regulatory reforms have had a significant positive impact on capital accumulation in the transport , communication and utilities sectors , especially in the long run .
Celková miera zamestnanosti 6 Podrobnejšie napríklad článok A. Alesina , S. Ardagna , G. Nicoletti and F. Schiantarelli ( 2005 ) : „Regulation and investment » , Journal of the European Economic Association , ročník 3 , s. 791 -- 825 , v ktorom autori uvádzajú , že reformy v oblasti regulácie mali významný pozitívny efekt na akumuláciu kapitálu v sektoroch dopravy , komunikácií a v sieťových odvetviach , a to najmä z dlhodobého pohľadu .
In G. Nicoletti and S. Scarpetta ( 2003 ) , « Regulation , productivity and growth » , Economic Policy , April , the authors find that various anti-competitive product market regulations significantly reduce total factor productivity growth at industry level .
V článku autorov G. Nicoletti a S. Scarpetta ( 2003 ) s názvom „Regulation , productivity and growth » , Economic Policy , apríl , sa uvádza , že rôzne protikonkurenčné predpisy na produktových trhoch významne znižujú celkový rast faktorov produktivity na úrovni daného odvetvia .
For a review of the structural developments in the euro area labour markets over the last ten years , see the article entitled « Developments in the structural features of the euro area labour markets over the last decade » in the January 2007 issue of the Monthly Bulletin . 7
7 Hodnotenie štrukturálneho vývoja na pracovných trhoch eurozóny za posledných desať rokov obsahuje článok s názvom „Developments in the structural features of the euro area labour markets over the last decade » uverejný vo vydaní Mesačného bulletinu z januára 2007 .
Table 1 Key labour market statistics Average 1998-2007 Employment growth Total hours worked 1 ) Employment rate ( age 15-64 ) Female Male Age 15-24 Age 25-54 Age 55-64 Unemployment rate ( age >15 ) 2 ) Participation rate ( age 15-64 ) Temporary ratio ( age 15-64 ) Part-time ratio ( age 15-64 ) 1.70 0.90 62.50 53.40 71.60 36.49 76.30 37.30 8.60 68.70 15.44 17.10
Tabuľka 1 Kľúčové ukazovatele trhu práce Priemer 1998 -- 2007 Rast zamestnanosti Celkový počet odpracovaných hodín1 ) Miera zamestnanosti ( vek 15 -- 64 ) Ženy Muži Vek 15 -- 24 Vek 25 -- 54 Vek 55 -- 64 Miera nezamestnanosti ( vek >15 ) 2 ) Miera zapojenie pracovných síl ( vek 15 -- 64 ) Miera dočasne zamestnaných ( vek 15 -- 64 ) Miera zamestnaných na čiastočný úväzok ( vek 15 -- 64 ) 1,70 0,90 62,50 53,40 71,60 36,49 76,30 37,30 8,60 68,70 15,44 17,10
Sources : Eurostat ( Labour Force Survey ) and ECB calculations .
Zdroj : Eurostat ( Labour Force Survey ) a výpočty ECB .
1 ) Data refer to euro area 12 .
1 ) Údaje sa týkajú eurozóny v zložení 12 štátov .
2 ) Averages of monthly data .
2 ) Priemery mesačných údajov .
Chart 2 Employment and unemployment in the euro area in the period 1991-2007 unemployment ( left-hand scale ;
Graf 2 Zamestnanosť a nezamestnanosť v eurozóne v období 1991 až 2007 Nezamestnanosť ( ľavá os ;
as a percentage of labour ) employment ( right-hand scale ;
v % pracovnej sily ) Zamestnanosť ( pravá os ;
index : 1999 = 100 ) 11 112
index : 1999 = 100 ) 11 112
At the same time , unemployment among persons aged 15-64 declined -- from 9.1% in 1999 to 7.5% in 2007 -- to its lowest level for 25 years ( see Chart 2 ) .
v eurozóne napriek tomu zostáva nízka v porovnaní so 73,3 % v Spojených štátoch ( 2007 ) a je stále výrazne pod hodnotou lisabonského cieľa 70 % do roku 2010 .
Unemployment rates declined particularly among the young ( from 23.9% to 16.6% ) , women ( from 12.7% to 9.4% ) and , by educational level , the lowskilled ( from 13.3% to 9.9% ) .
Nezamestnanosť osôb vo veku 15 až 64 rokov sa súčasne znížila -- z 9,1 % v roku 1991 na 7,5 % v roku 2007 -- na svoju najnižšiu úroveň za 25 rokov ( graf 2 ) .
ECONOMIC POLICY CHALLENGES AND ENLARGEMENT These are encouraging developments , which show that past labour market reforms , 9 102 immigration and wage moderation have helped to overcome some of the constraints on growth 8 97 stemming from rigid and over-regulated labour markets .
