natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nevertheless , the other general government sector has been becoming more active .
Avšak aktivita ostatných súčastí sektora verejnej správy sa zvyšuje .
Between 1998 and 2005 the share of debt securities issued by central government steadily declined , while the share of debt securities issued by other general government doubled ( see Table B ) .
Od roku 1998 do roku 2005 podiel dlhových cenných papierov emitovaných ústrednou štátnou správou stále klesal , zatiaľ čo podiel dlhových cenných papierov emitovaných ostatnými súčasťami sektora verejnej správy sa zdvojnásobil ( tabuľka B ) .
Countries continued to have a long-term orientation in their debt management .
Krajiny sa pri riadení svojho dlhu naďalej zameriavali na dlhodobú oblasť .
An important factor making the issuance of long-term debt securities by governments more attractive was the low level of interest rates . In fact , long-term debt accounted for 92.3% of outstanding debt securities at the end of 2005 , while the share of short-term debt securities was only 7.7% .
Dôležitým faktorom , ktorý spôsobil , že emisia dlhodobých dlhových cenných papierov verejnou správou bola atraktívnejšia , bola nízka úroveň úrokových mier . Podiel dlhodobého dlhu na dlhových cenných papieroch predstavoval na konci roku 2005 92,3 %, zatiaľ čo podiel krátkodobých dlhových cenných papierov predstavoval len 7,7 %.
This is also consistent with the negative growth rate of short-term debt securities observed in 2005 .
To je tiež v súlade so zápornou mierou rastu krátkodobých dlhových cenných papierov zaznamenanou v roku 2005 .
The annual growth rate of long-term debt securities declined somewhat in 2005 , to 4.8% , from 5.7% in 2004 .
Ročná miera rastu dlhodobých dlhových cenných papierov sa v roku 2005 mierne znížila , z 5,7 % v roku 2004 na 4,8 %.
Table B indicates that the vast majority of long-term general government debt securities were issued at a fixed rate .
Z tabuľky B vidno , že veľká väčšina dlhodobých dlhových cenných papierov sektora verejnej správy bola emitovaná s pevnou úrokovou sadzbou .
Over time , the share of long-term floating rate debt securities has decreased substantially , from 11.9% in 1998 to 7.9% in December 2005 .
V priebehu času sa podiel dlhodobých dlhových cenných papierov s pohyblivou úrokovou mierou podstatne znížil , z 11,9 % v roku 1998 na 7,9 % v decembri 2005 .
Underlying this development was the gradual decline witnessed towards the end of the 1990s in the term premium paid by some governments on long-term fixed rate securities in an environment of price stability . Nevertheless , the share of floating rate debt securities increased slightly in 2005 , to 7.9% , from 7.7% in 2004 .
Základom tohto vývoja bolo postupné znižovanie časovej prémie zaznamenané ku koncu 90 . rokov minulého storočia , ktorú v prostredí cenovej stability platili niektoré verejné správy za dlhodobé cenné papiere s pevnou úrokovou sadzbou .
The only country where the share of floating rate debt securities is significantly above the euro area average is Italy ( 21 %) , although this share has declined significantly since 1998 . In the euro area , the rate of growth of long-term floating rate securities increased to 9.3% in 2005 , mirroring developments in the issuance of debt securities in other segments of the market , such as MFIs ( see Section 2.2 of this chapter ) .
Podiel dlhových cenných papierov s pohyblivou úrokovou mierou sa však napriek tomu v roku 2005 mierne zvýšil , zo 7,7 % v roku 2004 na 7,9 %. Jedinou krajinou , v ktorej je podiel dlhových cenných papierov s pohyblivou úrokovou mierou výrazne vyšší ako priemer eurozóny je Taliansko ( 21 %) , hoci tento podiel sa od roku 1998 výrazne znižuje .
This increase may be related to the fact that floating rate securities were positively affected by the very low levels of short-term interest rates ( see Table A ) .
Miera rastu dlhodobých dlhových cenných
Ta b l e B S t r u c t u re o f a m o u n t s o u t s t a n d i n g o f d e b t s e c u r i t i e s i s s u e d by e u ro a re a g ove r n m e n t s ( percentages of total debt securities issued by general government ; end of period ) 1998 Central government Long-term securities Short-term securities Other general government Long-term securities Short-term securities Total general government Long-term Fixed rate Floating rate Short-term Total general government in EUR billions Source : ECB .
