natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In contrast , the available empirical literature shows that country-specific shocks and policy changes , such as fiscal policies and structural reforms , have played a greater role in generating output growth differentials in recent years than common shocks , and that the effects of those factors can be highly persistent .
Naopak , dostupná empirická literatúra ukazuje , že šoky špecifické pre jednotlivé krajiny a zmeny politík , napríklad rozpočtové politiky a štrukturálne reformy , hrali v posledných rokoch pri vytváraní rozdielov v raste produkcie dôležitejšiu úlohu než spoločné šoky a že účinky týchto faktorov môžu byť dlhotrvajúce .
25 The slow functioning of adjustment mechanisms can further reinforce output growth differentials stemming from country-specific shocks .
25 Pomalé fungovanie adaptačných mechanizmov môže ďalej prehlbovať rozdiely v raste produkcie vyplývajúce zo šokov špecifických pre jednotlivé krajiny .
In a monetary union such as the euro area , with a single currency and a single monetary policy , the main adjustment mechanism -- in the absence of a high degree of labour mobility and fiscal transfers across countries -- is the cross-border trade or competitiveness channel .
V menovej únii , ako je eurozóna , s jednotnou menou a jednotnou menovou politikou , hlavným adaptačným mechanizmom -- pri neexistencii vysokej miery mobility práce a fiškálnych transferov medzi krajinami -- je cezhraničný obchod , resp . kanál konkurencieschopnosti .
26 An additional channel of a somewhat different nature is the « risksharing channel » .
26 Doplnkovým kanálom s trochu odlišnou podstatou je „kanál zdieľania rizika » .
27 Available evidence shows that the competitiveness channel appears , as a result of structural rigidities and a lack of full implementation of the Single Market , to require a relatively long period to work through in the euro area .
27 Dostupné dôkazy naznačujú , že v dôsledku štrukturálnych nepružností a chýbajúcej úplnej implementácie jednotného trhu bude trvať relatívne dlho , kým bude kanál konkurencieschopnosti fungovať v celej eurozóne .
This implies that in response to asymmetric shocks , 25 Recent analyses of this issue are provided in D. Giannone and L. Reichlin , « Trends and cycles in the euro area : how much heterogeneity and should we worry about it ?"
To naznačuje , že v prípade asymetric25 Najnovšie analýzy venované tejto otázke sú uvedené v D. Giannone a L. Reichlin , „Trends and cycles in the euro area : how much heterogeneity and should we worry about it ?"
, ECB Working Paper No 595 , 2006 , and in A. Buisán and F. Restoy , « Cross-country macroeconomic heterogeneity in EMU » , Banco de España Occasional Paper No 0504 , 2005 .
, ECB Working Paper č . 595 , 2006 , a v A. Buisán a F. Restoy , „Cross-country macroeconomic heterogeneity in EMU » , Banco de España Occasional Paper č .
26 The competitiveness channel works as follows : following a wage shock , or a shock that drives a country 's output above its potential , domestic inflationary pressures -- on wages and other domestic costs -- will give rise to a deterioration in external competitiveness .
26 Kanál konkurencieschopnosti funguje nasledovne : po mzdovom šoku alebo šoku , ktorý zvýši produkciu krajiny nad úroveň potenciálu , domáce inflačné tlaky pôsobiace na mzdy a iné domáce náklady povedú k zhoršeniu vonkajšej konkurencieschopnosti .
This will , in turn , gradually reduce foreign demand for the country 's exports , such that lower external demand will tend to restore output to its potential level and to dampen previous inflationary pressures .
Tým sa postupne zníži zahraničný dopyt po vývoze danej krajiny , takže nižší vonkajší dopyt bude mať tendenciu vrátiť hodnotu produktu na úroveň potenciálu a tlmiť predchádzajúce inflačné tlaky .
27 In essence , this mechanism implies that consumption need not follow movements in output because consumers can borrow abroad .
27 V zásade z tohto mechanizmu vyplýva , že spotreba nemusí sledovať zmeny v produkcii , pretože spotrebitelia si môžu požičať v zahraničí .
partly due to catching-up and adjustment rigidities ...
č i a s t o č n e z d ô vo d u dobiehania a adaptačných nepružností ...
but also to fiscal and structural policies
a l e a j z d ô vo du f iš kálnych a š t r u k t u r á l nyc h p o l i t í k
larger price and inflation differentials , as well as higher regional unemployment , may be observed than would be the case with a higher degree of cross-border competition and economic integration .
kých šokov bude možné pozorovať väčšie rozdiely v cenách a inflácii , ako aj vyššiu regionálnu nezamestnanosť , než aké by boli v prípade vyššej miery cezhraničnej konkurencie a ekonomickej integrácie .
