natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Between 1998 and 2007 , the general government debt-to-GDP ratio decreased cumulatively by 28.5 percentage points ( see Chart 2a and Table 5 ) .
V rokoch 1998 až 2007 sa pomer dlhu verejnej správy k HDP kumulatívne znížil o 28,5 percentuálneho bodu ( graf 2a a tabuľka 5 ) .
It declined continuously between 1998 and 2007 , with only one interruption , in 2001 .
Od roku 1998 do roku 2007 sa tento pomer neustále znižoval , s výnimkou jedného prerušenia tohto trendu v roku 2001 .
Looking at the factors underlying the decline in public debt , the primary balance has been in surplus since 1998 , more than compensating for the mostly unfavourable growth / interestrate differential between 1998 and 2002 ( see Chart 2b ) .
V súvislosti s faktormi , ktoré spôsobili zníženie verejného dlhu možno konštatovať , že primárne saldo vykazuje od roku 1998 prebytok , čo viac ako kompenzuje nepriaznivý rozdiel medzi hospodárskym rastom a úrokovými mierami v rokoch 1998 až 2002 ( graf 2b ) .
Noticeable debt-increasing deficit-debt adjustments occurred in 2001 , 2004 and 2005 ( see Table 6 ) , mainly reflecting government purchases of financial assets .
K úpravám vzťahu deficitu a dlhu , ktoré značne zvýšili výšku dlhu došlo v rokoch 2001 , 2004 a 2005 ( tabuľka 6 ) , čo bolo spôsobené najmä nákupmi finančných aktív verejnou správou .
The share of public debt with a short-term maturity has remained roughly constant for most of the past few years ; at around 25.2% , it is relatively high ( see Table 5 ) .
Podiel krátkodobého verejného dlhu zostal vo väčšej časti uplynulých rokov zhruba konštantný , a to na úrovni okolo 25,2 %, čo je relatívne vysoká hodnota ( tabuľka 5 ) .
Even taking into account the level of the government debt ratio , fiscal balances are therefore relatively sensitive to changes in interest rates .
Aj s prihliadnutím na úroveň pomeru dlhu verejnej správy sú preto rozpočtové saldá relatívne citlivé na zmeny úrokových mier .
Having fallen significantly , the proportion of government debt denominated in foreign currency was low in 2007 .
Potom , ako výrazne klesal , sa podiel dlhu verejnej správy v cudzích menách významne znížil ; v roku 2007 ho možno hodnotiť ako nízky .
Given the overall debt level , fiscal balances are relatively insensitive to changes in exchange rates .
S prihliadnutím na celkovú úroveň dlhu sú však rozpočtové saldá relatívne necitlivé na pohyby výmenných kurzov .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , Chart 4 and Table 7 show that the general government total expenditure ratio declined rapidly from 1998 to 2001 .
Pokiaľ ide o vývoj ostatných fiškálnych ukazovateľov , z grafu 4 a tabuľky 7 vidno , že pomer celkových výdavkov verejnej správy sa od roku 1998 do roku 2001 prudko znížil .
The most significant contributions came from interest payable ( 1.9 percentage points ) and social benefits other than in kind ( 1.4 percentage points ) .
K tomuto poklesu najviac prispeli uhrádzané úroky ( 1,9 percentuálneho bodu ) a nepeňažné sociálne dávky ( 1,4 percentuálneho bodu ) .
In the two years after 2001 total expenditure increased again , before declining gradually between 2003 and 2007 , with this pattern spread over most expenditure categories .
V dvojročnom období od roku 2001 sa celkové výdavky znovu zvýšili . V rokoch 2003 až 2007 postupne klesali , pričom tento vývoj sa dotýkal takmer všetkých kategórií výdavkov .
On balance , the expenditure ratio was 6.5 percentage points lower in 2007 than in 1998 .
Celkovo bol pomer výdavkov v roku 2007 o 6,5 percentuálneho bodu nižší ako v roku 1998 .
The expenditure ratio is high in comparison with other countries with a similar level of per capita income .
V porovnaní s inými krajinami s podobnou úrovňou príjmov na obyvateľa je pomer výdavkov vysoký .
Government revenue in relation to GDP experienced relatively moderate changes between 1998 and 2007 .
Príjmy verejnej správy v pomere k HDP sa v rokoch 1998 až 2007 menili len málo .
After peaking at 60.1% in 1998 , the revenue ratio declined to 55.3% in 2002 , increasing thereafter to 56.0% in 2007 .
