natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EUR billions ) 2006 2007 2008 2009 400 300 400 300 200 100 0 - 100 - 200 - 300 - 400 1 1 2 3 4 2 3 4 Net direct investment Net portfolio investment in equities Net portfolio investment in debt instruments Combined net direct and portfolio investment
venie zahraničného dopytu pritom od marca do októbra 2009 mierne tlmilo všeobecné zhodnocovanie eura a jeho negatívny dopad na cenovú konkurencieschopnosť vývozu eurozóny .
Note : Last observation refers to December 2009 except for extra-euro area and the United Kingdom ( November 2009 ) .
Objem dovozu sa aj v prvom polroku znižoval , avšak miernejším tempom , v treťom štvrťroku 2009 sa v dôsledku nízkeho domáceho dopytu v eurozóne a zbavovania zásob podnikmi eurozóny stabilizoval .
CEECs stands for central and eastern European countries .
K poklesu objemu dovozu v prvom polroku 2009 prispeli aj nižšie dovozné ceny .
Source : ECB . The lower import prices were partly due to the fall in oil prices that began in the summer of 2008 , contributing to a decline to Euros 126.6 billion in the oil trade deficit in the 12-month cumulated period up to November 2009 , well below the very high level of more than Euros 220 billion recorded at the end of 2008 .
Pokles dovozných cien bol do určitej miery spôsobený poklesom cien ropy zaznamenávaným od leta 2008 , ktorý prispel k poklesu kumulovaného deficitu obchodu s ropou na 126,6 mld . Euros ( kumulovane za obdobie dvanástich mesiacov do novembra 2009 ) , čo je výrazne pod vysokou úrovňou 220 mld .
Amid rebounding oil prices , energy import prices supported the stabilisation in import values in the second half of the year .
Vzhľadom na obnovenie rastu cien ropy v druhej polovici roka prispeli k stabilizácii hodnoty dovozu dovozné ceny energií .
NET INFLOWS IN COMBINED DIRECT AND PORTFOLIO INVESTMENT INCREASED IN 2009 In the financial account , the euro area experienced net inflows of Euros 251.2 billion in combined direct and portfolio investment in 2009 , compared with net inflows of Euros 161.5 billion a year earlier .
ČISTÝ PRÍLEV PRIAMYCH A PORTFÓLIOVÝCH INVESTÍCIÍ SA V ROKU 2009 ZVÝŠIL V rámci finančného účtu eurozóna zaznamenala v roku 2009 čistý prílev priamych a portfóliových investícií vo výške 251,2 mld . Euros , v porovnaní s čistým prílevom 161,5 mld .
This increase reflected a shift from net outflows to net inflows in equity portfolio investment ( a change of Euros 80.5 billion ) and a decrease in net outflows in foreign direct investment ( of Euros 98.1 billion ) . These developments were
Toto zvýšenie odrážalo presun z čistého odlevu k čistému prílevu portfóliových investícií do majetkových cenných papierov ( rast o 80,5 mld . Euros ) a pokles čistého odlevu priamych zahraničných investícií ( 98,1 mld .
partly offset by lower net inflows in debt instruments ( of Euros 88.8 billion ; see Chart 41 ) .
Euros ) . Tento vývoj čiastočne vyrovnával nižší čistý prílev dlhových nástrojov ( 88,8 mld .
Following the intensification of the financial crisis in the autumn of 2008 , the euro area witnessed significant changes in its financial account that subsided only gradually in the second half of 2009 .
Euros , graf 41 ) . Po zintenzívnení finančnej krízy na jeseň 2008 eurozóna zaznamenala výrazné zmeny vo svojom finančnom účte , ktoré odznievali iba postupne v druhej polovici roka 2009 .
In the first half of the year investors » appetite for safe and liquid assets was very strong , as reflected in high net inflows in euro area money market instruments amounting to Euros 311.6 billion in the 12-month period up to June 2009 , which compares with net outflows of Euros 74.0 billion a year earlier ( see Chart 42 ) .