INFLATION AND LABOUR COST GROWTH DIFFERENTIALS ACROSS EURO AREA COUNTRIES The process of real convergence has been accompanied by a declining dispersion of inflation and labour cost growth within the euro area .
R O Z D I E LY V I N F L Á C I I A R A S T E N Á K L A D O V P R Á C E V K R A J I N Á C H E U R O Z Ó N Y Proces reálnej konvergencie je sprevádzaný klesajúcimi rozdielmi v inflácii a raste nákladov práce v eurozóne .
Inflation differentials have diminished across the euro area countries and are currently at levels similar to those observed within the United States .
Rozdiely v inflácii sa v rámci eurozóny znížili a v súčasnosti sú na úrovniach podobných tým , ktoré sú vykazované v Spojených štátoch .
Inflation dispersion may be due to equilibrium adjustments and price level convergence .
Rozdiely v inflácii môžu byť spôsobené úpravami rovnováhy a konvergenciou cenovej úrovne .
However , they may also be due to structural rigidities and excessive wage growth , and thus could , if protracted , lead to losses in competitiveness with adverse effects on output and employment .
Môžu však byť spôsobené aj štrukturálnymi nepružnosťami a nadmerným rastom miezd , a preto by v prípade ich dlhšieho pretrvávania mohli viesť k stratám v konkurencieschopnosti s negatívnymi účinkami na produkciu a zamestnanosť .
Overall euro area inflation declined
Celková miera inf lácie v eurozóne sa znížila
Since the 1990s , the degree of inflation dispersion in the group of 12 countries that formed the euro area in 2001 has been characterised by a strong downward trend , which has stabilised from 1998 onwards ( see Chart 5 ) .
Od 90 . rokov vykazoval rozptyl inflácie v rámci skupiny 12 krajín , ktoré tvorili eurozónu v roku 2001 , výrazný trend smerom nadol , ktorý sa od roku 1998 stabilizoval ( graf 5 ) .
Drawing a comparison with the United States , a long-standing monetary union , Chart 5 shows that the dispersion of inflation rates across 14 US metropolitan statistical areas has been fluctuating close to the level observed across the euro area countries since 2004.28 Overall inflation fell in all euro area countries in the period 1999-2007 , compared with the period 1990-98 , except in Ireland , Luxembourg and the Netherlands , where it rose ( see Table 7 ) .
Graf 5 , ktorý obsahuje porovnanie so Spojenými štátmi ako dlhodobo existujúcou menovou úniou , ukazuje , že rozptyl v miere inflácie v 14 metropolitných štatistických oblastiach USA sa pohybuje okolo úrovne , ktorá bola zaznamenaná v krajinách eurozóny od roku 2004 . 28 Celkovo sa inflácia v období rokov 1999 až 2007 v porovnaní s obdobím rokov 1990 až 1998 znížila vo všetkých krajinách eurozóny okrem Írska , Luxemburska a Holandska , kde sa naopak zvýšila ( tabuľka 7 ) .
A breakdown of price developments shows that domestic costs in a majority of the euro area 28 The 14 MSAs considered are New York , Philadelphia , Boston , Washington , Chicago , Detroit , Cleveland , Dallas , Houston , Atlanta , Miami , Los Angeles , San Francisco and Seattle .
Rozdelenie cenového vývoja naznačuje , že domáce náklady vo väčšine krajín 28 Do porovnania bolo zahrnutých nasledujúcich 14 metropolitných štatistických oblastí : New York , Philadelphia , Boston , Washington , Chicago , Detroit , Cleveland , Dallas , Houston , Atlanta , Miami , Los Angeles , San Francisco a Seattle .
Inflation differentials are modest
Rozd iely v miere in f lácie sú mierne
Chart 5 Dispersion of annual inflation rates across euro area countries and 14 US metropolitan statistical areas ( MSAs ) since 1990 ( unweighted standard deviation , percentage points ) euro area ( 12 countries ) United States ( 14 MSAs ) 7.0 Stage I of EMU 6.0 Stage II of EMU Stage III of EMU 6.0 7.0
Graf 5 Rozpt yl ročnej mier y inflácie v krajinách eurozóny a v 14 metropolitných štatistických oblastiach ( MSA ) USA od roku 1990 ( nevážená štandardná odchýlka , percentuálne body ) Eurozóna ( 12 krajín ) Spojené štáty ( 14 MSA ) 7,0 I. etapa HMÚ 6,0 II . etapa HMÚ III .
