natgillin/translations-raw huggingface dataset:
12 European Commission , « The single market : review of achievements » , November 2007 .
3 12 Európska komisia : „The single market : review of achievements » , november 2007 .
13 See P. Conway , D. De Rosa , G. Nicoletti and F. Steiner ( 2006 ) , « Regulation , Competition and Productivity Convergence » , OECD Economics Department Working Paper No 509 , and the literature quoted therein .
Rastúca konkurencia na produktových trhoch -- na úrovni EÚ i na národných úrovniach -- vedie k vytváraniu efektívnejších produkčných štruktúr . Empirická literatúra vo všeobecnosti potvrdzuje , že konkurencia na trhoch je významným faktorom pre vysvetlenie vývoja produktivity práce i relatívnych cien .
Increasing competition , deregulation and liberalisation 70
Deregulácia a liberalizácia prispievajú k vyššej úrovni a vyššiemu rastu produktivity práce .
ECB Monthly Bulletin 10th Anniversary of the ECB
13 Napríklad v sektore telekomunikácií možno vidieť prínosy otvorenia sieťových odvetví konkurencii .
significant acceleration from 4.5% to 7.3% in the periods 1980-95 and 1995-2005 , and telephone prices charged by the former monopolies for national and international calls fell by more than 40 %, on average , in Europe between 2000 and 2006 .
Hodinová produktivita práce v tomto konkrétnom sektore zaznamenala výrazné zrýchlenie zo 4,5 % v období rokov 1980 až 1995 na 7,3 % v období rokov 1995 až 2005 , pričom telefónne poplatky účtované bývalými monopolmi za národné a medzinárodné hovory sa v Európe v rokoch 2000 až 2006 v priemere znížili o viac ako 40 %.
This boosted the purchasing power of consumers , who now have more of their income available to spend on other goods and services .
To viedlo k zvýšeniu kúpnej sily spotrebiteľov , ktorí teraz môžu viac svojho príjmu použiť na kúpu iných tovarov a služieb .
However , much remains to be done , particularly in some areas of market services , which account for around 70 % of the euro area 's total nominal value added and total employment .
Napriek tomu je potrebné vynaložiť ešte mnoho úsilia , osobitne v niektorých oblastiach trhových služieb , ktorých príspevok k celkovej nominálnej pridanej hodnote a celkovej zamestnanosti v eurozóne predstavuje približne 70 %.
14 A broader and deeper EU internal market clearly remains a priority in the pursuit of effective competition in the energy market and the implementation of the Services Directive15 .
14 Širší a hlbší vnútorný trh EÚ zostáva i naďalej jasnou prioritou v snahe o dosiahnutie efektívnej súťaže na trhu s energiami a pri implementácii Smernice o službách .
The growing economic importance of services suggests that improvements in European living standards are , to a great extent , likely to depend on a high degree of competition and on productivity improvements in the services sector .
15 Rastúci ekonomický význam služieb naznačuje , že zvyšovanie životnej úrovne v Európe bude v značnej miere závisieť od vysokého stupňa konkurencie a zvyšovania produktivity v sektore služieb .
In order to exploit the productivity potential fully , product market reforms need to be accompanied by policies that support innovation and technological change .
Aby bolo možné plne využiť potenciál rastu produktivity , musia byť reformy na produktových trhoch doplnené politikami , ktoré podporujú inovácie a technologickú zmenu .
These include the unlocking of business potential by creating an entrepreneur-friendly economic environment , measures to support innovation through higher investment in research and development ( R & D ) , and policies geared towards improving human capital .
To zahŕňa využitie podnikateľského potenciálu vytvorením hospodárskeho prostredia priaznivého pre podnikanie , opatrenia na podporu inovácií prostredníctvom vyšších investícií do výskumu a vývoja a politiky zamerané na zlepšenie ľudského kapitálu .
An entrepreneur-friendly economic environment would imply fewer and more efficient regulations , particularly helping small and medium-sized enterprises to develop at home and across borders , as well as positive action to ease access to the finance that these enterprises need .
Ekonomické prostredie priaznivé pre podnikanie vyžaduje menej , ale viac efektívnych predpisov , osobitne predpisov na podporu rozvoja malých a stredných podnikov doma i na zahraničných trhoch , ako aj pozitívne postupy na uľahčenie prístupu k financiám , ktoré tieto podniky potrebujú .