V prvom polroku bol veľmi vysoký záujem investorov o bezpečné a likvidné aktíva , čo dokazuje vysoký čistý prílev do nástrojov peňažného trhu eurozóny v období dvanástich mesiacov do júna 2009 vo výške 311,6 mld . Euros , v porovnaní ECB Výročná správa 2009
In parallel , both residents and non-residents repatriated funds invested in equities and foreign bonds and notes .
Poznámka : Poslené údaje sú z decembra 2009 s výnimkou vývozu mimo eurozóny a Spojeného kráľovstva ( november 2009 ) .
From mid-2009 , however , improved financial market conditions , subsiding risk aversion and the more favourable economic outlook appeared to have led investors to reassess their asset allocation , resulting in a renewed interest
Skratka CEEC označuje krajiny strednej a východnej Európy ( central and eastern European countries ) .
ECB Annual Report 2009
EUR ) 2006 2007 2008 2009 400 300 200 100 0 - 100 - 200 - 300 - 400 1 2 3 4 400 300 200 100 0 - 100 - 200 - 300 - 400 1 Čisté priame investície 2 Čisté portfóliové investície do majetkových cenných papierov 3 Čisté portfóliové investície do dlhových nástrojov 4 Čisté priame investície a portfóliové investície Zdroj : ECB .
Chart 42 Main items of the financial account ( EUR billions ;
Graf 42 Hlavné položky finančného účtu ( v mld .
12-month cumulated net flows ;
12-mesačné kumulované čisté toky ;
monthly data ) equities money market instruments bonds and notes direct investment combined direct and portfolio investment 700 600 500 400 300 200 100 0 - 100 - 200 - 300 - 400 2005 Source : ECB . 2006 2007 2008 2009 700 600 500 400 300 200 100 0 - 100 - 200 - 300 - 400
mesačné údaje ) Majetkové cenné papiere Nástroje peňažného trhu Dlhopisy a zmenky Priame investície Priame a portfóliové investície 700 600 500 400 300 200 100 0 - 100 - 200 - 300 - 400 2005 2006 2007 2008 2009 700 600 500 400 300 200 100 0 - 100 - 200 - 300 - 400 Zdroj : ECB .
in both foreign equities and long-term debt securities .
s čistým odlevom 74 mld . Euros v predchádzajúcom roku ( graf 42 ) .
Meanwhile , the euro area continued to record net inflows in money market instruments , despite a decrease in the second half of 2009 .
Priaznivejšie podmienky na finančných trhoch , klesajúca averzia voči riziku a priaznivejšia perspektíva hospodárstva však od polovice roka 2009 zrejme viedli investorov k prehodnoteniu alokácie aktív , čo sa prejavilo obnovením záujmu o zahraničné akcie a dlhodobé dlhové cenné papiere . Eurozóna medzitým stále zaznamenávala čistý prílev do nástrojov peňažného trhu , a to i napriek poklesu v druhej polovici roka 2009 .
Foreign direct investment activity , which had also fallen substantially in the wake of the financial crisis , remained relatively subdued in 2009 .
Aktivita v oblasti priamych zahraničných investícií , ktorá po nástupe finančnej krízy tiež výrazne poklesla , zostala počas roka 2009 relatívne utlmená .
While euro area foreign direct investment abroad remained around the low level reached at the end of 2008 , direct investment in the euro area increased slightly in 2009 , resulting in lower net outflows in this category .
Zatiaľ čo objem priamych zahraničných investícií eurozóny v zahraničí sa pohyboval približne na rovnako nízkej úrovni ako na konci roka 2008 , priame investície v eurozóne sa v roku 2009 mierne zvýšili , výsledkom čoho bol nižší čistý odlev v tejto kategórii .