Table 7 CPI / HICP inflation rates across euro area countries ( average annual percentage changes ) 1980-1989 Euro area Belgium Germany Ireland Greece Spain France Italy Cyprus Luxembourg Malta Netherlands Austria Portugal Slovenia Finland 7.6 4.9 2.9 9.3 19.5 10.2 7.4 11.2 4.8 2.9 3.8 17.7 7.3 1990-1998 3.0 2.1 2.2 2.5 11.8 4.4 2.1 4.4 2.4 2.2 2.4 6.1 2.5 1999-2007 2.1 2.0 1.6 3.4 3.2 3.1 1.8 2.3 2.6 2.7 2.3 2.4 1.7 2.9 5.5 1.6 5.0
etapa HMÚ 6,0 7,0 Tabuľka 7 Mier y inflácie CPI / HICP v krajinách eurozóny ( priemerná ročná percentuálna zmena ) 1980 -- 1989 Eurozóna Belgicko Nemecko Írsko Španielsko Grécko Francúzsko Taliansko Cyprus Luxembursko Malta Holandsko Rakúsko Portugalsko Slovinsko Fínsko 7,6 4,9 2,9 9,3 19,5 10,2 7,4 11,2 4,8 2,9 3,8 17,7 7,3 1990 -- 1998 3,0 2,1 2,2 2,5 11,8 4,4 2,1 4,4 2,4 2,2 2,4 6,1 2,5 1999 -- 2007 2,1 2,0 1,6 3,4 3,2 3,1 1,8 2,3 2,6 2,7 2,3 2,4 1,7 2,9 5,5 1,6
Notes : Data refer to HICP inflation , as far back as available , and CPI inflation prior to that .
Poznámky : Údaje sa vzťahujú na infláciu HICP , odkedy je tento ukazovateľ dostupný . Predtým sa vzťahujú na infláciu CPI .
Data for Slovenia are available from 1996 onwards , and for Cyprus and Malta from 1997 onwards .
Údaje za Slovinsko sú dostupné od roku 1996 a za Cyprus a Maltu od roku 1997 .
« Euro area » refers to the euro area in changing composition .
„Eurozóna » označuje eurozónu v meniacom sa zložení .
0.0 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 Source : ECB calculations based on Eurostat and US Bureau of Labor Statistics .
1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 Zdroj : Výpočty ECB založené na údajoch Eurostatu a US Bureau of Labor Statistics .
Table 8 Inflation accounting for the period 1999-2007 ( average annual percentage points ;
Tabuľka 8 Rozúčtovanie inflácie za obdobie 1999 až 2007 ( priemerné ročné percentuálne body ;
relative to the euro area ) Final demand deflator Contribution to total change Domestic Import Total change costs costs Belgium Germany Ireland Greece Spain France Italy Cyprus Luxembourg Malta Netherlands Austria Portugal Slovenia Finland 0.3 - 1.2 0.8 1.5 1.5 - 0.5 1.7 - 1.9 1.6 0.4 0.1 - 0.5 0.9 3.2 - 0.8 - 0.2 - 1.2 1.0 1.7 1.4 - 0.1 0.6 - 0.8 0.1 0.1 0.0 - 0.5 1.1 1.7 - 0.7 0.5 0.0 - 0.1 - 0.2 0.1 - 0.4 1.1 - 1.1 1.6 0.3 0.1 0.0 - 0.3 1.5 - 0.1 Unit labour costs Contribution to total change Inverse labour Compensation productivity 0.4 - 1.2 3.7 4.1 0.4 0.5 0.0 1.8 3.5 1.0 1.1 - 0.5 1.7 6.1 0.9 - 0.5 - 0.2 - 2.1 - 2.7 0.8 - 0.3 0.9 - 0.2 - 2.5 - 0.5 - 0.4 - 0.7 - 0.1 - 2.6 - 1.2 ECONOMIC POLICY CHALLENGES AND ENLARGEMENT
v pomere k eurozóne ) Deflátor finálneho dopytu Príspevok k celkovej zmene Celková Domáce Dovozné zmena náklady náklady Belgicko Nemecko Írsko Grécko Španielsko Francúzsko Taliansko Cyprus Luxembursko Malta Holandsko Rakúsko Portugalsko Slovinsko Fínsko 0,3 - 1,2 0,8 1,5 1,5 - 0,5 1,7 - 1,9 1,6 0,4 0,1 - 0,5 0,9 3,2 - 0,8 - 0,2 - 1,2 1,0 1,7 1,4 - 0,1 0,6 - 0,8 0,1 0,1 0,0 - 0,5 1,1 1,7 - 0,7 0,5 0,0 - 0,1 - 0,2 0,1 - 0,4 1,1 - 1,1 1,6 0,3 0,1 0,0 - 0,3 1,5 - 0,1 Jednotkové náklady práce Príspevok k celkovej zmene Inverzná Celková produktivita práce zmena Kompenzácia - 0,1 - 1,4 1,5 1,3 1,2 0,3 1,0 1,6 1,0 0,6 0,7 - 1,2 1,6 3,4 - 0,4 0,4 - 1,2 3,7 4,1 0,4 0,5 0,0 1,8 3,5 1,0 1,1 - 0,5 1,7 6,1 0,9 - 0,5 - 0,2 - 2,1 - 2,7 0,8 - 0,3 0,9 - 0,2 - 2,5 - 0,5 - 0,4 - 0,7 - 0,1 - 2,6 - 1,2
