natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since 28 June 2004 , when Slovenia joined ERM II , monetary policy has been geared towards maintaining exchange rate stability vis-à-vis the euro . During the period under review , Banka Slovenije used its foreign exchange swap facility to maintain the stability of the euro-tolar exchange rate , while keeping
Pokles cien priemyselných tovarov bez energií a nižšia inflácia cien potravín v dôsledku vyššej 1 2 Podrobnejšie informácie v časti 2.2.3 Vývoj výmenného kurzu . Údaje o raste odmeny na zamestnanca za rok 2005 zatiaľ nie sú k dispozícii .
E X A M I N AT I O N OF ECONOMIC CONVERGENCE
Rast priemerných hrubých mesačných príjmov v roku 2005 dosiahol 4,9 %, v porovnaní s 4,6 % v roku 2004 .
ECB Convergence Report May 2006 35
ECB Konvergenčná správa Máj 2006
inflation due to increased international and domestic competition counteracted the upward impact of oil price increases .
KAPITOLA 1 medzinárodnej a domácej konkurencie pôsobili proti tlaku na rast cien spôsobovanému zvyšovaním cien ropy .
The impact of recent oil price hikes has also been mitigated by frequent adjustments in the excise duties , which , according to Banka Slovenije , reduced inflation over the reference period by 0.06 percentage point .
Vplyv nedávneho rastu cien ropy zmierňovali aj časté úpravy spotrebných daní , ktoré podľa Banka Slovenije počas sledovaného obdobia pomohli znížiť infláciu o 0,06 percentuálneho bodu .
Banka Slovenije estimates that , on balance , changes in indirect taxes and administered prices added around 1.9 percentage points to inflation in 2005 , of which about 1.3 percentage points were due to higher energy prices .
Banka Slovenije odhaduje , že zmeny nepriamych daní a regulovaných cien celkovo zvýšili infláciu v roku 2005 o približne 1,9 percentuálneho bodu , z čoho približne 1,3 percentuálneho bodu pripadá na vyššie ceny energií .
The current inflation picture should be viewed against a background of relatively dynamic economic conditions .
Súčasný stav inflácie je potrebné vnímať na pozadí relatívne dynamického hospodárskeho rastu .
In the fourth quarter of 2005 , real GDP grew by 3.7% year on year , resulting in an average growth rate of 3.9% for the year as a whole .
V poslednom štvrťroku 2005 reálny HDP medziročne vzrástol o 3,7 % a priemerná miera rastu za celý rok tak dosiahla 3,9 %.
Looking ahead , as regards foreseeable factors that will exert upward pressure on inflation in Slovenia , the harmonisation of excise taxes on tobacco is expected to be implemented in three steps by 2008 , contributing in total up to 0.5 percentage point to HICP inflation .
Pohľad do budúcnosti poukazuje na predvídateľné faktory , ktoré budú v Slovinsku vyvíjať tlak na rast inflácie -- očakávaná harmonizácia spotrebnej dane z tabaku , ktorá by mala prebehnúť v troch etapách do roku 2008 , bude mať na inflácii HICP celkový podiel až 0,5 percentuálneho bodu .
Furthermore , the possible VAT rate increase envisaged in the budget for 1 January 2007 to compensate for the gradual abolition of payroll tax may have a direct upward impact on inflation of around 0.7 percentage point in 2007 .
Ďalej je tu predpokladané zvýšenie sadzby DPH na vykompenzovanie postupného zrušenia dane zo závislej činnosti , ktoré je v rámci rozpočtu naplánované na 1 . január 2007 a ktoré by mohlo mať priamy vplyv na rast inflácie v roku 2007 približne o 0,7 percentuálneho bodu .
Moreover , a number of upside risks to the inflation outlook can be identified .
Zároveň existuje viacero rizík , ktoré by mohli spôsobiť zvyšovanie inflácie .
First , the current relatively strong growth of domestic demand , fuelled by accelerating credit expansion , could gain additional momentum , with further interest rate convergence towards the level of the euro area .
Po prvé , súčasný pomerne intenzívny rast domáceho dopytu podporovaný čoraz rýchlejším rastom objemu úverov by sa mohol ešte zrýchliť v dôsledku pokračujúceho približovania úrokových mier k úrovni úrokových mier v eurozóne .