Data on the international investment position of the euro area vis-à-vis the rest of the world , available up to the third quarter of 2009 , indicate that the euro area recorded net liabilities of Euros 1,558 billion vis-à-vis the rest of the world ( representing 17.3% of euro area GDP ) , compared with net liabilities of Euros 1,637 billion ( equal to 17.7% of GDP ) at the end of 2008 .
Údaje o medzinárodnej investičnej pozícii eurozóny voči zvyšku sveta dostupné za obdobie do tretieho štvrťroka 2009 naznačujú , že eurozóna zaznamenala voči zvyšku sveta čisté pasíva vo výške 1 558 mld . Euros ( čo predstavuje 17,3 % HDP eurozóny ) , v porovnaní s čistými pasívami vo výške 1 637 mld .
ECB Annual Report 2009 85
ECB Výročná správa 2009
3 ECONOMIC AND MONETARY DEVELOPMENTS IN NON-EURO AREA EU MEMBER STATES ECONOMIC ACTIVITY In 2009 output contracted in most non-euro area EU Member States .
3 HOSPODÁRSKY A MENOVÝ VÝVOJ V ČLENSKÝCH ŠTÁTOCH EÚ NEPATRIACICH DO EUROZÓNY HOSPODÁRSKA AKTIVITA Produkcia väčšiny štátov EÚ nepatriacich do eurozóny počas roku 2009 poklesla .
However , the pace of output decline moderated in the second half of 2009 following a sharp fall in economic growth at the end of 2008 and a further deterioration in economic performance in the first half of 2009 ( see Table 7 ) .
Po prudkom páde hospodárskeho rastu na konci roka 2008 a ďalšom zhoršovaní hospodárskej výkonnosti v prvej polovici roka 2009 ( tabuľka 7 ) sa však tempo poklesu produkcie v druhej polovici roku 2009 zmiernilo .
5 While the general pattern of annual GDP growth was common to almost all of the countries , the severity of the economic slump and the strength of the subsequent gradual improvement varied considerably across individual countries , reflecting , in part , differences in initial cyclical positions , the openness of the economy , trade structure and external financing requirements .
5 Zatiaľ čo všeobecný charakter ročného rastu HDP bol spoločný takmer pre všetky z týchto krajín , závažnosť hospodárskeho prepadu a intenzita postupného zlepšovania sa v jednotlivých krajinách výrazne líšila , čo bolo čiastočne odzrkadlením rozdielov v začiatočných konjunkturálnych pozíciách , otvorenosti ekonomiky , štruktúre zahraničného obchodu a potrebe zahraničných pôžičiek .
The Baltic States experienced the most pronounced decline in economic activity , with a double-digit contraction in average annual growth , following negative growth already observed in 2008 in the case of Estonia and Latvia .
K najvýraznejšiemu poklesu hospodárskej aktivity došlo v pobaltských štátoch , kde bolo zaznamenané dvojciferné zníženie priemerného ročného rastu , ktoré nasledovalo po zápornom hospodárskom raste Estónska a Lotyšska už v roku 2008 .
The sharp slowdown reflects , to a large extent , the correction of significant macroeconomic imbalances built up before the global financial crisis , which increased the vulnerability of these countries to the effects of the global downturn .
Toto prudké spomalenie vo veľkej miere odráža úpravu závažných makroekonomických nerovnováh , ktoré vznikli ešte pred globálnou finančnou krízou a ktoré zvýšili zraniteľnosť týchto krajín voči vplyvom globálneho poklesu .
In all non-euro area EU Member States , except the Baltic States , the decline in economic activity was very much driven by the collapse in foreign demand and tighter external financing conditions .
Vo všetkých členských štátoch EÚ nepatriacich do eurozóny , s výnimkou pobaltských štátov , bol pokles hospodárskej aktivity spôsobený kolapsom zahraničného dopytu a prísnejšími podmienkami externého financovania .