Ta b u ľ k a B Š t r u k t ú r a d l h o v ý c h c e n n ý c h p a p i e r o v v y d a n ý c h v e r e j n o u s p r á v o u v e u r o z ó n e ( v % celkového objemu dlhových cenných papierov vydaných verejnou správou , údaje z konca obdobia ) 1998 Ústredná štátna správa Dlhodobé cenné papiere Krátkodobé cenné papiere Ostatná verejná správa Dlhodobé cenné papiere Krátkodobé cenné papiere Verejná správa spolu Dlhodobé S pevným úročením S pohyblivým úročením Krátkodobé Verejná správa spolu v mld . EUR Zdroj : ECB .
C h a r t A E u ro a re a o u t s t a n d i n g g ove r n m e n t d e b t s e c u r i t i e s i n 2 0 0 5 by i s s u i n g c o u n t r y ( percentages ; end of period ) AT 3.0 PT FI 1.9 1.3
Graf A Dlhové cenné papiere sektora verejnej správy v roku 2005 podľa krajiny emitenta ( v %, údaje z konca obdobia )
C h a r t B N e t i s s u a n c e o f g ove r n m e n t d e b t s e c u r i t i e s i n 2 0 0 5 by i s s u i n g country ( EUR billions ;
Graf B Čisté emisie dlhových cenných papierov sektora verejnej správy v vroku 2005 podľa krajiny emitenta ( v mld .
period averages )
EUR , priemer za obdobie )
GR 3.8 NL 4.8 BE 5.8 ES 7.6
GR 3,8 NL 4,8 BE 5,8 ES 7,6
IE 0.7 LU 0.0 IT 27.2
IE 0,7 LU 0,0 IT 27,2
70 60 50 40 30 20 10 0 - 10 IT DE FR ES BE FI NL GR AT PT IE LU
70 60 50 40 30 20 10 0 - 10 IT DE FR ES BE FI NL GR AT PT IE LU
FR 20.8 Source : ECB .
FR 20,8 Zdroj : ECB .
DE 23.2
DE 23,2
Source : ECB .
Zdroj : ECB . papierov s pohyblivou úrokovou mierou v eurozóne sa v roku 2005 zvýšila na 9,3 %, čo bolo odrazom vývoja emisie dlhových cenných papierov ostatných trhových segmentov , napríklad PFI ( časť 2.2 tejto kapitoly ) .
Overall , recent trends in the structure of government financing reflect the fact that national debt management strategies have taken advantage of the favourable developments in financial market conditions that have resulted from more stability-oriented economic policies over the last decade . The most visible benefit for the public is the significantly lower proportion of governments » budgets being spent on interest payments .
Toto zvýšenie môže súvisieť so skutočnosťou , že na cenné papiere s pohyblivou úrokovou mierou mali pozitívny vplyv veľmi nízke úrovne krátkodobých úrokových mier ( tabuľka A ) . Posledné trendy v štruktúre financovania verejnej správy odrážajú v podstate skutočnosť , že národné stratégie riadenia dlhu využívajú výhody priaznivých podmienok na finančnom trhu , ktoré sú výsledkom väčšej orientácie hospodárskej politiky na stabilitu v poslednom desaťročí .
Looking at the total amounts of general government debt outstanding in December 2005 ( see Chart A ) , Italy is by far the largest issuer , with 27.2% of the total amount in the euro area .
Najviditeľnejším prínosom pre verejnosť je podstatne nižší podiel rozpočtových výdavkov verejnej správy na úhrady úrokov . Z hľadiska celkového objemu nesplateného dlhu sektora verejnej správy bolo v decembri 2005 ( graf A ) s predstihom najväčším emitentom Taliansko , ktoré sa na celkovom objeme eurozóny podieľalo 27,2 %.
Germany and France follow with 23.2% and 20.8% respectively .
Za ním nasleduje Nemecko s 23,2 % a Francúzsko s 20,8 %.
The governments of these three countries alone account for more than two-thirds of all euro area sovereign debt .