Second , risks relate to the fading downward effects of increased competition on inflation , which have been present since mid-2004 and were partially associated with Slovenia 's accession to the EU .
Ďalšie riziká sú spojené s oslabovaním účinkov zvýšenej konkurencie na infláciu ( zvýšená konkurencia , ktorá trvá od polovice roka 2004 , čiastočne súvisela so vstupom Slovinska do EÚ ) .
Finally , potential additional second-round effects stemming from recent energy price increases , in conjunction with a strengthening of domestic demand and possible adjustments in administered prices may exert significant upward pressure on wages and inflation .
Okrem toho môžu značný tlak na rast miezd a inflácie vyvinúť aj možné ďalšie sekundárne účinky nedávneho rastu cien energií v spojení so zvyšujúcim sa domácim dopytom a možnými úpravami regulovaných cien .
A particular uncertainty associated with wage developments is that the new wage agreement for 2006 and beyond has not yet been concluded .
V oblasti mzdového vývoja ďalej vyplýva neistota zo skutočnosti , že zatiaľ nebola uzavretá nová dohoda o mzdách na rok 2006 a ďalšie obdobia .
Looking further ahead , the catching-up process is likely to have a bearing on inflation in the coming years , given that the GDP per capita and price level are still lower in Slovenia than in the euro area ( see Table 2 ) .
Z pohľadu dlhodobejšieho vývoja je pravdepodobné , že na infláciu bude mať v nasledujúcich rokoch vplyv aj proces dobiehania hospodársky rozvinutejších členských krajín , keďže úroveň HDP na obyvateľa i úroveň cien v Slovinsku sú v porovnaní s eurozónou stále nižšie ( tabuľka 2 ) .
An environment conducive to sustainable price stability in Slovenia will be dependent on , inter alia , the implementation of a sound fiscal consolidation path , which would also reduce potential demand pressures in the economy .
Prostredie podporujúce udržateľnú cenovú stabilitu bude v Slovinsku okrem iného závisieť od realizácie zdravej fiškálnej konsolidácie , čo by zároveň znížilo potenciálne dopytové tlaky v hospodárstve .
Moreover , the acceleration of additional structural reforms , such as further de-indexation ( in particular of wages and certain social transfers , for which indexation to inflation still largely applies ) , will be crucial for maintaining price stability .
Na udržanie cenovej stability bude tiež nevyhnutné urýchliť ďalšie štrukturálne reformy , ako napríklad proces odstraňovania indexácie ( najmä miezd a niektorých sociálnych dávok , na ktoré sa vo väčšine prípadov ešte stále vzťahuje inflačná indexácia ) .
In this context , it will be important to increase labour market flexibility by increasing regional labour mobility and addressing skill mismatches .
V tomto kontexte bude dôležité zlepšiť pružnosť trhu práce zvýšením regionálnej mobility pracovných síl a odstraňovaním nesúladu v kvalifikačnej štruktúre pracovných síl .
At the same time , social partners should ensure that wage increases reflect labour productivity growth , while taking developments in competitor countries into account .
Sociálni partneri by mali zaistiť , aby rast miezd zohľadňoval rast produktivity práce a zároveň bral do úvahy vývoj v konkurenčných krajinách .
Equally important will be to continue with the liberalisation process across the economy and to strengthen national policies aimed at further enhancing competition in product markets .
Rovnako dôležité bude pokračovať v procese ekonomickej liberalizácie a posilniť národné opatrenia zamerané na zvyšovanie konkurencie na trhu tovarov a služieb .
2.2.2 FISCAL DEVELOPMENTS In the reference year 2005 , the general government budget balance showed a deficit of 1.8% of GDP , i.e. well below the 3 % reference value .
HODNOTENIE HOSPODÁRSKEJ KONVERGENCIE SLOVINSKO 2.2.2 FIŠKÁLNY VÝVOJ V referenčnom roku 2005 vykázalo rozpočtové saldo sektora verejnej správy deficit 1,8 % HDP , čo je výrazne menej ako referenčná hodnota 3 %.
The general government debt-to-GDP ratio was 29.1% , i.e. far below the 60 % reference value ( see Table 4 ) .
Pomer dlhu verejnej správy k HDP bol 29,1 %, čo je značne pod referenčnou hodnotou 60 % ( tabuľka 4 ) .