Furthermore , the decline in consumer confidence and , in some cases , the negative wealth effects from falling asset prices resulted in a noticeable worsening of domestic demand in most countries .
Tiež pokles spotrebiteľskej dôvery a v niektorých prípadoch aj nepriaznivý vplyv znižujúcich sa cien aktív na celkový majetok obyvateľov vyústili do značného zhoršenia domáceho dopytu vo väčšine krajín .
These factors moderated somewhat later in the year as a result of the gradual improvement in external demand and global financial markets and , in some countries with flexible exchange rates , as a result of the benefits deriving from their weaker currencies .
Vplyv týchto faktorov sa v priebehu roka trochu utlmil v dôsledku postupného zlepšovania situácie v zahraničnom dopyte a na globálnych finančných trhoch , a v niektorých krajinách s pohyblivým výmenným kurzom v dôsledku výhod vyplývajúcich z ich slabších mien .
Poland was the only country to record positive economic growth ( of 1.7% ) in 2009 , which may have partly reflected the lower degree of openness of the economy , the strength of the financial sector , the early depreciation of the currency , and the absence of large macroeconomic imbalances .
Poľsko bolo jedinou krajinou , ktorá v roku 2009 zaznamenala kladný hospodársky rast ( 1,7 %) , čo odráža jednak nižší stupeň otvorenosti tejto ekonomiky , silu finančného sektora , včasné znehodnotenie meny , ako aj absenciu väčšej makroekonomickej nerovnováhy .
In the three non-euro area EU Member States that joined the EU before 2004 ( Denmark , Sweden and the United Kingdom ) , the decline in economic 5 The non-euro area EU Member States referred to in this section comprise the 11 EU Member States outside the euro area in the period up to the end of December 2009 ( i.e. Bulgaria , the Czech Republic , Denmark , Estonia , Latvia , Lithuania , Hungary , Poland , Romania , Sweden and the United Kingdom ) .
5 Členské štáty EÚ nepatriace do eurozóny sledované v tejto časti zahŕňajú 11 členských štátov EÚ nepatriacich do eurozóny v období do konca decembra 2009 ( t. j. Bulharsko , Českú republiku , Dánsko , Estónsko , Lotyšsko , Litvu , Maďarsko , Poľsko , Rumunsko , Švédsko a Spojené kráľovstvo ) .
Table 7 Real GDP growth in the non-euro area EU Member States and the euro area ( annual percentage changes ) 2005 Bulgaria Czech Republic Denmark Estonia Latvia Lithuania Hungary Poland Romania Sweden United Kingdom EU8 1 ) EU11 2 ) Euro area 6.2 6.3 2.4 9.4 10.6 7.8 3.5 3.6 4.2 3.3 2.2 4.7 3.0 1.7 2006 6.3 6.8 3.4 10.0 12.2 7.8 4.0 6.2 7.9 4.2 2.9 6.6 4.0 3.0 2007 6.2 6.1 1.7 7.2 10.0 9.8 1.0 6.8 6.3 2.5 2.6 6.1 3.4 2.7 2008 6.0 2.5 - 0.9 - 3.6 - 4.6 2.8 0.6 5.0 7.3 - 0.2 0.5 3.9 1.3 0.5 2009 - 5.1 - 4.2 - 5.1 - 14.1 - 18.0 - 15.0 - 6.3 1.7 - 7.1 - 4.9 - 5.0 - 3.5 - 4.6 - 4.0 2009 Q1 - 3.5 - 3.9 - 4.0 - 15.0 - 17.8 - 13.3 - 6.7 0.9 - 6.2 6.5 - 5.5 - 3.6 - 5.0 - 5.0 2009 Q2 - 4.9 - 5.2 - 7.3 - 16.1 - 18.4 - 19.5 - 7.5 1.2 - 8.7 - 6.8 - 6.5 - 4.4 - 6.1 - 4.8 2009 Q3 - 5.4 - 5.0 - 5.5 - 15.6 - 19.0 - 14.2 - 7.1 1.2 - 7.1 - 5.2 - 4.5 - 3.9 - 4.5 - 4.0 2009 Q4 - 6.2 - 2.8 - 3.4 - 9.5 - 16.9 - 12.8 - 4.0 3.3 - 6.5 - 0.9 .