Europe is still lagging behind in this field .
Európa v tejto oblasti stále zaostáva .
For instance , venture capital financing in Europe is only a fraction of what it is in the United States relative to the size of each economy .
Napríklad financovanie rizikového kapitálu v Európe predstavuje iba zlomok toho , čo je k dispozícii v Spojených štátoch v pomere k veľkosti oboch ekonomík .
The promotion of R & D investment is also a major issue .
Podpora investícií do výskumu a vývoja je taktiež závažnou otázkou .
In 2005 R & D investment amounted to 1.9% of euro area GDP , compared with 2.7% in the case of the United States .
V roku 2005 predstavovali investície do výskumu a vývoja 1,9 % HDP eurozóny , v porovnaní s 2,7 % v prípade Spojených štátov .
In addition to structural reforms , stability-oriented fiscal policies are a pre-condition for the smooth functioning of EMU .
Okrem štrukturálnych reforiem sú ďalším predpokladom hladkého fungovania HMÚ fiškálne politiky orientované na stabilitu .
The next section considers fiscal policy issues .
Nasledujúca kapitola je venovaná otázkam fiškálnej politiky .
ECONOMIC POLICY CHALLENGES AND ENLARGEMENT
OTVORENÉ OTÁZKY HOSPODÁRSKEJ POLITIKY A ROZŠIROVANIA R a s t ú c a kon ku r encia , deregulácia a liberalizácia
Greater competition in services remains key 4.2 FISCAL POLICIES This section recalls the importance of sound public finances .
4.2 FIŠKÁLNE POLITIKY Táto kapitola opätovne zdôrazňuje dôležitosť zdravých verejných financií .
It also provides an overview of fiscal developments before and during Stage Three of EMU , the implementation of the Stability and Growth Pact , and medium to longer-term fiscal challenges ( see Chapter 2 for details of the institutional framework for fiscal policies in EMU ) .
Taktiež poskytuje prehľad fiškálneho vývoja pred a počas tretej fázy HMÚ , opisuje implementáciu Paktu stability a rastu a venuje sa strednodobým až dlhodobým rozpočtovým výzvam ( podrobnejšie o inštitucionálnom rámci pre fiškálnu politiku v HMÚ v kapitole 2 ) .
Fiscal policies can have a significant impact on economic growth and inflationary pressures through the level and composition of government revenue and expenditure , as well as budget deficits and public debt .
13 Pozri P. Conway , D. De Rosa , G. Nicoletti a F. Steiner ( 2006 ) : „Regulation , Competition and Productivity Convergence » , OECD Economics Department Working Paper č .
16 High deficits can give rise to demand and inflationary pressures , potentially forcing the monetary authority to keep short-term interest rates at a higher level than would otherwise be necessary .
509 , a tam citovanú literatúru .
Fiscal may also undermine confidence in a stability-oriented monetary policy if private agents come to expect 14 For a detailed analysis of the degree of competition in the euro area services sector and its effects on labour productivity and prices , see the article entitled « Competition and economic performance of the euro area services sector » in the May 2008 issue of the Monthly Bulletin .
14 Podrobná analýza miery konkurencie v sektore služieb eurozóny a jej efektov na produktivitu práce a na ceny je uvedená v článku s názvom „Competition and economic performance of the euro area services sector » uverejnenom vo vydaní Mesačného bulletinu z mája 2008 .
15 The Directive on services in the internal market , which aims to bolster the freedom of EU companies to establish themselves in other Member States and the free movement of services , was adopted by the European Parliament and the Council in December 2006 and must now be transposed by the Member States into national law by the end of 2009 . 16 See the article entitled « Fiscal policy influences on macroeconomic stability and prices » in the April 2004 issue of the Monthly Bulletin .
15 Smernica o službách na vnútornom trhu , ktorej cieľom je podporiť slobodu spoločností z EÚ etablovať sa v iných členských štátoch a voľný pohyb služieb , bola prijatá Európskym parlamentom a Radou v decembri 2006 a členské štáty sú povinné ju transponovať do svojej národnej legislatívy do konca roku 2009 .
Stability-oriented fiscal policies are essential to EMU ECB Monthly Bulletin 10th Anniversary of the ECB
ECB Mesačný bulletin 10 . výročie ECB
that excessive government borrowing will ultimately be accommodated by the central bank .