Total change - 0.1 - 1.4 1.5 1.3 1.2 0.3 1.0 1.6 1.0 0.6 0.7 - 1.2 1.6 3.4 - 0.4
OTVORENÉ OTÁZKY HOSPODÁRSKEJ POLITIKY A ROZŠIROVANIA
Source : ECB calculations based on European Commission and Eurostat data .
Zdroj : Výpočty ECB na základe údajov Európskej komisie a Eurostatu .
Notes : This table shows deviations in the average growth rate of each variable from the euro area average .
Poznámky : Táto tabuľka ukazuje odchýlky v priemernej miere rastu každej premennej od priemeru v eurozóne .
The numbers in the table can be interpreted as follows : taking Belgium as an example , the total change in the final demand deflator was 0.3 percentage point higher than in the euro area as a whole per annum in the period 1999-2007 .
Čísla v tabuľke sa dajú interpretovať nasledovne : napríklad v Belgicku celková zmena deflátora finálneho dopytu bola o 0,3 percentuálneho bodu vyššia ako ročná zmena v eurozóne ako celku v období 1999 až 2007 .
The contribution from average import cost in Belgium relative to the euro area was 0.5 percentage point per annum , while the contribution from relative domestic costs was - 0.2 percentage point per annum to the relative change in the final demand deflator .
Príspevok priemerných dovozných nákladov v Belgicku v pomere k eurozóne bol 0,5 percentuálneho bodu ročne , zatiaľ čo príspevok relatívnych domácich nákladov k relatívnej zmene v konečnom dopyte bol - 0,2 percentuálneho bodu ročne .
countries appear to be the most important factor related to the inflation differentials vis-à-vis the euro area average in the period 1999-2006 ( see Table 8 ) .
eurozóny sú najdôležitejším faktorom spôsobujúcim rozdiely v miere inflácie vo vzťahu k priemeru eurozóny počas rokov 1999 až 2006 ( tabuľka 8 ) .
Among the domestic factors , differences in unit labour cost growth -- in turn more closely associated with diverging wage developments than differences in labour productivity growth -- seem to have played an important role .
Zdá sa , že spomedzi domácich faktorov hrali dôležitú úlohu najmä rozdiely v jednotkových nákladoch práce , ktoré užšie súvisia s rozdielnym vývojom miezd než s rozdielmi v raste produktivity práce .
However , changes in import costs seem to have also contributed to inflation differentials .
Zdá sa však , že k rozdielnej miere inflácie prispeli aj zmeny v nákladoch na dovoz .
Some inflation and cost differentials are normal in a monetary union .
Určité rozdiely v miere inflácie a nákladoch sú v menovej únii normálne .
The process of equilibrium price and cost adjustment in a currency union is typically associated with an adjustment of relative prices across regions and sectors .
Proces adaptácie rovnovážnych cien a nákladov v menovej únii je obvykle spojený s adaptáciou relatívnych cien medzi regiónmi a sektormi .
Such a mechanism , which to a certain extent is a normal feature of a catching-up process or , more generally , of trend productivity differentials , may give rise to inflation differentials across the regions and sectors of a monetary union .