Miera nezamestnanosti poklesla najmä u mladých ľudí ( z 23,9 % na 16,6 %) , žien ( z 12,7 % na 9,4 %) a pri členení podľa úrovne vzdelania u ľudí s nízkou kvalifikáciou ( z 13,3 % na 9,9 %) . 8
However , despite this progress , most euro area countries are still far from having exhausted the potential for further increases in participation rates and employment . Structural impediments emerging from rigid legal and regulatory environments , high taxes on labour and distortions associated with regulations such as minimum wages still prevent or discourage many people from actively participating in the labour market and thus keep employment rates low and unemployment high .
Tento vývoj je povzbudivý a ukazuje , že predchádzajúce reformy pracovného trhu , imigrácia a spomalenie rastu miezd pomohli prekonať niektoré z obmedzení rastu vyplývajúcich z nepružných a nadmerne regulovaných pracovných trhov . Tento vývoj tiež potvrdzuje , že menová politika nastavená na cenovú stabilitu je plne v súlade s tvorbou pracovných miest a nízkou nezamestnanosťou .
Empirical evidence points to employment protection legislation and tax wedges as important obstacles to employment performance .
Napriek tomuto pokroku je väčšina krajín eurozóny stále vzdialená od úplného vyčerpania potenciálu pre ďalšie zvýšenie miery účasti a zamestnanosti .
9 Over the last decade , euro area countries have , on average , made progress in increasing the incentives to work , particularly by reducing both disincentives to work longer and the financial incentives to retire early .
Štrukturálne prekážky , vyplývajúce z nepružného právneho a regulačného prostredia , vysokých daní z práce a skreslení súvisiacich s reguláciou , ako je napríklad stanovenie minimálnej mzdy , stále chránia , resp .
For the period 2001-06 , tax wedges , which capture the amount of income tax paid plus employee and employer social security contributions , have declined for various groups ( see Table 2 ) .
odrádzajú mnohých ľudí od aktívnej účasti na trhu práce , a tým udržiavajú nízku mieru zamestnanosti a vysokú nezamestnanosť .
By contrast , euro area countries have , on average , 8 9 Source : Eurostat ( Labour Force Survey ) .
Empirické dôkazy poukazujú na skutočnosť , že legislatíva na ochranu zamestnanosti a daňové a odvodové zaťaženie predstavujú významné prekážky pre rast zamestnanosti . 9 V poslednom 8 Zdroj : Eurostat ( Štatistické zisťovanie pracovnej sily ) .
See also the article entitled « Developments in the structural features of the euro area labour markets over the last decade » in the January 2007 issue of the Monthly Bulletin . 10
9 Pozri tiež článok s názvom „Developments in the structural features of the euro area labour markets over the last decade » uverejnený vo vydaní Mesačného bulletinu z januára 2007 .
107 Despite these important improvements ...
... s t á l e ex i s t u jú pr ekážky pre dosiahnutie plnej zamestnanosti
there are still obstacles to full employment Table 2 Development of tax wedges and the unemployment trap in the euro area in the period 2001-06 ( percentage points ) Level in 2006 Tax Wedges 1 ) Single Earner One earner , married couple Two earners Unemployment trap 2 ) Low wage trap 3 ) 38.2 32.1 33.4 78.3 48.3 Change over 2001-06 - 0.6 - 0.3 - 0.7 2.6 4.7
Tabuľka 2 Vývoj daňových klinov a pasce nezamestnanosti v eurozóne v období 2001 až 2006 ( percentuálne body ) Úroveň v roku 2006 Daňové Slobodná zárobkovo činná osoba Jedna zárobkovo činná osoba s manželským partnerom Dve zárobkovo činné osoby Pasca nezamestnanosti 2 ) Pasca nízkych miezd 3 ) kliny 1 ) 38,2 32,1 33,4 78,3 48,3 Zmena za obdobie 2001 až 2006 - 0,6 - 0,3 - 0,7 2,6 4,7
Sources : OECD ( 2007 ) , « Taxing wages 2006-2007 » .
Zdroj : OECD ( 2007 ) : „Taxing wages 2006-2007 » .
Eurostat Structural indicators database 2008 ;
Eurostat - databáza štrukturálnych ukazovateľov 2008 ;
unweighted averages .
nevážené priemery .
Data only available for 2001-06 .
K dispozícii sú len údaje za roky 2001 až 2006 .
1 ) The tax wedge captures income tax plus employee and employer social security contributions less cash benefits as a percentage of labour costs .
1 ) Daňový klin zahŕňa daň z príjmu plus zamestnanecké a zamestnávateľské sociálne odvody mínus peňažné dávky vyjadrený v percentách mzdových nákladov .
The figures for a single person without children with 67 % of the average worker wage , for a one-earner married couple with two children aged 4 and 6 at 100 % of the average worker wage and a two-earner married couple with two children , where one earner has 100 % of the average worker wage and the other 33 %.