Fiš kálne politiky zamerané na s t abilit u sú pre HMÚ rozhodu júce
Sound and sustainable fiscal policies are therefore a pre-condition for sustainable economic growth and a smooth functioning of monetary union , including the avoidance of imbalances across countries ( see Section 4.3 ) .
Fiškálne politiky môžu mať významný vplyv na hospodársky rast a inflačné tlaky prostredníctvom úrovne a zloženia rozpočtových príjmov a výdavkov , ako aj rozpočtových deficitov a dlhu verejnej správy .
A number of institutional arrangements have been established at EU level in order to ensure appropriate medium-term-oriented national fiscal policies and sustainable public finances in EMU . In particular , Member States adopting the euro are obliged by the Treaty on European Union to avoid excessive government deficits .
16 Vysoké deficity môžu spôsobovať rast dopytu a inflačné tlaky , čím potenciálne nútia menové orgány udržiavať krátkodobé úrokové sadzby na vyššej úrovni , než by inak bolo potrebné .
These are assessed against reference values of 3 % and 60 % of GDP for general government deficit and debt ratios respectively . Furthermore , the Stability and Growth Pact , adopted in 1997 and revised in 2005 , obliges EU Member States to pursue appropriate « close to balance or in surplus » budgetary objectives over the medium term .
Fiškálne výdavky tiež môžu podkopať dôveru v menovú politiku orientovanú na stabilitu , ak súkromní agenti začnú očakávať , že nadmerné pôžičky vlády budú v konečnom dôsledku financované centrálnou bankou .
Countries with such positions should have room to allow the operation of the « automatic fiscal stabilisers » without breaching the 3 % deficit ceiling , thereby mitigating the impact of the business cycle and contributing to the smooth functioning of EMU . 17 FISCAL DEVELOPMENTS IN THE EURO AREA BEFORE AND DURING STAGE THREE OF EMU Fiscal positions have improved ...
Zdravé a udržateľné fiškálne politiky sú preto predpokladom pre trvalo udržateľný hospodársky rast a bezproblémové fungovanie menovej únie , vrátane predchádzania nerovnováham v jednotlivých krajinách ( časť 4.3 ) .
Chart 3 Euro area general government fiscal developments in the period 1980-2007 ( as a percentage of GDP ) consolidated gross debt ( right-hand scale ) deficit ( left-hand scale ) 6 5 4 3 2 1 0 1980 100 Stage Three of EMU 90 80 70 60 50 40 30 20 10 1984 1988 1992 1996 2000 2004 0 2008
Graf 3 Fiškálny vývoj vo verejnej správe eurozóny v období 1980 až 2007 ( v % HDP ) Konsolidovaný hrubý dlh ( pravá os ) Deficit ( ľavá os ) 6 5 4 3 2 1 0 1980 Tretia etapa HMÚ 100 90 80 70 60 50 40 30 20 10 1984 1988 1992 1996 2000 2004 0 2008
interest expenditure primary expenditure total revenue 53 51 49 47 45 43 41 39 37 35 1980 1984 1988 1992 1996 2000 2004 53
Na úrovni EÚ bolo vytvorených viacero inšti53 53 tucionálnych mechanizmov s cieľom zabezpeTretia 51 51 etapa HMÚ čiť primerané strednodobo orientované národné 49 49 fiškálne politiky a udržateľné verejné financie 47 47 v HMÚ .
Stage Three of EMU 51 49 47 45 43 41 39 37
Členské štáty prijímajúce euro sú 45 45 na základe Zmluvy o Európskej únii povinné najmä predchádzať nadmernému deficitu ve43 43 rejných financií . Tento deficit sa hodnotí voči 41 41 referenčnej hodnote 3 % HDP v prípade de39 39 ficitu verejnej správy a 60 % HDP v prípade 37 37 zadlženosti verejného sektora .
In the decades preceding EMU , fiscal policies in Note : Data exclude proceeds from the sale of Universal Mobile Telecommunications System ( UMTS ) licences .