Po dosiahnutí maximálnej výšky 60,1 % v roku 1998 sa pomer príjmov znížil v roku 2002 na 55,3 % a potom sa zvýšil na 56,0 % v roku 2007 .
Looking ahead , according to Sweden 's mediumterm fiscal strategy , as presented in the update for 2007-10 of the convergence programme , dated November 2007 and preceding the European Commission forecasts shown in Table 4 , the budget surplus will be preserved over the coming years .
Čo sa týka budúceho vývoja , strednodobá stratégia fiškálnej politiky Švédska , ktorá je uvedená v aktualizácii konvergenčného programu na obdobie 2007 -- 2010 , uverejnená v novembri 2007 , pred prognózami Európskej komisie ( tabuľka 4 ) , predpokladá , že rozpočtový prebytok sa v nasledujúcich rokoch udrží .
According to this strategy , the structural balance , i.e. the cyclically adjusted balance net of one-off and temporary measures , will be above the medium-term objective specified in the Stability and Growth Pact , which is quantified in the convergence programme as a structural surplus of 1 % of GDP .
Podľa tejto stratégie bude štrukturálne saldo , t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a dočasných opatrení , nad úrovňou strednodobého cieľa stanoveného v Pakte stability a rastu , ktorý je v konvergenčnom programe kvantifikovaný ako štrukturálny prebytok vo výške 1 % HDP .
Moreover , government gross debt is planned to be reduced to 24.5% of GDP in 2010 .
Okrem toho je na rok 2010 naplánované zníženie hrubého dlhu verejnej správy na 24,5 % HDP .
Both total revenues and total expenditure are projected to decline as a share of GDP , reflecting an income tax reform as well as structural reforms in the social security system .
Podľa prognóz by malo dôjsť k zníženiu podielu celkových príjmov a celkových výdavkov na HDP v dôsledku reformy dane z príjmov , ako aj štrukturálnych reforiem v systéme sociálneho zabezpečenia .
For 2008 , the convergence programme suggests a moderate decrease in the surplus ratio , although the surplus is still expected to be well in excess of 1 % of GDP .
Na rok 2008 konvergenčný program predpokladá mierny pokles pomeru prebytku , hoci sa očakáva , že prebytok výrazne prevýši úroveň 1 % HDP .
However , according to the 2006 projections by the EU 's Economic Policy Committee and the European Commission , 2 Sweden is likely to experience only a moderate increase in age-related public expenditures in the years to 2050 , amounting to 2.2 percentage 2 « The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004-2050 ) » , Economic Policy Committee and European Commission ( 2006 ) .
projekcií Výboru pre hospodársku politiku EÚ a Európskej komisie 2 z roku 2006 by však malo Švédsko v období do roku 2050 zaznamenať iba mierny nárast verejných výdavkov spojených so starnutím obyvateľstva .
ECB Convergence Report May 2008 SWEDEN points of GDP .
Čiastočne je tu zohľadnená aj realizácia predchádzajúcich dôchodkových reforiem .
This reflects in part the implementation of pension reforms in the past . Nevertheless , continued vigilance is needed , as actual demographic , economic and financial developments may turn out to be less favourable than assumed in the projections .
Je však potrebná neustála opatrnosť , nakoľko sa môže ukázať , že demografický , ekonomický a finančný vývoj bude menej priaznivý , než uvádzajú projekcie .
Turning to fiscal challenges , policies of further tax reductions should be continued as envisaged in the convergence programme .
Pokiaľ ide o úlohy v rozpočtovej oblasti , malo by sa pokračovať v ďalšom znižovaní daní , ako to predpokladá konvergenčný program .
In conjunction with adjustments in social security systems , this would contribute to an improvement in the country 's economic flexibility .
Spolu s úpravami systémov sociálneho zabezpečenia by to prispelo k zvýšeniu ekonomickej flexibility krajiny .
Nevertheless , care should be taken that -- overall -- such measures do not lead to a pro-cyclical fiscal policy stance .
Treba však zabezpečiť , aby uvedené opatrenia ako celok neviedli k procyklickej fiškálnej politike . Ďalšie zlepšenia v rozpočtovom procese by pomohli zvýšiť transparentnosť a posilniť strednodobý výhľad fiškálnej politiky .