Tabuľka 7 Rast reálneho HDP v členských štátoch EÚ nepatriacich do eurozóny a v eurozóne ( ročná percentuálna zmena ) 2005 Bulharsko Česká republika Dánsko Estónsko Lotyšsko Litva Maďarsko Poľsko Rumunsko Švédsko Spojené kráľovstvo EÚ 81 ) EÚ 112 ) Eurozóna 6,2 6,3 2,4 9,4 10,6 7,8 3,5 3,6 4,2 3,3 2,2 4,7 3,0 1,7 2006 6,3 6,8 3,4 10,0 12,2 7,8 4,0 6,2 7,9 4,2 2,9 6,6 4,0 3,0 2007 6,2 6,1 1,7 7,2 10,0 9,8 1,0 6,8 6,3 2,5 2,6 6,1 3,4 2,7 2008 6,0 2,5 - 0,9 - 3,6 - 4,6 2,8 0,6 5,0 7,3 - 0,2 0,5 3,9 1,3 0,5 2009 - 5,1 - 4,2 - 5,1 - 14,1 - 18,0 - 15,0 - 6,3 1,7 - 7,1 - 4,9 - 5,0 - 3,5 - 4,6 - 4,0 2009Q1 - 3,5 - 3,9 - 4,0 - 15,0 - 17,8 - 13,3 - 6,7 0,9 - 6,2 6,5 - 5,5 - 3,6 - 5,0 - 5,0 2009Q2 - 4,9 - 5,2 - 7,3 - 16,1 - 18,4 - 19,5 - 7,5 1,2 - 8,7 - 6,8 - 6,5 - 4,4 - 6,1 - 4,8 2009Q3 - 5,4 - 5,0 - 5,5 - 15,6 - 19,0 - 14,2 - 7,1 1,2 - 7,1 - 5,2 - 4,5 - 3,9 - 4,5 - 4,0 2009Q4 - 6,2 - 2,8 - 3,4 - 9,5 - 16,9 - 12,8 - 4,0 3,3 - 6,5 - 0,9 .
Note : Quarterly data are non-seasonally adjusted for all countries .
Poznámka : Štvrťročné údaje za niektoré krajiny nie sú očistené od sezónnych vplyvov .
1 ) The EU8 aggregate comprises the eight non-euro area EU Member States that joined the EU on 1 May 2004 or 1 January 2007 .
1 ) Agregát EÚ 8 tvorí osem členských štátov EÚ nepatriacich do eurozóny , ktoré vstúpili do EÚ 1 . mája 2004 a 1 .
2 ) The EU11 aggregate comprises the 11 non-euro area EU Member States as at 31 December 2009 . 86
2 ) Agregát EÚ 11 tvorí jedenásť členských štátov EÚ , ktoré k 31 . decembru 2009 nepatrili do eurozóny .
activity was around 5 %.
V troch členských štátoch EÚ nepatriacich do eurozóny , ktoré vstúpili do EÚ pred rokom 2004 , t. j. v Dánsku , Švédsku a Spojenom král' ovstve , sa pohyboval pokles hospodárskej aktivity okolo 5 %.
In 2008 economic output was already declining in Denmark and Sweden , whereas the United Kingdom was still registering weak growth .
Hospodárska produkcia Dánska a Švédska v roku 2008 už klesala , zatiaľ čo Spojené kráľovstvo ešte zaznamenávalo slabý nárast .
In 2009 economic activity in the Czech Republic declined considerably , by 4.2% , while the stronger decline of 6.3% in Hungary reflected , in part , the policies aimed at macroeconomic consolidation .