Tento mechanizmus , ktorý je do určitej miery bežným znakom procesu dobiehania alebo , všeobecnejšie , trendových rozdielov v produktivite , môže viesť k rozdielom v inflácii medzi jednotlivými regiónmi a sektormi menovej únie .
29 Inflation differentials in the euro area have been rather persistent , in the sense that many countries have systematically maintained either a positive or a negative inflation gap against the euro area average over a protracted period ( see Box 1 ) .
29 Rozdiely v miere inflácie v eurozóne sú dosť dlhodobé v tom zmysle , že mnoho krajín si systematicky udržiava buď pozitívnu , alebo negatívnu medzeru v inflácii voči priemeru eurozóny počas dlhšieho časového obdobia ( box 1 ) .
Several factors -- which are intrinsically interlinked -- may explain the existence of long-lasting inflation and labour cost growth differentials in the euro area .
Existenciu dlhodobých rozdielov v inflácii a nákladoch práce v eurozóne možno vysvetliť pomocou viacerých -- navzájom prepojených -- faktorov .
30 In particular , a distinction can be made between factors related to convergence and economic integration processes , those related to long-lasting or permanent differences in national economic structures , and policy-induced factors 29 See , among others , I. Angeloni and M. Ehrmann ( 2004 ) , « Euro area inflation differentials » , ECB Working Paper No 388 , and F. Altissimo , P. Benigno and D. Rodríguez-Palenzuela ( 2004 ) , « Inflation differentials in a currency area : facts , explanations and policies » , presented at the ECB workshop « Monetary policy implications of heterogeneity in a currency area » , Frankfurt , 13-14 December 2004 , available on the ECB 's website ( www.ecb.europa.eu ) . .
30 Konkrétne je možné rozlišovať medzi faktormi súvisiacimi s procesmi konvergencie a ekonomickej integrácie , faktormi , ktoré súvisia s dlhodobými alebo trvalými rozdielmi v štruktúrach národného hospodárstva a faktormi vyvo29 Pozri okrem iného I. Angeloni a M. Ehrmann ( 2004 ) : „Euro area inflation differentials » , ECB Working Paper č . 388 , a F. Altissimo , P. Benigno a D. Rodríguez-Palenzuela ( 2004 ) , „Inflation differentials in a currency area : facts , explanations and policies » , prezentované na workshope ECB s názvom „Monetary policy implications of heterogeneity in a currency area » ( Menovo-politické implikácie heterogenity v menovej oblasti ) , Frankfurt , 13 .
0 See the article entitled « Monetary policy and inflation differentials in a heterogeneous currency area » in the May 2005 issue of the 3 Monthly Bulletin .
30 Pozri článok s názvom „Monetary policy and inflation differentials in a heterogeneous currency area » vo vydaní Mesačného bulletinu z mája 2005 .
Differentials are normal in a monetary union
Ro z d i e l y s ú v menove j ú nii normálne
related to the conduct and operation of national fiscal , structural and wage policies or to the various regional responses to euro area-wide policies .
lanými realizáciou a pôsobením národných fiškálnych , štrukturálnych a mzdových politík alebo rôznymi regionálnymi reakciami na politiky uplatňované v celej eurozóne .
Some differentials are due to price level convergence
Niektoré rozdiely sú s pôsobené ko nvergenciou cenove j úrovne
Turning first to the factors related to convergence and economic integration , the implementation of Europe 's Single Market in the first half of the 1990s and the subsequent introduction of the single currency in 1999 have contributed to a marked decline in price level dispersion , mainly for tradable goods .
Ak sa najprv pozrieme na faktory súvisiace s konvergenciou a ekonomickou integráciou , implementácia európskeho jednotného trhu v prvej polovici 90 . rokov a následné zavedenie jednotnej meny v roku 1999 prispeli k značnému poklesu rozdielov v cenových úrovniach , najmä čo sa týka obchodovateľných tovarov .
The price convergence of tradable goods towards a common long-term level is likely to have accounted for some of the inflation differentials in the first years of the euro .
Cenová konvergencia obchodovateľných tovarov smerom k spoločnej dlhodobej úrovni pravdepodobne prispela k niektorým rozdielom v miere inflácie v prvých rokoch existencie eura .
Inflation differentials across the euro area countries may also result from the convergence of price levels for non-tradable goods and services 31 .
Rozdiely v inflácii v krajinách eurozóny tiež môžu vyplývať z konvergencie cien neobchodovateľných tovarov a služieb .