5.10.3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS In the two-year reference period from 19 April 2006 to 18 April 2008 , the Swedish krona did not participate in ERM II , but traded under a flexible exchange rate regime ( see Table 9a ) .
apríla 2006 do 18 . apríla 2008 nebola švédska koruna zapojená do mechanizmu ERM II , ale obchodovalo sa s ňou v režime pohyblivého výmenného kurzu ( tabuľka 9a ) .
In this period , the krona appreciated gradually against the euro until mid-December 2006 .
V tomto období sa až do polovice decembra 2006 koruna postupne zhodnocovala voči euru .
Thereafter , it was subject to some depreciation pressures .
Neskôr bola vystavená určitým depreciačným tlakom .
Overall , the Swedish currency often traded significantly stronger than its April 2006 average exchange rate , which is used as a benchmark for illustrative purposes in the absence of an ERM II central rate .
Celkovo sa so švédskou menou často obchodovalo s kurzom výrazne silnejším , než bol jej priemerný výmenný kurz z apríla 2006 , ktorý sa používa ako referenčná hodnota na ilustračné účely v prípade , že nie je k dispozícii centrálna parita ERM II .
The maximum upward deviation from this benchmark was 3.9% , while the maximum downward deviation amounted to 1.9% ( see Chart 5 and Table 9a ) .
Maximálna odchýlka nahor od tejto referenčnej hodnoty bola 3,9 %, zatiaľ čo maximálna odchýlka nadol bola 1,9 % ( graf 5 a tabuľka 9a ) .
Looking at these developments in more detail , between April and mid-December 2006 the Swedish krona appreciated by about 3 % to trade at around 9.0 kronor per euro , underpinned by robust economic growth and a strong external position .
Ak sa na tento vývoj pozrieme bližšie , v období od apríla do polovice decembra 2006 sa švédska koruna posilnila o približne 3 % a obchodovalo sa s ňou na úrovni asi 9,0 koruny za jedno euro , k čomu prispel vysoký hospodársky rast a silná zahraničná pozícia .
Since early 2007 net outflows in combined direct and portfolio investment and , subsequently , the turmoil in international financial markets may have contributed to downward pressures on the krona , which traded at 9.39 kronor per euro on 18 April 2008 , i.e. 0.6% weaker than its average level in April 2006 .
Od začiatku roku 2007 mohli k znižovaniu hodnoty koruny prispieť čisté odlevy priamych a portfóliových investícií a následne aj turbulencie na medzinárodných finančných trhoch . Dňa 18 .
Over the period under review , the exchange rate of the Swedish krona against the euro recorded a relatively high degree of volatility , as measured by annualised standard deviations of daily percentage changes .
apríla 2008 sa s korunou obchodovalo za 9,39 koruny za jedno euro , t. j. pri kurze horšom o 0,6 % ako jeho priemerná úroveň z apríla 2006 . Počas sledovaného obdobia vykazoval výmenný kurz švédskej koruny voči euru relatívne vysoký stupeň volatility meranej anualizovanou štandardnou odchýlkou denných percentuálnych zmien .
At the same time , short-term interest rate differentials against the three-month EURIBOR were modest and fluctuated around - 0.5 percentage point until the end of 2007 , before gradually closing towards the end of the period under review ( see Table 9b ) .
do konca roka 2007 sa pohybovali na úrovni približne - 0,5 percentuálneho bodu . Ku koncu sledovaného obdobia tento rozdiel postupne zanikol ( tabuľka 9b ) .
In a longer-term context , in March 2008 , both bilaterally against the euro and in effective terms , the real exchange rate of the Swedish krona was close to its ten-year historical averages ( see Table 10 ) .
Čo sa týka dlhodobejšieho horizontu , v marci 2008 sa reálny výmenný kurz švédskej koruny -- bilaterálne voči euru aj v efektívnom vyjadrení -- pohyboval blízko svojich desaťročných historických priemerov ( tabuľka 10 ) .
As regards other external developments , for most of the period since 1998 Sweden has maintained large surpluses in its combined current and capital account of the balance of payments , which amounted to 7.2% of GDP in 2007 .
Čo sa týka vývoja vo vzťahu k zahraničiu , Švédsko vykazovalo vo väčšej časti obdobia od roku 1998 vysoké prebytky spojeného bežného a kapitálového účtu platobnej bilancie , ktoré v roku 2007 dosahovali 7,2 % HDP .
From a financing perspective , combined direct and portfolio investment has recorded large net outflows over the past eight years and amounted to 6.6% of GDP in 2007 .