V roku 2009 hospodárska aktivita v Českej republike značne poklesla , o 4,2 %, a výraznejší pokles v Maďarsku , na úrovni - 6,3 %, čiastočne odrážal aj politiku zameranú na makroekonomickú konsolidáciu .
In Bulgaria and Romania , economic output declined by 5.1% and 7.1% respectively , after having registered the highest growth figures among non-euro area EU countries in 2008 .
Hospodárska produkcia v Bulharsku a Rumunsku klesla o 5,1 % a 7,1 %, pričom v roku 2008 tieto krajiny zaznamenali najvyššie hodnoty rastu spomedzi štátov EÚ nepatriacich do eurozóny .
As a result of the deterioration in overall economic activity , labour market conditions weakened markedly in most countries in 2009 , reflected in developments in unemployment rates and compensation .
Výsledkom zhoršenia celkovej hospodárskej aktivity bolo v roku 2009 výrazné zhoršenie situácie na pracovnom trhu vo väčšine krajín , čo sa odrazilo vo vývoji nezamestnanosti a dávok v nezamestnanosti .
While unemployment rates increased in all countries , the increase was particularly pronounced in the Baltic States , where wage growth turned negative owing to the considerable decline in demand and the need for fiscal consolidation .
Miera nezamestnanosti narastala vo všetkých krajinách , najvýraznejšie však v pobaltských štátoch , kde v dôsledku značného poklesu dopytu a potreby rozpočtovej konsolidácie zaznamenal rast miezd záporné hodnoty .
PRICE DEVELOPMENTS Average annual inflation decreased in 2009 in all non-euro area EU Member States .
VÝVOJ CIEN Priemerná ročná miera inflácie sa v roku 2009 znížila vo všetkých členských štátoch EÚ nepatriacich do eurozóny .
However , the cross-country variation in annual inflation rates remains significant ( see Table 8 ) .
Ročné miery inflácie v jednotlivých krajinách sa však naďalej výrazne odlišovali ( tabuľka 8 ) .
The highest average inflation rates in 2009 were recorded in Romania and Lithuania , with 5.6% and 4.2% respectively , followed by Hungary , Poland and Latvia , where average annual HICP inflation ranged from 4.0% to 3.3% .
Najvyššie priemerné miery inflácie za rok 2009 zaznamenali v Rumunsku a Litve na úrovni 5,6 % a 4,2 %; nasledovalo Maďarsko , Poľsko a Lotyšsko s priemernou ročnou mierou inflácie meranou indexom HICP v rozpätí 4,0 % až 3,3 %.
In Bulgaria , the United Kingdom , Sweden , Denmark and the Czech Republic , inflation was between 2.5% and 0.6% .
V Bulharsku , Spojenom kráľovstve , Švédsku , Dánsku a Českej republike sa inflácia pohybovala medzi 2,5 % a 0,6 %.
Finally , Estonia experienced an annual HICP inflation rate of 0.2% .
Estónsko zaznamenalo ročnú mieru inflácie HICP na úrovni 0,2 %.
Most of the factors behind the decline in inflation were common to the non-euro area EU Member States and related to base effects linked to lower commodity prices and subdued domestic demand .
Faktory vytvárajúce pozadie poklesu inflácie boli pre členské štáty EÚ nepatriace do eurozóny poväčšine spoločné a súviseli s bázickými efektmi nižších cien komodít a tlmeným domácim dopytom .
As labour market conditions weakened in many countries , decelerating or even negative nominal wage growth contributed to the significant decline in inflation rates .
Keďže situácia na trhu práce mnohých krajín bola oslabená , klesajúci alebo dokonca negatívny rast nominálnych miezd prispel k rozhodujúcemu poklesu miery inflácie .
Increasing annual inflation rates in Hungary and Poland in the first three quarters of 2009 were driven by recent VAT increases and higher administered prices respectively , as well as by currency depreciations in late 2008 and early 2009 .