Údaje sa vzťahujú na slobodnú bezdetnú osobu poberajúcú 67 % priemernej mzdy zamestnanca , na manželský pár s jednou zárobkovo činnou osobou a dvoma deťmi vo veku 4 a 6 rokov pri poberaní 100 % priemernej mzdy zamestnanca a na manželský pár s dvoma zárobkovo činnými osobami s dvoma deťmi , pričom jedna zárobkovo činná osoba poberá 100 % priemernej mzdy zamestnanca a druhá 33 %.
2 ) The « unemployment trap » is defined as the percentage of gross earnings taxed away through higher taxes and social security contributions , as well as the benefit withdrawal when an unemployed person takes up a job . It is measured here for a single person without children with 67 % of the average earnings of a full-time production worker in the manufacturing industry .
2 ) „Pasca nezamestnanosti » je definovaná ako percentuálny podiel stratených hrubých príjmov kvôli vyšším daniam a príspevkom na sociálne zabezpečenie , ako aj stiahnutým dávkam v nezamestnanosti pre osobu , ktorá sa zamestná , tu vypočítaná pre slobodnú bezdetnú osobu so 67 % priemerného zárobku pracovníka vo výrobe zamestnaného na plný úväzok .
3 ) The « low wage trap » is defined as the percentage of gross earnings taxed away by higher taxes and reduced benefits when taking up a higher paid job .
3 ) „Pasca nízkej mzdy » je definovaná ako percentuálny podiel stratených hrubých príjmov kvôli vyšším daniam , ako aj zredukovaných príspevkov pre osobu , ktorá sa zamestná vo vyššej platovej kategórii .
It is measured here for a single person without children , moving from 33 % to 67 % of the average earnings of a production worker .
Tu je vypočítaná pre slobodnú bezdetnú osobu , zarábajúcu 33 % až 67 % priemerného zárobku pracovníka vo výrobe .
been comparably less successful in increasing the incentives for the unemployed to take up work opportunities .
V období rokov 2001 až 2006 sa daňové a odvodové zaťaženie , zahrnujúce daň z príjmov plus odvody na sociálne zabezpečenie platené zamestnancom a zamestnávateľom , u rôznych skupín znížilo ( tabuľka 2 ) .
Lower taxes on labour support employment
Naopak , krajiny eurozóny boli v priemere relatívne menej úspešné pri zvyšovaní stimulov pre nezamestnaných na využitie pracovných príležitostí .
In this regard , net replacement rates 10 increased between 2001 and 2005 .
Nižšie dane z práce podporujú zamestnanosť V tejto súvislosti sa v období rokov 2001 až 2005 zvýšili čisté miery náhrady 10 .
At the same time , the indicator of the so-called « unemployment trap » , which measures the amount of taxes and the withdrawal of government transfers when an unemployed person takes up a job , also increased significantly to a level of 78.3% of gross income in 2006 ( see Table 2 for details ) .
Indikátor takzvanej „pasce nezamestnanosti » , ktorý meria výšku daní a odobratých štátnych transferov , keď nezamestnaný začne pracovať , sa tiež výrazne zvýšil na úroveň 78,3 % hrubého príjmu v roku 2006 ( podrobnejšie tabuľka 2 ) .
Further reforms in income tax and benefit systems would help to increase incentives to work .
Ďalšie reformy v systémoch daní z príjmov a sociálneho zabezpečenia by pomohli zvýšiť motiváciu pracovať .
Reducing disincentives to work , such as high marginal tax rates , high unemployment benefits and encouraging people to work longer , can stimulate the labour supply and employment of all workers , particularly those with a generally more tenuous attachment to the labour market , such as women and younger and older workers .
Zníženie motivačných zábran pracovať , ako sú napríklad vysoké hraničné daňové sadzby a vysoké dávky v nezamestnanosti a motivovanie ľudí k tomu , aby pracovali dlhšie , môže stimulovať ponuku práce a zamestnanosť všetkých pracovníkov , osobitne tých , ktorí majú vo všeobecnosti slabšiu väzbu na trh práce , ako napríklad ženy , mladiství a starší pracovníci .
All in all , while some progress has been made over the past decade , in many euro area countries there still seems to be a long way to go to implement reforms that ensure employment rates in line with the best-performing countries .
Celkovo možno povedať , že napriek určitému pokroku , ktorý sa dosiahol v predchádzajúcom desaťročí , sa zdá , že mnohé krajiny eurozóny musia vynaložiť ešte mnoho úsilia na realizáciu reforiem , ktoré zabezpečia mieru zamestnanosti zodpovedajúcu vedúcim krajinám v tejto oblasti .
The euro area is still far from exhausting the growth potential of a more intense use of labour in the production process .