Poznámka : Údaje nezahŕňajú výnosy z predaja licencií univernaného alebo prebytkového rozpočtu » . Krajiny zálneho mobilného telekomunikačného systému ( UMTS ) .
many European countries were characterised by unsustainable rates of spending growth , rising tax burdens and the steady build-up of government debt .
s takýmito pozíciami by mali mať priestor na umožnenie fungovania „automatických fiškálnych stabilizátorov » bez toho , aby sa prekročila hranica deficitu 3 %, čím by sa zmierňoval vplyv podnikateľského cyklu a podporilo by sa hladké fungovanie HMÚ . 17 FIŠKÁLNY VÝVOJ V EUROZÓNE PRED A POČAS TRETEJ FÁZY HMÚ Fi š k á lne pozície sa zlepšili ...
During the 1980s and early 1990s , the euro area general government deficit ratio was , on average , in the range of 4-5 % of GDP and the government debt-to-GDP ratio rose from below 40 % to around 70 % ( see Chart 3 and Table 3 ) .
V desaťročiach , ktoré predchádzali vzniku HMÚ , boli fiškálne politiky v mnohých európskych krajinách charakterizované neudržateľnými mierami rastu výdavkov , zvyšovaním daňového zaťaženia a neustálym zvyšovaním štátneho dlhu .
Since then , the aggregate fiscal position of the euro area countries has improved markedly .
V 80 .
Notably , in the run-up to Stage Three of EMU , government borrowing fell significantly and , by 2000 , the deficit ratio ( net of proceeds from the sale of UMTS licences ) reached a low of 1 % of GDP . The euro area government deficit ratio increased again , reaching 3.1% of GDP in 2003 , but thereafter an improvement has seen it decline to 0.6% of GDP in 2007 , its lowest level since the early 1970s .
rokoch a na začiatku 90 . rokov dosahoval deficit verejnej správy eurozóny v priemere hodnotu od 4 do 5 % HDP , pričom pomer štátneho dlhu k HDP sa zvýšil z hodnoty nižšej než 40 % na približne 70 % ( graf 3 a tabuľka 3 ) .
Sources : European Commission , NCBs and ECB calculations .
Odvtedy 16 Pozri článok s názvom „Fiscal policy influences on macroeconomic stability and prices » vo vydaní Mesačného bulletinu z apríla 2004 .
17 See the article entitled « EMU and the conduct of fiscal policies » in the January 2004 issue of the Monthly Bulletin .
17 Pozri článok s názvom „EMU and the conduct of fiscal policies » vo vydaní Mesačného bulletinu z januára 2004 .
Table 3 General government budget balances in euro area countries in the period 1990-2007 ( as a percentage of GDP ) 1990-1998 Belgium Germany Ireland Greece Spain France Italy Cyprus Luxemburg Malta Neterlands Austria Portugal Slovenia Finland Euro Area - 5.0 - 3.0 1999-2007 - 0.2 - 2.4 1.6 - 4.5 0.1 - 2.6 - 2.9 - 2.7 2.3 - 5.3 - 0.5 - 1.5 - 3.6 - 2.4 3.9 - 1.9 1999 - 0.5 - 1.5 2.7 - 3.4 - 1.4 - 1.8 - 1.7 - 4.3 3.4 - 7.7 0.4 - 2.2 - 2.8 - 3.1 1.6 - 1.4 2000 0.1 - 1.1 4.7 - 3.7 - 1.1 - 1.5 - 2.0 - 2.3 6.0 - 6.2 1.3 - 2.1 - 3.2 - 3.8 6.9 - 1.0 2001 0.4 - 2.8 0.9 - 4.9 - 0.6 - 1.6 - 3.1 - 2.2 6.1 - 6.4 - 0.2 0.0 - 4.3 - 4.5 5.0 - 1.9 2002 0.0 - 3.7 - 0.6 - 4.7 - 0.5 - 3.2 - 2.9 - 4.4 2.1 - 5.5 - 2.0 - 0.6 - 2.9 - 2.5 4.1 - 2.5 2003 0.0 - 4.0 0.4 - 5.6 - 0.2 - 4.1 - 3.5 - 6.5 0.5 - 9.8 - 3.1 - 1.4 - 2.9 - 2.7 2.6 - 3.1 2004 0.0 - 3.8 1.4 - 7.4 - 0.3 - 3.6 - 3.5 - 4.4 - 1.2 - 4.6 - 1.7 - 3.7 - 3.4 - 2.3 2.4 - 2.9 2005 - 2.3 - 3.4 1.6 - 5.1 1.0 - 2.9 - 4.2 - 2.4 - 0.1 - 3.2 - 0.3 - 1.5 - 6.1 - 1.5 2.9 - 2.5 2006 0.3 - 1.6 3.0 - 2.6 1.8 - 2.4 - 3.4 - 1.2 1.3 - 2.5 0.5 - 1.5 - 3.9 - 1.2 4.1 - 1.3 2007 - 0.2 0.0 0.3 - 2.8 2.2 - 2.7 - 1.9 3.3 2.9 - 1.8 0.4 - 0.5 - 2.6 - 0.1 5.3 - 0.6
Tabuľka 3 Rozpočtové saldá verejnej správy v krajinách eurozóny v období 1990 až 2007 ( v % HDP ) 1990 -- 1998 Belgicko Nemecko Írsko Grécko Španielsko Francúzsko Taliansko Cyprus Luxembursko Malta Holandsko Rakúsko Portugalsko Slovinsko Fínsko Eurozóna - 5,0 - 3,0 1999-2007 - 0,2 - 2,4 1,6 - 4,5 0,1 - 2,6 - 2,9 - 2,7 2,3 - 5,3 - 0,5 - 1,5 - 3,6 - 2,4 3,9 - 1,9 1999 - 0,5 - 1,5 2,7 - 3,4 - 1,4 - 1,8 - 1,7 - 4,3 3,4 - 7,7 0,4 - 2,2 - 2,8 - 3,1 1,6 - 1,4 2000 0,1 - 1,1 4,7 - 3,7 - 1,1 - 1,5 - 2,0 - 2,3 6,0 - 6,2 1,3 - 2,1 - 3,2 - 3,8 6,9 - 1,0 2001 0,4 - 2,8 0,9 - 4,9 - 0,6 - 1,6 - 3,1 - 2,2 6,1 - 6,4 - 0,2 0,0 - 4,3 - 4,5 5,0 - 1,9 2002 0,0 - 3,7 - 0,6 - 4,7 - 0,5 - 3,2 - 2,9 - 4,4 2,1 - 5,5 - 2,0 - 0,6 - 2,9 - 2,5 4,1 - 2,5 2003 0,0 - 4,0 0,4 - 5,6 - 0,2 - 4,1 - 3,5 - 6,5 0,5 - 9,8 - 3,1 - 1,4 - 2,9 - 2,7 2,6 - 3,1 2004 0,0 - 3,8 1,4 - 7,4 - 0,3 - 3,6 - 3,5 - 4,4 - 1,2 - 4,6 - 1,7 - 3,7 - 3,4 - 2,3 2,4 - 2,9 2005 - 2,3 - 3,4 1,6 - 5,1 1,0 - 2,9 - 4,2 - 2,4 - 0,1 - 3,2 - 0,3 - 1,5 - 6,1 - 1,5 2,9 - 2,5 2006 0,3 - 1,6 3,0 - 2,6 1,8 - 2,4 - 3,4 - 1,2 1,3 - 2,5 0,5 - 1,5 - 3,9 - 1,2 4,1 - 1,3 2007 - 0,2 0,0 0,3 - 2,8 2,2 - 2,7 - 1,9 3,3 2,9 - 1,8 0,4 - 0,5 - 2,6 - 0,1 5,3 - 0,6
Sources : European Commision , NCBs and ECB calculations .
Zdroj : Európska komisia , národné centrálne banky a výpočty ECB .
Notes : Figures for the periods 1990-98 and 1999-2007 are annual averages .
Poznámky : Údaje za obdobia 1990 až 1998 a 1999 až 2007 sú ročné priemery .
Germany data for 1990 refer to West Germany .
Údaje za Nemecko z roku 1990 sa vzťahujú len na západné Nemecko .
Data exclude proceeds from the sale of universal mobile telecommunications system ( UMTS ) licences .
V údajoch nie sú zahrnuté výnosy z predaja licencií univerzálneho mobilného telekomunikačného systému ( UMTS ) .
The lower euro area government deficit ratios of recent years can be attributed , in large part , to a significant decline in interest rates and thus in the burden of interest payments , which have fallen from around 5.5% of GDP in the early 1990s to slightly less than 3 % of GDP since 2005 .