Verejné správy týchto troch krajín sa na štátnom dlhu eurozóny podieľajú dvoma tretinami .
When comparing levels of net issuance in 2005 , Germany has the largest amount , with Euros 65.8 billion .
Pri porovnaní úrovní čistej emisie v roku 2005 má najväčší objem Nemecko , a to 65,8 mld . EUR .
France and Italy follow with Euros 61.8 billion and Euros 35.4 billion respectively ( see Chart B ) .
EUR a Taliansko s 35,4 mld . EUR ( graf B ) .
PROSPECTS FOR PUBLIC FINANCES IN 2006 The latest updates of the stability programmes suggest that targets represent consolidation progress that is in most cases broadly consistent with the revised Stability and Growth Pact .
PERSPEKTÍVA VEREJNÝCH FINANCIÍ V ROKU 2006 Najnovšie aktualizácie programov stability potvrdzujú , že ich ciele predstavujú pokrok v oblasti konsolidácie , ktorý je vo väčšine prípadov zhruba v súlade s revidovaným Paktom stability a rastu .
However , as in previous years , many governments do not have sufficiently concrete or credible plans to comprehensively address their fiscal imbalances .
Avšak podobne ako v predchádzajúcich rokoch nemajú mnohé verejné správy dostatočne konkrétne alebo dôveryhodné plány komplexného riešenia svojich rozpočtových schodkov .
Some degree of intended spending restraint can be seen , but this is expected to be offset by tax reductions , resulting in government expenditure and revenue declining in tandem .
očakáva sa , že toto bude neutralizované znížením daní , čo vyústi do klesania výdavkov sektora verejnej správy korešpondujúceho s klesaním jej príjmov .
As a consequence , it is to be feared that most countries will once again accomplish too little to contain budget deficits and will also fall short of comprehensive structural reforms .
V dôsledku toho sa možno obávať , že väčšina krajín opäť vykoná príliš málo pre to , aby udržali rozpočtový deficit pod kontrolou , a že zostanú pozadu aj s komplexnými štrukturálnymi reformami .
For 2006 the stability programmes indicate a moderate decline of 0.2 percentage point in the average euro area deficit , to 2.3% of GDP , while economic growth is set to be close to potential .
Na rok 2006 programy stability naznačujú mierny pokles priemerného podielu deficitu eurozóny o 0,2 percentuálneho bodu na 2,3 % HDP , pričom hospodársky rast bude
In these circumstances , the business cycle would exert a neutral effect on fiscal developments in 2006 , and interest payments would decrease slightly at the euro area level .
Za týchto okolností by konjunkturálny cyklus mal neutrálny vplyv na fiškálny vývoj v roku 2006 a úrokové platby na úrovni eurozóny by sa mierne znížili .
The average debt ratio would remain broadly stable at close to 71 % of GDP .
Priemerný pomer dlhu by mal zostať v podstate stabilný na úrovni 71 % HDP .
Of the countries with an excessive deficit , Greece aims to bring its deficit below the 3 % threshold in 2006 , while Germany and Italy plan to do so only in 2007 , and Portugal expects to correct its excessive deficit in 2008 . While
Z krajín s nadmerným deficitom má Grécko v pláne dostať svoj deficit pod hranicu 3 % v roku 2006 , zatiaľ čo Nemecko a Taliansko plánujú tento stav dosiahnuť až v roku 2007 a Portugalsko by malo svoj nadmerný deficit upraviť v roku 2008 .
ECB Annual Report 2005 these countries , together with France , plan to achieve fiscal positions in line with their medium-term objectives only beyond their programme horizons , all others will do so by 2008 at the latest .
Zatiaľ čo tieto krajiny spolu s Francúzskom plánujú dosiahnuť , aby sa ich fiškálna pozícia dostala do zhody s ich strednodobými cieľmi iba po uplynutí časového horizontu svojich programov , všetky ostatné krajiny to chcú dosiahnuť najneskôr do konca roku 2008 . jednorazové a dočasné opatrenia na zlepšenie rozpočtovej situácie .
FISCAL POLICY IN NEED OF A STRATEGIC TURNAROUND Past and prospective fiscal developments , as recorded by the European Commission and outlined in the updated stability programmes , give rise to a number of serious challenges . First , fiscal consolidation should be prioritised .