Compared with the previous year , the f iscal def icit decreased by 0.5 percentage point and the government debt ratio declined by 0.4 percentage point .
V porovnaní s predchádzajúcim rokom klesol pomer rozpočtového deficitu o 0,5 percentuálneho bodu a pomer dlhu verejnej správy sa znížil o 0,4 percentuálneho bodu .
In 2006 the deficit ratio is forecast by the European Commission to increase to 1.9% and the government debt ratio is projected to rise to 29.9% .
Podľa prognóz Európskej komisie sa má v roku 2006 pomer deficitu zvýšiť na 1,9 % a pomer ECB Konvergenčná správa Máj 2006
In 2004 and 2005 the deficit ratio did not exceed the ratio of public investment 36
V rokoch 2004 a 2005 nebol pomer deficitu vyšší ako pomer výdavkov na verejné investície k HDP .
ECB Convergence Report May 2006 CHAPTER 1 expenditure to GDP .
Slovinsko sa nenachádza v stave nadmerného deficitu .
Slovenia is not in an excessive deficit situation . Looking back over the years from 1999 ( the first year for which comparable government debt data are available ) to 2005 , the general government debt ratio increased cumulatively by 4.5 percentage points ( see Chart 2a and Table 5 ) .
Spätný pohľad na obdobie od roku 1999 ( prvý rok , za ktorý sú k dispozícii porovnateľné údaje o dlhu verejnej správy ) do roku 2005 ukazuje , že pomer dlhu verejnej správy sa celkovo zvýšil o 4,5 percentuálneho bodu ( graf 2a a tabuľka 5 ) .
It increased steeply from 24.6% in 1999 to 29.7% in 2002 and remained above 29 % in the years up to 2005 .
Z úrovne 24,6 % v roku 1999 prudko vzrástol na 29,7 % v roku 2002 a až do roku 2005 presahoval 29 %.
As shown in greater detail in Chart 2b , primary deficits contributed to government debt growth from 2000 onwards ( the first year for which comparable data are available ) .
Ako vidno z grafu 2b , od roku 2000 ( prvý rok , za ktorý sú k dispozícii porovnateľné údaje ) prispievali k rastu dlhu verejnej správy primárne deficity .
Deficit-debt adjustments increased the government debt ratio particularly in 2002 , mainly on account of changes in the budgeting system ( see Table 6 ) .
Úpravy súvisiace s rozdielmi medzi rozpočtovým deficitom a zmenou dlhu verejnej správy zvýšili pomer dlhu verejnej správy najmä v roku 2002 , hlavne v dôsledku zmien v systéme rozpočtovania ( tabuľka 6 ) .
The output growth / interest rate differential had , overall , a decreasing effect on the debt ratio in the period under review .
Diferenciál rastu a úrokovej miery v sledovanom období celkovo pôsobil na znižovanie pomeru dlhu .
The patterns observed since 2000 may be seen as indicative of the close link between primary deficits and adverse debt dynamics , irrespective of the starting level of debt -- which in the case of Slovenia was comparatively low .
Vývoj pozorovaný od roku 2000 môže poukazovať na úzky vzťah medzi primárnymi deficitmi a nepriaznivou dynamikou dlhu , a to bez ohľadu na počiatočnú úroveň dlhu , ktorá bola v prípade Slovinska pomerne nízka .
In this context , it may be noted that the share of government debt with a short-term maturity increased between 1999 and 2002 to 7.7% , before decreasing by 2.8 percentage points in the period to 2005 .
V tejto súvislosti možno poznamenať , že podiel dlhu verejnej správy s krátkou dobou splatnosti sa od roku 1999 do roku 2002 zvýšil na 7,7 %, a následne v období do roku 2005 klesol o 2,8 percentuálneho bodu .
The proportion of debt with a short-term maturity is low , and , taking into account the level of the debt ratio , fiscal balances are relatively insensitive to changes in interest rates .
Podiel dlhu s krátkodobou splatnosťou je nízky , a s prihliadnutím na úroveň pomeru dlhu verejnej správy je rozpočtové saldo relatívne necitlivé na zmeny úrokových mier .
The proportion of foreign currency-denominated government debt is high , but over 95 % of this is denominated in euro .
Podiel dlhu verejnej správy denominovaného v cudzej mene je vysoký , ale viac ako 95 % tohto dlhu je v eurách .