This catching-up effect is often associated with growth differentials between traded and non-traded sector productivity or , more generally , with the process of convergence in living standards in GDP per capita across economies .
31 Tento efekt dobiehania sa často spája s rozdielmi v raste produktivity medzi obchodovateľným a neobchodovateľným sektorom alebo , všeobecnejšie , s procesom konvergencie životnej úrovne vyjadrenej v HDP na obyvateľa medzi jednotlivými ekonomikami .
For example , according to the Balassa-Samuelson effect , countries that display pronounced sectoral differences in productivity developments relative to other countries ( with relatively higher productivity growth in the tradable sector ) would tend to experience relatively higher wage growth and inflation in the non-tradable sector .
Podľa Balassa-Samuelsonovho efektu napríklad krajiny , ktoré vykazujú značné sektorové rozdiely vo vývoji produktivity v porovnaní s inými krajinami ( s relatívne vyšším rastom produktivity v sektore obchodovateľných tovarov ) majú tendenciu k relatívne vyššiemu rastu miezd a inflácie v sektore neobchodovateľných tovarov a služieb .
Within a currency union , where a nominal exchange rate appreciation is not possible , such a country would experience higher overall relative inflation .
V rámci menovej únie , kde zhodnocovanie nominálneho výmenného kurzu nie je možné , by takáto krajina vykázala vyššiu celkovú relatívnu mieru inflácie .
However , empirical evidence of this effect is mixed .
Empirické dôkazy tohto efektu sú však zmiešané .
Second , inflation or price level differentials may also emanate from normal structural differences , such as heterogeneity in consumer preferences and differences in national exposure to changes in the exchange rate of the euro and the price of raw materials .
Po druhé , rozdiely v miere inflácie alebo cenovej úrovni tiež môžu vyplývať z bežných štrukturálnych rozdielov , ako je napríklad rôznorodosť preferencií spotrebiteľov a rozdiely v citlivosti jednotlivých krajín na zmeny výmenného kurzu eura a cien surovín .
In particular , differences in the degree of openness and in the composition of international trade could be factors explaining inflation differentials .
Najmä rozdiely v stupni otvorenosti a skladbe zahraničného obchodu môžu byť faktormi , vysvetľujúcimi inflačné diferenciály .
Some differentials are due to inappropriate policies
Niektoré rozdiely sú s pôs oben é nevhodn ými polit ikami
Third , both area-wide and regional policies might themselves shape the degree of heterogeneity in a currency union .
Po tretie , samotné politiky na úrovni celej eurozóny , ako aj regionálne politiky môžu formovať mieru heterogénnosti v rámci menovej únie .
For instance , fiscal policy may reinforce inflation differentials through the inappropriate use of fiscal instruments ( see Section 4.2 ) .
Napríklad fiškálna politika môže zvyšovať inflačné diferenciály prostredníctvom neadekvátneho uplatňovania fiškálnych nástrojov ( kapitola 4.2 ) .
Structural rigidities and a lack of full implementation of the Single Market may imply that larger price differentials are likely to be observed than in the case of a higher degree of cross-border competition and economic integration .
Štrukturálne nepružnosti a neúplná implementácia jednotného trhu môžu zvyšovať pravdepodobnosť väčších cenových rozdielov , než aké by sa pozorovali v prípade vyššej miery cezhraničnej konkurencie a ekonomickej integrácie .
Structural and wage policies conducted at national or regional level can also be a source of inflation differentials .
Zdrojom inflačných diferenciálov môžu byť tiež štrukturálne a mzdové politiky realizované na národnej alebo regionálnej úrovni .
For example , the fact that indexation clauses in collective wage-bargaining agreements are present in some euro area countries may , for instance , delay necessary adjustments and contribute to the persistence of inflation differentials by increasing inflation inertia in those countries .
Napríklad skutočnosť , že kolektívne zmluvy v niektorých krajinách eurozóny obsahujú klauzuly o indexácii miezd v závislosti od inflácie , môže spôsobovať oneskorovanie potrebnej adaptácie a prispievať k pretrvávaniu inflačných diferenciálov zvyšovaním zotrvačnosti inflačných trendov v týchto krajinách .
31 Non-tradables are goods and services that , to a large extent , are traded locally .
31 Neobchodovateľné tovary a služby sú tie , s ktorými sa obchoduje prevažne miestne .
Box 1
Box 5