Bolo by preto veľmi vítané , ak by sa takéto opatrenia využívali menej , ako to predpokladajú niektoré vlády . Je zrejmé , že opatrenia dočasného charakteru môžu oddialiť konsolidačné úsilie potrebné na riešenie štrukturálnych rozpočtových problémov , ktorým čelí mnoho krajín eurozóny .
The number of countries with severe fiscal imbalances is particularly worrying .
Okrem toho krátkodobé prínosy takýchto opatrení môžu spôsobiť ďalšie zhoršenie v budúcnosti .
The improving growth outlook provides a good opportunity for countries to progress towards the correction of excessive deficits and the achievement of sound public finances .
To by mohlo viesť k väčšiemu fiškálnemu bremenu budúcich generácií .
However , it appears that , without additional measures , a number of countries may not live up to their consolidation commitments .
Po tretie , väčšina krajín eurozóny potrebuje komplexnú stratégiu reforiem na podporu zamestnanosti a rastu . Tieto reformy musia zahŕňať úsilie o rozpočtovú konsolidáciu .
This must be avoided , not least in order to rebuild the credibility of the revised Stability and Growth Pact . The European fiscal framework is an essential pillar of EMU which anchors expectations of fiscal discipline and thereby contributes to growth , stability and cohesion in the euro area .
Vzhľadom na to , že mnohé krajiny chcú ako súčasť tejto stratégie znížiť platné sadzby zdanenia pracovnej sily a kapitálových príjmov , rozhodujúcim činiteľom je kontrola verejných výdavkov . Štrukturálne reformy výdavkov sú rozhodujúcim aspektom zdravých verejných financií podporujúcich hospodársky rast .
Second , in line with economic reasoning , the revised Pact places great emphasis on the sustained consolidation of budgetary balances rather than one-off and temporary measures to improve the fiscal situation .
Aby sa podporili investície , rozvoj inovácií a zamestnanosť , musia sa výdavky vynakladať na produktívne ciele .
It would thus be very welcome if reliance on such measures were to be reduced , as foreseen by some governments .
Súčasne môže byť potrebné spevniť kontrolné mechanizmy s úmyslom zabrániť prečerpaniu výdavkov , ktoré často vedie k úprave cieľov rozpočtového deficitu .
It is evident that temporary measures may delay the consolidation efforts required in order to address the structural budgetary challenges faced by many euro area countries .
V mnohých prípadoch bude tiež dôležité skúmať záväzky verejnej správy , v úmysle zlepšiť kvalitu jej výdavkov .
Furthermore , short-term gains on account of such measures may cause a further deterioration in the future . This could lead to a larger fiscal burden on later generations .
To umožní krajinám dosiahnuť zdravý stav financií , pri primeranom financovaní hlavných úloh verejného sektora .
Third , most euro area countries are in need of a comprehensive reform strategy in order to support employment and growth .
POTREBA STRATEGICKÉHO OBRATU ROZPOČTOVEJ POLITIKY Predchádzajúci a budúci vývoj v rozpočtovej oblasti , ktorý eviduje Európska komisia a ktorý popisujú aktualizované programy stability , prináša potrebu riešiť viaceré závažné problémy .
These reforms must include the pursuit of fiscal consolidation . Given that many countries want to reduce effective rates of tax on labour and capital income as part of such a strategy , control of public expenditure is crucial .
Po prvé , rozpočtovej konsolidácii by sa mala dať priorita . Obavy vzbudzuje predovšetkým množstvo krajín so závažnou rozpočtovou nerovnováhou .
Structural expenditure reforms are essential for healthy and growth-promoting public finances .
Zlepšujúce sa vyhliadky hospodárskeho rastu dávajú krajinám dobrú príležitosť pokročiť smerom k náprave nadmerného deficitu a k dosiahnutiu zdravého stavu verejných financií .
In order to promote investment , innovation and employment , expenditure needs to be directed towards productive goals .
Zdá sa však , že bez dodatočných opatrení svoje záväzky v oblasti konsolidácie nemusí dodržať mnoho z nich .