Fiscal balances are therefore relatively insensitive to changes in exchange rates other than the euro-tolar exchange rate .
Rozpočtové saldá sú preto relatívne necitlivé na pohyby iných výmenných kurzov ako kurzu eura k tolaru .
Since 2000 ( the first year for which comparable government deficit data are available ) a pattern of broadly improving outturns has been observed in the deficit-to-GDP ratio ( see Chart 3a and Table 7 ) .
Od roku 2000 ( prvý rok , za ktorý sú k dispozícii porovnateľné údaje o deficite verejných financií ) sa vývoj pomeru deficitu k HDP vo všeobecnosti zlepšuje ( graf 3a a tabuľka 7 ) .
Starting from a level of 3.9% in 2000 , the deficit ratio deteriorated to 4.3% in 2001 , improving to 2.3% in 2004 and 1.8% in 2005 .
V roku 2001 síce stúpol na 4,3 %, ale v roku 2004 už predstavoval 2,3 % a v roku 2005 iba 1,8 %.
As is shown in greater detail in Chart 3b , European Commission estimates indicate that cyclical factors contributed negatively to the change in the fiscal balance , in particular in 2001 and 2003 .
Odhady Európskej komisie ( ako vidieť z grafu 3b ) naznačujú , že cyklické faktory prispievali k zmene rozpočtového salda negatívne , najmä v roku 2001 a 2003 .
Non-cyclical changes in the government budget balance had a positive impact on the balance , in particular in 2002 .
Zmeny rozpočtového salda spôsobené necyklickými faktormi mali najmä v roku 2002 na rozpočtové saldo pozitívny vplyv .
Such changes could reflect either a lasting structural change or the effect of temporary measures .
Takéto zmeny by mohli byť odrazom buď trvalejšej štrukturálnej zmeny , alebo účinku dočasných opatrení .
Available evidence suggests that temporary measures had no impact in 2004 and 2005 .
Dostupné údaje naznačujú , že dočasné opatrenia nemali v roku 2004 ani 2005 žiadny vplyv .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , it can be seen from Chart 4 and Table 7 that the general government total expenditure ratio rose from 48.1% of GDP in 2000 ( the first year for which comparable data are available ) to 49.0% in 2001 .
Pokiaľ ide o vývoj ostatných fiškálnych ukazovateľov , z grafu 4 a tabuľky 7 je zrejmé , že pomer celkových verejných výdavkov stúpol zo 48,1 % HDP v roku 2000 ( prvý rok , za ktorý sú k dispozícii porovnateľné údaje ) na 49,0 % v roku 2001 .
It then stabilised at around 48 % until 2003 and declined moderately thereafter .
Do roku 2003 dosahoval stabilnú úroveň okolo 48 % a potom mierne klesal .
After 2001 the decline in interest expenditure contributed about half to the decrease .
K poklesu po roku 2001 polovičnou mierou prispelo zníženie úrokových výdavkov .
On balance , the expenditure ratio was 0.8 percentage point lower in 2005 than in 2000 .
Celkovo bol pomer výdavkov v roku 2005 o 0,8 percentuálneho bodu nižší ako v roku 2000 .
Government revenue in relation to GDP increased by 1.1% between 2000 and 2002 and broadly stabilised thereafter .
Príjmy verejnej správy v pomere k HDP sa od roku 2000 do roku 2002 zvýšili o 1,1 % a následne sa celkovo stabilizovali .
In 2005 the revenue ratio was 45.5% .
V roku 2005 predstavoval pomer príjmov 45,5 %.
The Slovenian medium-term fiscal policy strategy as stated in the convergence programme for 2006-08 , dated December 2005 , differs slightly from the Commission forecasts shown in Table 4 and foresees a slight decline in the budget deficit to 1.7% of GDP in 2006 and an increase in general government debt to 29.6% of GDP .
Strednodobá stratégia fiškálnej politiky Slovinska , ktorá je uvedená v konvergenčnom programe z decembra 2005 na obdobie 2006 -- 2008 , sa mierne líši od prognóz Komisie ( tabuľka 4 ) a na rok 2006 predpokladá mierne zníženie rozpočtového deficitu na 1,7 % HDP a zvýšenie dlhu verejnej správy na 29,6 % HDP .