Eurozóna ešte ani zďaleka nevyčerpala rastový potenciál intenzívnejšieho využitia pracovnej sily vo výrobnom procese .
In many countries the labour market still features an « insider-outsider » characterisation , with structural impediments -- owing to the legal and regulatory environment , high taxes on labour and rigidities associated with wage regulations -- creating obstacles for certain groups to participate actively in the labour market .
V mnohých krajinách je pracovný trh stále charakterizovaný„insidermi » a „outsidermi » so štrukturálnymi nedokonalosťami -- spôsobenými právnym a regulačným prostredím , vysokým daňovým zaťažením práce a nepružnosťami spojenými so mzdovou reguláciou -- čo pre určité skupiny vytvára prekážky pre ich aktívnu účasť na trhu práce .
A high degree of labour market flexibility would help national labour markets to adjust to economic shocks and would facilitate the efficient allocation of labour and other resources .
Vysoký stupeň flexibility pracovného trhu by pomohol národným trhom práce lepšie sa prispôsobovať ekonomickým šokom a uľahčil by efektívnu alokáciu pracovných a iných zdrojov .
Sufficient wage differentiation would improve employment opportunities for less-skilled workers and in regions or sectors with high unemployment .
Dostatočná mzdová diferenciácia by zlepšila pracovné príležitosti pre menej kvalifikovaných pracovníkov a v regiónoch alebo sektoroch s vysokou nezamestnanosťou .
Furthermore , empirical evidence points to the significant potential of labour and product markets to cross-fertilise : deregulating labour markets would generate higher employment growth , especially when product markets are more competitive , and vice versa .
Empirické dôkazy okrem toho poukazujú na významný potenciál schopnosti pracovných a produktových trhov navzájom sa ovplyvňovať : deregulácia pracovných trhov by generovala vyšší rast zamestnanosti , osobitne vtedy , keď sú produktové trhy viac konkurenčné , a naopak .
11 This leads to the issue of efficient and well-functioning product markets as a second prerequisite for higher potential growth in the euro area .
11 To vedie k problematike efektívnych a dobre fungujúcich produktových trhov ako druhého predpokladu pre vyšší potenciálny rast v eurozóne .
COMPETITION AND INNOVATION IN PRODUCT MARKETS
KONKURENCIA A INOVÁCIE NA PRODUK TOVÝCH TRHOCH
But there is still progress to be made
Ďalší pokrok je však s tále po t rebný
Wage flexibility and prudent market competition support job creation Increasing economic integration
Mzdová f lexibilit a a ob o zre t ná kon kuren cia p o d p o r u j e t vo r b u pracovných mies t
In the European Union , progress has been made in strengthening competition and increasing economic integration over the last two decades .
R as t úca ekonomická int egrácia
In particular , the Single Market has brought major benefits for the EU 's economy . According to a European Commission estimate , the Single Market created 2.75 million jobs and led to an increase in welfare of around Euros 500 per head in 2006 , which corresponds to a 2.15% increase in the EU 's GDP over the period 1992-2006 .
Európska únia za posledné dve desaťročia dosiahla pokrok pri posilňovaní hospodárskej súťaže a zvyšovaní ekonomickej integrácie .
The empirical literature generally finds that competition in markets is an important factor in explaining both labour productivity and relative price developments .
Najmä jednotný trh priniesol ekonomike EÚ významné výhody .
13 For instance , the benefits of opening up network industries to competition can be seen in the telecommunications sector . Hourly labour productivity in this particular sector saw a 10 Net replacement rates measure the amount of benefits -- comprising unemployment benefits , social assistance , and family and housing benefits -- net of taxes as a ratio to the net wage income that the worker or household obtained before unemployment .
Podľa odhadov Európskej komisie jednotný trh vytvoril 2,75 milióna pracovných miest a prispel k zvýšeniu blahobytu o približne 500 EUR na osobu v roku 2006 , čo zodpovedá nárastu HDP v EÚ o 2,15 % za obdobie rokov 1992 až 2006.12 10 Čisté miery náhrady vyjadrujú výšku dávok -- pozostávajúcich z dávok v nezamestnanosti , sociálnych dávok a rodinných prídavkov a príspevkov na bývanie -- po odpočítaní daní ako pomer k čistému príjmu zo mzdy , ktorý pracovník alebo domácnosť dosahovali pred vznikom nezamestnanosti .
11 See , for example , H. Berger and S. Danninger ( 2007 ) , « The employment effects of labor and product market deregulation and their implications for structural reform » , International Monetary Fund Staff Paper Vol. 54 , No 3 .
11 Napríklad článok autorov H. Bergera a S. Danningera ( 2007 ) s názvom „The employment effects of labor and product market deregulation and their implications for structural reform » , International Monetary Fund Staff Paper , ročník 54 , č .