At the same time , expenditure control mechanisms may need strengthening to avoid spending overruns , which often lead to an upward adjustment of budget deficit targets .
Tomu treba zabrániť , prinajmenšom s úmyslom obnoviť dôveryhodnosť revidovaného Paktu stability a rastu .
In many cases , it will also be essential to review government commitments , with a view to improving the quality of public expenditure .
Európsky rozpočtový rámec je dôležitým pilierom HMÚ , ktorý stabilizuje očakávania rozpočtovej disciplíny , a tým prispieva k rastu , stabilite a súdržnosti eurozóny .
This will allow countries to attain sound finances while adequately financing the core tasks of the public sector .
Po druhé , revidovaný pakt kladie v súlade s ekonomickými dôvodmi veľký dôraz skôr na trvalú konsolidáciu rozpočtových sáld ako na 2.6 .
2.6 EXCHANGE RATES AND BALANCE OF PAYMENTS DEVELOPMENTS EURO DEPRECIATED IN 2005 Following its strong appreciation during the last three months of 2004 , the euro declined in the first half of 2005 .
VÝVOJ VÝMENNÝCH KURZOV A PLATOBNEJ BILANCIE EURO SA V ROKU 2005 OSLABILO Po výraznom zhodnotení počas posledných troch mesiacov roku 2004 sa v prvej polovici roku 2005 euro oslabilo .
This depreciation was rather broad-based but most pronounced against the US dollar and several Asian currencies which were formally or de facto pegged to the US dollar .
Toto oslabenie malo relatívne široký základ , najvýraznejšie však bolo voči americkému doláru a viacerým ázijským menám , ktoré boli formálne alebo de facto naviazané na americký dolár .
Thereafter , while the euro recovered its earlier losses against the Japanese yen , fluctuations in most other bilateral euro currency pairs were relatively modest .
straty voči japonskému jenu , pričom výkyvy kurzov väčšiny ostatných mien voči euru boli relatívne mierne .
As a result , by the end of 2005 the euro had stabilised , in nominal effective terms , at about 6 % below its level at the beginning of the year ( see Chart 32 ) .
V dôsledku toho sa nominálny efektívny kurz eura koncom roka 2005 stabilizoval na úrovni približne o 6 % nižšej ako na začiatku roka ( graf 32 ) .
After reaching its highest level since its launch in 1999 at the end of 2004 , both in nominal effective terms and against the US dollar , the euro started to lose ground amid shifting market perceptions about the forces affecting exchange rates .
Potom , ako nominálny efektívny kurz eura a jeho kurz voči doláru dosiahol na konci roka 2004 najvyššiu úroveň od zavedenia eura v roku 1999 , začala táto mena strácať pôdu v prostredí meniaceho sa trhového vnímania síl vplývajúcich na výmenné kurzy .
At that time , there were increasing signs of an improvement in economic activity in both the United States and Japan , while the prevailing ECB Annual Report 2005
V tom čase silneli signály , že v Spojených štátoch a Japonsku sa hospodárska aktivita zvyšuje , zatiaľ čo pociťovanie vyhliadok eurozóny bolo naďalej slabšie .
perception concerning the euro area outlook continued to be more subdued . In the United States , in particular , news suggesting robust economic activity , coupled with signs of rising inflationary pressures , apparently switched the market 's attention from the large and persistent current account deficit towards expectations of higher interest rates in the United States , thereby supporting the US currency .
Najmä v Spojených štátoch správy poukazujúce sa robustnú hospodársku aktivitu spolu s príznakmi rastúcich inflačných tlakov zjavne presmerovali pozornosť trhu od veľkého a pretrvávajúceho deficitu bežného účtu k očakávaniam vyšších úrokových mier v Spojených štátoch , čím podporili americkú menu .
This process paused only briefly between midFebruary and early March 2005 , when the US currency came under temporary pressure amid speculation about possible foreign exchange reserve diversification by some central banks .
Od polovice februára do začiatku marca 2005 došlo v tomto procese len ku kratšej prestávke , keď sa mena Spojených štátov dostala pod dočasný tlak uprostred špekulácií o možnej diverzifikácii devízových rezerv niektorými centrálnymi bankami .