It is planned that total expenditure and revenue will both decrease by about 0.5% of GDP compared with the programme data for 2005 , the latter in part reflecting a gradual abolition of the payroll tax .
V porovnaní s údajmi programu na rok 2005 sa počíta so znížením celkových výdavkov i príjmov o asi 0,5 % HDP .
This shortfall is , however , expected to be partially compensated for by an increase in other taxes .
Zníženie príjmov je čiastočne dôsledkom postupného zrušenia dane zo závislej činnosti , do istej miery by ho však malo vykompenzovať zvýšenie iných daní .
The 2007 budget currently envisages an increase in the VAT rates ( from 8.5% to 9 % and from 20 % to 21 %) , pending parliamentary approval .
Rozpočet na rok 2007 v súčasnosti počíta so zvýšením sadzieb DPH ( z 8,5 % na 9 % a z 20 % na 21 %) , pokiaľ ho schváli parlament .
There is currently no evidence of measures with a significant temporary effect in the 2006 budget .
ECB Konvergenčná správa Máj 2006 KAPITOLA 1 2006 .
In 2007 the deficit ratio is forecast to decline to 1.4% and the government debt ratio to remain broadly stable at its 2006 level . On the basis of ECB Convergence Report May 2006
V roku 2007 má podľa prognóz pomer deficitu klesnúť na 1,4 % a pomer dlhu verejnej správy sa má stabilizovať zhruba na úrovni z roka 2006 .
the fiscal balances projected in the convergence programme , further consolidation is required for Slovenia to comply with the medium-term objective specified in the Stability and Growth Pact , which is quantified as a deficit of 1 % of GDP in the convergence programme .
Pokiaľ ide o rozpočtové saldá projektované v konvergenčnom programe , na dosiahnutie strednodobého cieľa stanoveného v Pakte stability a rastu , ktorý je v konvergenčnom programe kvantifikovaný ako deficit vo výške 1 % HDP , je v Slovinsku potrebná ďalšia konsolidácia .
With regard to the potential future course of the government debt ratio , current trends suggest that government debt will increase but can be maintained at below 60 % of GDP for the foreseeable future .
Čo sa týka možného budúceho vývoja pomeru dlhu verejnej správy , súčasný trend naznačuje , že dlh verejnej správy sa bude zvyšovať , ale v dohľadnej dobe je možné ho udržať pod úrovňou 60 % HDP .
According to the latest projections by the EU 's Economic Policy Committee and the European Commission , 3 Slovenia is expected to experience a substantial increase in age-related public expenditures amounting to 9.7 percentage points of GDP in the years to 2050 .
Podľa najnovších projekcií Výboru pre hospodársku politiku EÚ a Európskej komisie3 by malo Slovinsko v období do roku 2050 zaznamenať výrazný nárast výdavkov spojených so starnutím obyvateľstva na úroveň 9,7 percentuálneho bodu HDP . Tento problém je potrebné riešiť .
Coping with the burden is necessary and would be facilitated if sufficient room for manoeuvre were created in public finances before the period in which the demographic situation is projected to worsen .
Situácia by pritom bola jednoduchšia , ak by sa ešte pred obdobím , v ktorom by podľa prognóz malo dôjsť k zhoršeniu demografickej situácie , vytvoril v oblasti verejných financií dostatočný manévrovací priestor .
Turning to further fiscal challenges , it will be important for Slovenia to implement a sound fiscal consolidation path which would also reduce potential demand pressures in the economy , in particular in the light of accelerating credit growth and short-term interest rate convergence .
Čo sa týka ďalších úloh v rozpočtovej oblasti , pre Slovinsko bude dôležité realizovať zdravú fiškálnu konsolidáciu , čo by zároveň znížilo potenciálne dopytové tlaky v hospodárstve , najmä vzhľadom na čoraz rýchlejší rast objemu úverov a konvergenciu krátkodobých úrokových mier .
Slovenia 's expenditure structure appears to be characterised by a relatively high degree of rigidity , which may inhibit an expenditure-based fiscal adjustment .
Štruktúru výdavkov v Slovinsku možno podľa všetkého označiť za pomerne nepružnú , čo by mohlo brániť úpravám na výdavkovej strane rozpočtu .
According to information from the European Commission , dated end-2003 , explicit contingent liabilities , mainly in the form of state guarantees to public sector entities for the financing of infrastructure and export guarantees , amounted to about 8 % of GDP . This level appears to have increased somewhat in 2004 and 2005 .