Z hľadiska financovania zaznamenali spojené priame a portfóliové investície počas posledných ôsmich rokov výrazné čisté odlevy a v roku 2007 dosiahli 6,6 % HDP .
Against this background , the country 's net international investment position improved gradually from - 36.5% of GDP in 1998 to - 6.4% of GDP in 2007 , while gross external debt amounted to 165.3% of GDP at the end of 2007 .
V tomto kontexte sa čistá medzinárodná investičná pozícia krajiny postupne zlepšila z - 36,5 % HDP v roku 1998 na - 6,4 HDP v roku 2007 , zatiaľ čo hrubý zahraničný dlh dosahoval na konci roka 2007 výšku 165,3 % HDP .
It may be recalled that Sweden is a small , open economy with a ratio of foreign trade in goods and services to GDP of 51.0% for exports and 43.8% for imports in 2007 ( see Table 11 ) .
Treba pripomenúť , že Švédsko je malou otvorenou ekonomikou , kde pomer zahraničného obchodu s tovarmi a službami k HDP v roku 2007 dosiahol 51,0 % 2 „The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004-2050 ) » , Výbor pre hospodársku politiku a Európska komisia ( 2006 ) .
Concerning measures of integration , in 2007 exports of goods to the euro area constituted 40.6% of total exports , whereas the corresponding figure for imports was higher at 47.9% .
Pokiaľ ide o mieru integrácie , v roku 2007 tvoril vývoz tovaru do eurozóny 40,6 % celkového vývozu , zatiaľ čo dovoz dosahoval vyššiu hodnotu , a to 47,9 %.
At the end of 2006 , the share of euro area countries in Sweden 's direct and portfolio investment liabilities stood at 49.1% and 35.5% , respectively .
Na konci roka 2006 predstavoval podiel krajín eurozóny na švédskych pasívach z priamych investícií 49,1 % a na pasívach z portfóliových investícií 35,5 %.
In the same year , the share of Sweden 's assets invested in the euro area amounted to 44.9% in the case of direct investment and 42.7% for portfolio investment ( see Table 12 ) . ECB Convergence Report May 2008
V rovnakom roku bol podiel švédskych aktív investovaných do eurozóny 44,9 % v prípade priamych investícií a 42,7 % v prípade portfóliových investícií ( tabuľka 12 ) .
205 5.10.4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS Over the reference period from April 2007 to March 2008 long-term interest rates in Sweden were 4.2% on average and thus well below the 6.5% reference value for the interest rate criterion ( see Table 13 ) .
5.10.4 VÝVOJ DLHODOBÝCH ÚROKOVÝCH MIER V sledovanom období od apríla 2007 do marca 2008 dosahovali dlhodobé úrokové miery vo Švédsku v priemere 4,2 %, čo je výrazne menej ako referenčná hodnota kritéria úrokových mier 6,5 % ( tabuľka 13 ) .
Taking a long-term perspective , Swedish interest rates , following some volatility between 1991 and 1999 , declined steadily , to reach a historically low level of 3 % by the middle of 2005 .
Z dlhodobého hľadiska švédske úrokové miery po období určitej volatility v rokoch 1991 až 1999 stále klesali , až sa v polovici roku 2005 dostali na historicky najnižšiu úroveň 3 %.
This downward movement was also seen in global bond yields and reflected , among other things , relatively contained inflation in most developed economies .
Tento klesajúci trend sa zaznamenal aj v prípade globálnych výnosov dlhopisov ; okrem iného k nemu prispela aj relatívne utlmená inflácia vo väčšine vyspelých ekonomík .
From the end of 2002 until September 2005 , Sveriges Riksbank lowered its repo rate by a total of 250 basis points , from 4 % to 1.5% .
Od konca roku 2002 do septembra 2005 znížila Sveriges Riksbank svoju repo sadzbu o celkovo 250 bázických bodov , zo 4 % na 1,5 %.
From late 2005 , longterm interest rates increased , to stand at slightly above 4.5% in mid-2007 .
Od konca roku 2005 sa dlhodobé úrokové miery zvyšovali a v polovici roka 2007 sa dostali na hodnotu mierne prevyšujúcu 4,5 %.
Again , this increase broadly reflected global developments and was driven by , among other factors , strong global growth .
K tomuto nárastu znovu došlo v dôsledku svetového vývoja . Okrem iného k nemu prispel aj vysoký svetový hospodársky rast .
Since the summer of 2007 , long-term interest rates in Sweden have declined following international developments .