From mid-March onwards , however , market sentiment towards the US dollar improved , whereas it turned more negative vis-à-vis the euro -- a development which was further exacerbated in early June following the rejection in France and the Netherlands of the Treaty establishing a Constitution for Europe .
Od polovice marca sa však nálada trhu voči americkému doláru zlepšila , zatiaľ čo voči euru začala byť negatívnejšia -- a tento vývoj sa ďalej zostril po odmietnutí Zmluvy o Ústave pre Európu vo Francúzsku a Holandsku začiatkom júna .
The broad-based decline in the euro 's external value between mid-March and end-July was only partly offset by its appreciation against the currencies of the four largest new EU Member States .
Široko rozložený pokles vonkajšej hodnoty eura od polovice marca do konca júla bol len čiastočne kompenzovaný jeho zhodnotením voči menám štyroch najväčších nových členských štátov EÚ .
A temporary reduction in global risk appetite seems to have influenced investment decisions in central and eastern Europe , particularly between mid-March and early June , resulting in the rather broad-based weakness of the currencies in this region .
Dočasné zníženie globálnej ochoty vstupovať do rizík mohlo ovplyvniť investičné rozhodnutia v strednej a východnej Európe , najmä od polovice marca do začiatku júna , čo viedlo k relatívne široko rozloženému oslabeniu mien v tomto regióne .
In the second half of 2005 , foreign exchange markets continued to be dominated by cyclical factors , whereas structural factors appear to have remained in the background .
V druhej polovici roka 2005 dominovali na devízových trhoch naďalej cyklické faktory , kým štrukturálne faktory zrejme zostali v pozadí . Dolár zrejme naďalej podporovalo najmä zvyšovanie úrokového diferenciálu
In particular , the widening interest rate differential of the United States relative to other major economies appears to have continued to support the dollar .
medzi Spojenými štátmi a ostatnými hlavnými ekonomikami .
This was further helped by US corporate flows related to the Homeland Investment Act 12 and news that foreign demand for US assets remained buoyant , thereby possibly dampening market concerns about the financing of the US current account deficit .
K tomu ďalej prispeli finančné toky korporácií Spojených štátov súvisiace so zákonom o investíciách v domovskej krajine ( Homeland Investment Act ) 12 a správy , že zahraničný dopyt po aktívach Spojených štátov si udržuje vzostupný charakter , čo zrejme utlmilo obavy trhu z financovania deficitu bežného účtu Spojených štátov .
However , signs of an improvement in the euro area 's business climate counterbalanced the dollar 's strength and , consequently , the euro declined only marginally against the US dollar between July and end - December 2005 .
Príznaky zlepšenia podnikateľskej klímy eurozóny však neutralizovali silu dolára , a z tohto dôvodu od júla do konca decembra 2005 pokleslo euro voči doláru len mierne .
The improvement in the Japanese economic outlook was not apparently sufficient to counteract the downward impact on the Japanese yen emanating from higher oil prices and a widening yield differential between Japan and other major economies .
Zlepšenie výhľadu japonského hospodárstva zjavne nestačilo na to , aby zvrátilo vplyv vyšších cien ropy a zväčšujúceho sa výnosového diferenciálu medzi Japonskom a inými hlavnými ekonomikami na oslabovanie japonského jenu .
As a result , the Japanese yen experienced a broad-based weakness in the second half of 2005 .
V dôsledku toho japonský jen zaznamenal v druhej polovici roku 2005 široko rozložené oslabenie .
On 21 July China abandoned the US dollar peg and moved to a managed floating exchange rate regime with reference to a basket of currencies .
Čína opustila 21 . júla naviazanie na americký dolár a prešla na režim riadeného pohyblivého výmenného kurzu napojeného na menový kôš .
This change was felt mostly in Asia and did not appear to have a lasting direct impact on the euro exchange rate .
Túto zmenu bolo najviac cítiť v Ázii a podľa všetkého nemala priamy trvalý vplyv na výmenný kurz eura .
On 30 December 2005 the euro stood at USD 1.20 .
Dňa 30 . decembra 2005 dosiahol kurz eura 1,20 USD .
This was roughly 11 % lower than at the beginning of the year .
Bolo to približne o 11 % menej ako na začiatku roka .