Nižší deficit verejnej správy eurozóny z posledných rokov je v značnom rozsahu výsledkom výrazného poklesu úrokových sadzieb a tým aj bremena úrokových platieb , ktoré pokleslo z približne 5,5 % HDP začiatkom 90 . rokov na niečo menej než 3 % HDP od roku 2005 .
Beyond this , an assessment of the relative contributions of government revenues and primary expenditure to fiscal consolidation is complicated by the responsiveness of these variables to cyclical developments .
Hodnotenie relatívneho príspevku vládnych príjmov a primárnych výdavkov k fiškálnej konsolidácii však komplikuje citlivosť týchto premenných na cyklický vývoj . Pri pohľade na dlhodobejší trend , pred treťou fázou HMÚ pomer primárnych výdavkov verejnej správy k HDP v eurozóne zostával od polovice 80 .
Looking at longer trends , the ratio of primary government spending to GDP in the euro area has remained broadly constant since the mid-1980s , whereas the revenue-to-GDP ratio witnessed a structural increase prior to Stage Three of EMU .
rokov približne na nezmenenej úrovni , kým pomer príjmov k HDP zaznamenal štrukturálne zvýšenie .
Since 1999 , both the government revenue and primary expenditure-to-GDP ratios have fluctuated around high but broadly constant levels , indicating that the trend towards ever higher government spending and revenue ratios of previous decades has come to a halt .
Od roku 1999 sa pomery vládnych príjmov a primárnych výdavkov k HDP pohybovali na vysokých , ale relatívne konštantných úrovniach , čo naznačuje , že trend smerom k ďalšiemu zvyšovaniu pomeru vládnych výdavkov a príjmov z predchádzajúcich desaťročí sa zastavil .
The improvement in the aggregate euro area fiscal position over the past two decades reflects a significant degree of convergence towards sustainable public finances among the participating countries .
Zlepšenie agregátnej fiškálnej pozície eurozóny počas predchádzajúcich dvoch desaťročí odzrkadľuje významný stupeň konvergencie smerom k udržateľným verejným financiám medzi zúčastnenými krajinami .
Notably , the very high budget deficits observed in some countries in the 1980s and early 1990s have largely been eliminated .
Najmä veľmi vysoké rozpočtové deficity vykazované niektorými krajinami v 80 .
In the high debt countries in particular , the interest burden has fallen considerably on account of the much lower interest rates now being paid on outstanding government debt .
Osobitne v krajinách s vysokou úrovňou zadlženosti sa výrazne znížilo úrokové zaťaženie vďaka podstatne nižším úrokovým mieram plateným v súčasnosti zo štátneho dlhu .
This can be seen largely as a benefit resulting from the elimination of exchange rate risk and the transition to more stability-oriented macroeconomic policies in EMU .
To je možné považovať hlavne za prínos vyplývajúci z eliminovania kurzového rizika a z prechodu na makroekonomické politiky HMÚ , ktoré sú viac orientované na stabilitu .
18 However , this implies that primary deficit measures have improved less .
18 Z toho však vyplýva , že ukazovatele primárneho deficitu sa zlepšili v menšom rozsahu .
Moreover , there has been only a limited improvement in government debt-to-GDP ratios , and the fact that some euro area member countries still have debt ratios well above the reference value of 60 % of GDP in 2007 ( see Table 4 ) is a cause for concern . ...
Okrem toho došlo iba k obmedzenému zlepšeniu pomeru vládneho dlhu k HDP a skutočnosť , že niektoré členské krajiny eurozóny v roku 2007 stále vykázali pomer dlhu výrazne nad referenčnou hodnotou 60 % HDP ( tabuľka 4 ) , vyvoláva obavy .
Further reductions in some debt-to-GDP ratios needed 18 See the article entitled « Fiscal policies and financial markets » in the February 2006 issue of the Monthly Bulletin .