Od leta 2007 sa dlhodobé úrokové miery vo Švédsku znižujú v súlade s medzinárodným vývojom .
However , the decrease was dampened as Sveriges Riksbank has in that time increased the repo rate by a total of 75 basis points .
Tento pokles sa však zmiernil , nakoľko Sveriges Riksbank odvtedy zvýšila repo sadzbu , a to celkovo o 75 bázických bodov .
Regarding the spread between Swedish and euro area long-term interest rates ( see Chart 6b ) , it was relatively wide between 2002 and 2004 , reflecting to some extent periods of higher inflation in Sweden than in the euro area and the more pronounced fall in euro area bond rates .
Pokiaľ ide o rozdiel medzi dlhodobými úrokovými mierami Švédska a eurozóny ( graf 6b ) , tento bol v rokoch 2002 až 2004 relatívne ECB Konvergenčná správa Máj 2008 veľký , a do určitej miery sa v ňom odrážali obdobia , keď bola inflácia vo Švédsku vyššia ako v eurozóne , a výraznejší pokles výnosov dlhopisov v eurozóne .
Since mid-2005 spreads have been negative , and at the beginning of 2008 they stood at around - 0.1 percentage point .
Od polovice roka 2005 je tento rozdiel záporný , keď na začiatku roka 2008 predstavoval približne - 0,1 percentuálneho bodu .
This negative long-term interest rate spread has been supported by Sweden 's fiscal performance and lower average inflation rates compared with the euro area .
K tomuto negatívnemu úrokovému rozpätiu prispelo plnenie švédskeho rozpočtu a nižšia priemerná miera inflácie v porovnaní s eurozónou .
The Swedish capital market is highly developed .
Švédsky kapitálový trh je vysoko rozvinutý .
At the end of 2007 the amount outstanding of debt securities issued by the corporate sector was equivalent to 88.2% of GDP , which was above the euro area average , while the stock
Objem nesplatených dlhových cenných papierov podnikového sektora predstavoval na konci roka 2007 88,2 % HDP , čo je viac ako priemer eurozóny .
market capitalisation was well above the euro area average ( 128.8% of GDP ) .
Kapitalizácia trhu s cennými papiermi bola výrazne nad priemerom eurozóny ( 128,8 % HDP ) .
In terms of bank credit , the Swedish financial sector resembles the euro area ( see Table 14 ) .
Čo sa týka bankových úverov , situácia vo švédskom finančnom sektore je podobná ako vo finančnom sektore eurozóny ( tabuľka 14 ) .
The amount outstanding of loans granted by Swedish banks to resident non-financial corporations , households and resident non-MFI financial corporations amounted to 120.4% of GDP at the end of 2007 .
Nesplatená suma úverov , ktoré švédske banky poskytli rezidentským nefinančným spoločnostiam , domácnostiam a rezidentským finančným spoločnostiam iným ako PFI , predstavovala na konci roka 2007 120,4 % HDP .
Loans of euro area banks to banks in the country accounted for 10.2% of total liabilities in 2007 .
Úvery , ktoré banky eurozóny poskytli bankám v krajine , tvorili v roku 2007 10,2 % z celkových pasív .
SWEDEN 208 208 208 209 209 209
ŠVÉDSKO
ECB Convergence Report May 2008 207
ECB Konvergenčná správa Máj 2008
2008 3.2 3.6 2.0 3.2 2.5 6 4 2 0 - 2 - 4 1998 2000 2002 2004 2006 Source : European Commission ( Eurostat ) . HICP unit labour costs import deflator 6 4 2 0 - 2 - 4
cENOVý VýVOJ Graf 1 cenový vývoj ( priemerná ročná percentuálna zmena ) HICP Jednotkové náklady práce Deflátor importu 6 4 2 0 - 2 6 4 2 0 - 2 1998 2000 2002 2004 2006 - 4
Table 1 HICP inflation ( annual percentage changes ) 2007 Dec. HICP inflation Reference value 1 ) Euro area 2 ) 2.5 3.1
tabuľka 1 inflácia HicP ( ročná percentuálna zmena ) 2007 2008 Apr. 2007 dec. jan . feb. marec až marec 2008 Inflácia HICP Referenčná hodnota 1 ) Eurozóna 2 ) 2,5 3,1 3,0 3,2 2,9 3,3 3,2 3,6 2,0 3,2 2,5
SWEDEN Table 3 Recent inflation trends and forecasts ( annual percentage changes ) ( a ) Recent trends in the HICP 2007 Nov. HICP Annual percentage change Change in the average of the latest three months from the previous three months , annualised rate , seasonally adjusted Change in the average of the latest six months from the previous six months , annualised rate , seasonally adjusted Sources : European Commission ( Eurostat ) and ECB calculations .