Podľa údajov Európskej komisie z konca roka 2003 dosahovali explicitné potenciálne záväzky , najmä v podobe štátnych záruk poskytnutých subjektom verejného sektora na financovanie infraštruktúry a exportných záruk , približne 8 % HDP , pričom sa zdá , že ich úroveň v rokoch 2004 a 2005 mierne vzrástla .
However , there is no agreed method for estimating the full scale of contingent liabilities and estimates may vary widely .
Na odhad celkového rozsahu potenciálnych záväzkov však neexistuje žiadna dohodnutá metóda a jednotlivé odhady sa môžu výrazne líšiť . HODNOTENIE HOSPODÁRSKEJ KONVERGENCIE SLOVINSKO
2.2.3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS The Slovenian tolar has been participating in ERM II with effect from 28 June 2004 , i.e. for around 22 months of the two-year reference period between May 2004 and April 2006 ( see Table 9a ) .
2.2.3 VÝVOJ VÝMENNÉHO KURZU Slovinský tolar je zapojený do mechanizmu ERM II od 28 . júna 2004 , t. j. približne 22 mesiacov z dvojročného referenčného obdobia od mája 2004 do apríla 2006 ( tabuľka 9a ) .
The central rate for the Slovenian currency was set at 239.64 tolars per euro , which was the market rate at the time of entry .
Centrálna parita slovinskej meny bola stanovená na 239,64 tolarov za euro , čo bola trhová úroveň výmenného kurzu v čase vstupu .
A standard fluctuation band of ± 15 % was adopted around the central rate .
Zároveň bolo prijaté štandardné fluktuačné pásmo ± 15 % okolo centrálnej parity .
At the beginning of the reference period , before the tolar joined ERM II , the Slovenian authorities pursued an exchange rate policy vis-à-vis the euro which translated into a gradual depreciation of the tolar-euro exchange rate at a declining pace .
Na začiatku referenčného obdobia pred vstupom tolaru do ERM II slovinské orgány voči euru viedli kurzovú politiku , ktorej výsledkom bol postupný stále pomalší pokles kurzu tolaru voči euru .
This policy , which had also been followed in previous years , was guided by uncovered interest rate parity considerations and aimed at fostering the nominal convergence process .
Základom tejto politiky vedenej aj v predchádzajúcich rokoch bola nekrytá úroková parita a jej účelom bola podpora procesu nominálnej konvergencie .
It was phased out upon ERM II entry .
Pri vstupe do ERM II sa postupne prestala používať .
Since joining ERM II the tolar has traded in a very narrow range , close to its euro central rate ( see Chart 5 ) .
Od vstupu do ERM II sa tolar obchodoval vo veľmi úzkom pásme v blízkosti centrálnej parity voči euru ( graf 5 ) .
Within ERM II , Slovenia has not devalued its currency 's central rate against the euro on its own initiative .
V rámci účasti v ERM II Slovinsko z vlastnej iniciatívy centrálnu paritu svojej meny voči euru nedevalvovalo .
Banka Slovenije temporarily intervened in the foreign exchange markets shortly after ERM II entry to signal its intention to maintain the nominal tolar exchange rate close to the central rate .
Banka Slovenije krátko po vstupe do ERM II uskutočňovala intervencie na devízových trhoch , aby naznačila svoj zámer udržať nominálny výmenný kurz tolaru na úrovni blízko centrálnej parity .
During the period under review , the central bank was able to maintain the stability in the euro-tolar exchange rate while keeping domestic short-term interest rates above those in the euro area .
Počas sledovaného obdobia sa centrálnej banke podarilo kurz eura voči tolaru udržať na stabilnej úrovni , pričom domáce krátkodobé úrokové miery držala nad úrovňou úrokových mier v eurozóne .
It contained volatility of its currency by using its foreign exchange swap facility .
Volatilitu národnej meny držala pod kontrolou pomocou devízových swapov .
This facility allows commercial banks to obtain liquidity in domestic currency by swapping , on a seven-day basis , foreign exchange holdings at the central bank .
Devízové swapy komerčným bankám umožňovali získať likvidné prostriedky v domácej mene výmenou za sedemdňové devízové vklady v centrálnej banke .