18 Pozri článok s názvom „Fiscal policies and financial markets » vo vydaní Mesačného bulletinu z februára 2006 . ...
Table 4 Euro area general government fiscal positions in the period 1990-2007 ( as a percentage of GDP ) Debt 1990-1998 1999-2007 Belgium Germany Ireland Greece Spain France Italy Cyprus Luxembourg Malta Netherlands Austria Portugal Slovenia Finland Euro area 127.0 n.a. n.a. n.a. n.a. 48.7 n.a. n.a. n.a. n.a. 74.6 n.a. 56.5 n.a. n.a. n.a. 98.8 63.3 32.4 100.5 49.3 61.5 106.9 64.0 6.4 63.8 51.8 64.1 57.5 26.8 41.9 69.0 Primary expenditure 2007 1990-1998 1999-2007 1998 84.6 65.0 25.5 94.5 36.2 64.2 104.0 59.8 6.8 62.6 45.4 59.1 63.6 24.1 35.4 66.4 42.9 n.a. n.a. n.a. n.a. 49.8 n.a. n.a. n.a. n.a. 46.7 n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. 44.4 44.1 32.4 39.6 36.4 49.8 42.7 37.9 39.6 40.4 43.0 47.7 42.4 44.6 47.2 44.0 43.0 44.7 31.1 41.0 36.9 49.4 41.3 33.7 40.6 39.8 42.0 50.0 39.5 44.1 49.0 44.0 Interest expenditure 2007 1990-1998 1999-2007 1998 44.9 41.1 35.4 39.4 37.2 50.0 43.8 40.0 37.3 39.3 43.8 45.6 42.9 41.9 46.1 43.3 9.6 n.a. 5.8 n.a. 4.5 3.2 n.a. 3.1 n.a. 2.6 5.6 n.a. n.a. 2.3 n.a. n.a. 5.4 2.9 1.4 5.5 2.4 2.8 5.4 3.3 0.2 3.5 2.8 3.0 2.8 1.9 2.0 3.4 7.4 3.4 3.3 8.5 4.2 3.3 7.9 3.1 0.4 3.2 4.7 3.5 3.3 2.3 3.5 4.6 1998 117.1 60.3 54.0 105.8 64.1 59.4 114.9 58.4 7.4 53.4 65.7 64.3 52.1 23.1 48.2 72.8
Tabuľka 4 Fiškálne pozície verejnej správy v eurozóne v rokoch 1990 až 2007 ( v % HDP ) Dlh 1990 -- 1998 1999 -- 2007 Belgicko Nemecko Írsko Grécko Španielsko Francúzsko Taliansko Cyprus Luxembursko Malta Holandsko Rakúsko Portugalsko Slovinsko Fínsko Eurozóna 127,0 n.a. n.a. n.a. n.a. 48,7 n.a. n.a. n.a. n.a. 74,6 n.a. 56,5 n.a. n.a. n.a. 98,8 63,3 32,4 100,5 49,3 61,5 106,9 64,0 6,4 63,8 51,8 64,1 57,5 26,8 41,9 69,0 1998 117,1 84,6 60,3 65,0 54,0 25,5 105,8 94,5 64,1 36,2 59,4 64,2 114,9 104,0 58,4 59,8 7,4 6,8 53,4 62,6 65,7 45,4 64,3 59,1 52,1 63,6 23,1 24,1 48,2 35,4 72,8 66,4 42,9 n.a. n.a. n.a. n.a. 49,8 n.a. n.a. n.a. n.a. 46,7 n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. Primárne výdavky 2007 1990 -- 1998 1999 -- 2007 44,4 44,1 32,4 39,6 36,4 49,8 42,7 37,9 39,6 40,4 43,0 47,7 42,4 44,6 47,2 44,0 1998 43,0 44,7 31,1 41,0 36,9 49,4 41,3 33,7 40,6 39,8 42,0 50,0 39,5 44,1 49,0 44,0 44,9 41,1 35,4 39,4 37,2 50,0 43,8 40,0 37,3 39,3 43,8 45,6 42,9 41,9 46,1 43,3 9,6 n.a. 5,8 n.a. 4,5 3,2 n.a. 3,1 n.a. 2,6 5,6 n.a. n.a. 2,3 n.a. n.a. Úrokové výdavky 2007 1990 -- 1998 1999 -- 2007 5,4 2,9 1,4 5,5 2,4 2,8 5,4 3,3 0,2 3,5 2,8 3,0 2,8 1,9 2,0 3,4 1998 7,4 3,4 3,3 8,5 4,2 3,3 7,9 3,1 0,4 3,2 4,7 3,5 3,3 2,3 3,5 4,6 2007 3,9 2,8 0,9 3,9 1,6 2,6 4,7 3,1 0,2 3,3 2,2 2,6 2,9 1,4 1,4 3,0