ŠVÉDSKO Tabuľka 3 Aktuálny vývoj a prognózy inflácie ( ročná percentuálna zmena ) ( a ) Aktuálny vývoj HICP 2007 Nov. HICP Ročná percentuálna zmena Priemerná zmena medzi poslednými 3 mesiacmi a predchádzajúcimi 3 mesiacmi , anualizovaná a očistená o sezónne vplyvy Priemerná zmena medzi poslednými 6 mesiacmi a predchádzajúcimi 6 mesiacmi , anualizovaná a očistená o sezónne vplyvy Zdroj : Európska komisia ( Eurostat ) a výpočty ECB .
2.4 2.5 2.8 3.1 2009 1.9 2.6 2.1 2.2 2.4 3.2 2.0 2008 Feb. 2.9 4.9 3.2 Dec. 2.5 4.3 2.3
2,4 2,5 2,8 3,1 2009 1,9 2,6 2,1 2,2 2,4 3,2 2,0 Dec. 2,5 4,3 2,3 Jan. 3,0 5,5 2,7 2008 Feb. 2,9 4,9 3,2 Mar .
3.2 4.8 3.8 ECB Convergence Report May 2008
ECB Konvergenčná správa Máj 2008
Table 4 General government fiscal position ( as a percentage of GDP ) 2006 General government surplus (+)/ deficit (-) Reference value Surplus / deficit , net of government investment expenditure 2 ) General government gross debt Reference value 2.3 - 3.0 5.4 45.9 60.0 2007 3.5 - 3.0 6.6 40.6 60.0 2008 1 ) 2.7 - 3.0 5.9 35.5 60.0
tabuľka 4 Fiškálna pozícia verejnej správy ( v percentách HDP ) 2006 Prebytok (+)/ deficit (--) verejnej správy Referenčná hodnota Prebytok / deficit očistený o investičné výdavky verejnej správy 2 ) Hrubý dlh verejnej správy Referenčná hodnota 2,3 - 3,0 5,4 45,9 60,0 2007 3,5 - 3,0 6,6 40,6 60,0 2008 1 ) 2,7 - 3,0 5,9 35,5 60,0
Chart 2 General government gross debt ( a ) Levels ( as a percentage of GDP ) levels ( b ) Annual change and underlying factors ( percentage points of GDP ) primary balance growth / interest rate differential deficit-debt adjustment change in debt-to-GDP ratio 70 65 60 55 50 45 40 35 1998 2000 2002 2004 2006 - 10 - 15 1998 2000 2002 2004 2006 - 10 - 15 0 - 5 0 - 5 10 5 10 5
Graf 2 Hrubý dlh verejnej správy ( a ) Stav ( v percentách HDP ) Stav ( b ) Ročná zmena a jej príčiny ( percentuálne body HDP ) Primárne saldo Diferenciál rastu / úrokovej miery Úprava vzťahu deficitu a dlhu Zmena pomeru dlhu k HDP 70 65 60 55 50 45 40 1998 2000 2002 2004 2006 35 10 5 0 - 5 - 10 - 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15
Table 5 General government gross debt -- structural features 1998 Total debt ( as a percentage of GDP ) Composition by currency (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Euro 1 ) Other foreign currencies Domestic ownership (% of total ) Average residual maturity ( in years ) Composition by maturity 2 ) (% of total ) Short-term ( up to and including one year ) Medium and long-term ( over one year ) 69.1 75.8 24.2 .
tabuľka 5 Hrubý dlh verejnej správy -- štrukturálne charakteristiky 1998 Celkový dlh ( v percentách HDP ) Zloženie podľa mien ( v % z celku ) V domácej mene V cudzích menách V eurách 1 ) V iných cudzích menách Domáce vlastníctvo ( v % z celku ) Priemerná zostatková splatnosť ( v rokoch ) Zloženie podľa splatností 2 ) ( v % z celku ) Krátkodobý dlh ( do 1 roka vrátane ) Stredno - a dlhodobý dlh ( viac ako 1 rok ) 69,1 75,8 24,2 .
2 ) Original maturity . 210
2 ) Pôvodná splatnosť .