Nárast ročnej miery inflácie v Maďarsku a Poľsku v prvých troch štvrťrokoch roka 2009 bol spôsobený nedávnym zvýšením DPH a vyššími regulovanými cenami ako
Table 8 HICP inflation in the non-euro area EU Member States and the euro area ( annual percentage changes ) 2005 Bulgaria Czech Republic Denmark Estonia Latvia Lithuania Hungary Poland Romania Sweden United Kingdom EU8 1 ) EU11 2 ) Euro area 6.0 1.6 1.7 4.1 6.9 2.7 3.5 2.2 9.1 0.8 2.1 3.8 2.6 2.2 2006 7.4 2.1 1.9 4.4 6.6 3.8 4.0 1.3 6.6 1.5 2.3 3.3 2.6 2.2 2007 7.6 3.0 1.7 6.7 10.1 5.8 7.9 2.6 4.9 1.7 2.3 4.4 2.9 2.1 2008 12.0 6.3 3.6 10.6 15.3 11.1 6.0 4.2 7.9 3.3 3.6 6.6 4.7 3.3 2009 2.5 0.6 1.1 0.2 3.3 4.2 4.0 4.0 5.6 1.9 2.2 3.7 2.7 0.3 2009 Q1 5.1 1.5 1.7 3.7 9.0 8.4 2.7 3.6 6.8 2.1 3.0 5.8 3.4 1.0 2009 Q2 3.1 1.0 1.1 0.2 4.4 4.9 3.6 4.3 6.1 1.7 2.1 4.7 2.7 0.2 2009 Q3 0.8 - 0.1 0.6 - 0.9 1.2 2.4 4.9 4.3 5.0 1.7 1.5 3.7 2.1 - 0.4 2009 Q4 0.9 0.0 0.9 - 2.0 - 1.3 1.2 4.9 3.8 4.5 2.3 2.1 3.1 2.4 0.4
Tabuľka 8 Inflácia HICP v členských štátoch EÚ nepatriacich do eurozóny a v eurozóne ( ročná percentuálna zmena ) 2005 Bulharsko Česká republika Dánsko Estónsko Lotyšsko Litva Maďarsko Poľsko Rumunsko Švédsko Spojené kráľovstvo EÚ 81 ) EÚ 112 ) Eurozóna 6,0 1,6 1,7 4,1 6,9 2,7 3,5 2,2 9,1 0,8 2,1 3,8 2,6 2,2 2006 7,4 2,1 1,9 4,4 6,6 3,8 4,0 1,3 6,6 1,5 2,3 3,3 2,6 2,2 2007 7,6 3,0 1,7 6,7 10,1 5,8 7,9 2,6 4,9 1,7 2,3 4,4 2,9 2,1 2008 12,0 6,3 3,6 10,6 15,3 11,1 6,0 4,2 7,9 3,3 3,6 6,6 4,7 3,3 2009 2,5 0,6 1,1 0,2 3,3 4,2 4,0 4,0 5,6 1,9 2,2 3,7 2,7 0,3 2009Q1 5,1 1,5 1,7 3,7 9,0 8,4 2,7 3,6 6,8 2,1 3,0 5,8 3,4 1,0 2009Q2 3,1 1,0 1,1 0,2 4,4 4,9 3,6 4,3 6,1 1,7 2,1 4,7 2,7 0,2 2009Q3 0,8 - 0,1 0,6 - 0,9 1,2 2,4 4,9 4,3 5,0 1,7 1,5 3,7 2,1 - 0,4 2009Q4 0,9 0,0 0,9 - 2,0 - 1,3 1,2 4,9 3,8 4,5 2,3 2,1 3,1 2,4 0,4
1 ) The EU8 aggregate comprises the eight non-euro area EU Member States that joined the EU on 1 May 2004 or 1 January 2007 .
Poznámky : 1 ) Agregát EÚ 8 tvorí osem členských štátov EÚ nepatriacich do eurozóny , ktoré vstúpili do EÚ 1 . mája 2004 a 1 .
2 ) The EU11 aggregate comprises the 11 non-euro area EU Member States as at 31 December 2009 .
2 ) Agregát EÚ 11 tvorí jedenásť členských štátov EÚ , ktoré k 31 . decembru 2009 nepatrili do eurozóny .
ECB Annual Report 2009 87
ECB Výročná správa 2009
FISCAL POLICIES According to the European Commission 's autumn 2009 forecast , all non-euro area EU Member States , apart from Bulgaria , Denmark , Estonia and Sweden , are estimated to have posted deficits above the 3 % of GDP reference value in 2009 .
aj znehodnocovaním meny v závere roka 2008 a začiatkom roka 2009 . FIŠKÁLNA POLITIKA Prognóza Európskej komisie z jesene 2009 uvádzala , že deficit v roku 2009 presiahne 3 % referenčnej hodnoty HDP vo všetkých členských štátoch EÚ nepatriacich do eurozóny
The United Kingdom is estimated to have recorded a very large deficit of 12.1% of GDP , followed by Lithuania ( 9.8% of GDP ) and Latvia ( 9 % of GDP ) . Overall , in the majority of non-euro area EU Member States , the fiscal
okrem Bulharska , Dánska , Estónska a Švédska . V Spojenom kráľovstve sa odhaduje veľmi vysoký deficit na úrovni 12,1 % HDP , potom nasleduje Litva ( 9,8 % HDP ) a Lotyšsko ( 9 % HDP ) .
situation deteriorated strongly , reflecting significantly worsening macroeconomic conditions . As a consequence , budgetary outcomes for 2009 generally failed to meet the targets contained in the updated convergence programmes submitted at the end of 2008 .
Celkovo sa vo väčšine členských štátov EÚ nepatriacich do eurozóny fiškálna situácia mimoriadne zhoršila v dôsledku závažného zhoršenia makroekonomických podmienok .
In Latvia , Hungary and Romania -- which receive Table 9 Fiscal positions in the non-euro area EU Member States and the euro area ( as a percentage of GDP ) General government surplus (+)/ deficit (-) 2008 convergence programme update 2009 3.0 - 1.6 0.0 - 1.7 - 5.3 - 2.1 - 2.6 - 2.5 - 5.1 1.1 - 8.1 - 2.6 - 5.0 - 3.4 2009 European Commission forecast 2009 - 0.8 - 6.6 - 2.0 - 3.0 - 9.0 - 9.8 - 4.1 - 6.4 - 7.8 - 2.1 - 12.1 - 6.2 - 8.7 - 6.4 2009 convergence programme update 2009 - 1.9 - 6.6 - 3.0 - 2.6 - 10.0 - 9.1 - 3.9 - 7.2 - 2.2 - 12.6 - 6.4 - 9.2 - 6.2
Tabuľka 9 Fiškálne pozície v členských štátoch EÚ nepatriacich do eurozóny a v eurozóne ( v % HDP ) Prebytok (+)/ deficit (-) verejnej správy Aktualizácia konvergenčných programov z roku 2008 2009 3,0 - 1,6 0,0 - 1,7 - 5,3 - 2,1 - 2,6 - 2,5 - 5,1 1,1 - 8,1 - 2,6 - 5,0 - 3,4 Prognóza Európskej komisie z roku 2009 2009 - 0,8 - 6,6 - 2,0 - 3,0 - 9,0 - 9,8 - 4,1 - 6,4 - 7,8 - 2,1 - 12,1 - 6,2 - 8,7 - 6,4 Aktualizácia konvergenčných programov z roku 2009 2009 - 1,9 - 6,6 - 3,0 - 2,6 - 10,0 - 9,1 - 3,9 - 7,2 - 2,2 - 12,6 - 6,4 - 9,2 - 6,2