natgillin/translations-raw huggingface dataset:
36.3 23.8 36.5 Table 11 External developments ( as a percentage of GDP , unless otherwise stated ) 1998 Balance of payments Current account and capital account balance 1 ) Current account balance Goods balance Services balance Income balance Current transfers balance Capital account balance Combined direct and portfolio investment balance 1 ) Direct investment balance Portfolio investment balance Other investment balance Reserve assets Exports of goods and services Imports of goods and services Net international investment position 2 ) Gross external debt 2 ) 1999 - 4.0 - 4.8 - 5.4 1.1 - 1.5 1.0 0.8 6.9 3.8 3.2 1.8 - 3.6 60.2 64.5 - 22.9 53.7 2000 - 3.0 - 3.5 - 4.5 2.2 - 1.7 0.6 0.5 13.3 9.4 3.9 - 7.4 - 3.6 69.5 71.8 - 23.8 55.6 2001 - 7.9 - 8.3 - 10.1 2.3 - 1.5 1.0 0.4 6.1 7.4 - 1.3 1.9 - 0.7 71.8 79.7 - 26.2 54.2 2002 - 7.5 - 7.9 - 8.7 1.9 - 1.9 0.8 0.4 18.7 16.4 2.3 2.0 - 14.5 70.2 77.0 - 22.3 48.3 2003 - 5.6 - 5.9 - 1.9 0.7 - 5.5 0.7 0.3 4.1 5.8 - 1.7 4.7 - 4.2 75.6 76.8 - 33.4 50.8 2004 - 7.5 - 7.8 - 3.6 0.6 - 5.2 0.4 0.3 9.4 7.2 2.1 2.0 - 4.1 74.3 77.3 - 39.7 51.5 2005 - 8.5 - 8.5 - 5.0 0.7 - 4.2 0.0 0.0 2.7 4.8 - 2.0 10.0 - 4.8 75.9 80.2 - 48.6 61.6 2006 - 7.1 - 7.0 - 4.5 1.4 - 3.7 - 0.1 - 0.1 9.7 6.8 2.9 - 7.4 4.7 84.0 87.2 - 59.8 52.1 2007 - 4.7 - 5.3 - 1.2 0.7 - 4.3 - 0.6 0.6 2.9 3.5 - 0.6 6.3 - 5.2 86.1 86.5 - 53.2 55.1
Tabuľka 11 Vývoj vo vzťahu k zahraničiu ( v percentách HDP , ak nie je uvedené inak ) 1998 Platobná bilancia Bežný a kapitálový účet 1 ) Bežný účet Bilancia tovarov Bilancia služieb Bilancia výnosov Bežné transfery Kapitálový účet Priame a portfóliové investície 1 ) Priame investície Portfóliové investície Ostatné investície Rezervné aktíva Vývoz tovarov a služieb Dovoz tovarov a služieb Čistá medzinárodná investičná pozícia 2 ) Hrubý zahraničný dlh 2 ) 1999 - 4,0 - 4,8 - 5,4 1,1 - 1,5 1,0 0,8 6,9 3,8 3,2 1,8 - 3,6 60,2 64,5 - 22,9 53,7 2000 - 3,0 - 3,5 - 4,5 2,2 - 1,7 0,6 0,5 13,3 9,4 3,9 - 7,4 - 3,6 69,5 71,8 - 23,8 55,6 2001 - 7,9 - 8,3 - 10,1 2,3 - 1,5 1,0 0,4 6,1 7,4 - 1,3 1,9 - 0,7 71,8 79,7 - 26,2 54,2 2002 - 7,5 - 7,9 - 8,7 1,9 - 1,9 0,8 0,4 18,7 16,4 2,3 2,0 - 14,5 70,2 77,0 - 22,3 48,3 2003 - 5,6 - 5,9 - 1,9 0,7 - 5,5 0,7 0,3 4,1 5,8 - 1,7 4,7 - 4,2 75,6 76,8 - 33,4 50,8 2004 - 7,5 - 7,8 - 3,6 0,6 - 5,2 0,4 0,3 9,4 7,2 2,1 2,0 - 4,1 74,3 77,3 - 39,7 51,5 2005 - 8,5 - 8,5 - 5,0 0,7 - 4,2 0,0 0,0 2,7 4,8 - 2,0 10,0 - 4,8 75,9 80,2 - 48,6 61,6 2006 - 7,1 - 7,0 - 4,5 1,4 - 3,7 - 0,1 - 0,1 9,7 6,8 2,9 - 7,4 4,7 84,0 87,2 - 59,8 52,1 2007 - 4,7 - 5,3 - 1,2 0,7 - 4,3 - 0,6 0,6 2,9 3,5 - 0,6 6,3 - 5,2 86,1 86,5 - 53,2 55,1
199 Table 12 Indicators of integration with the euro area ( as a percentage of the total ) 1998 External trade with the euro area Exports of goods Importsof goods Investment position with the euro area Inward direct investment 1 ) Outward direct investment 1 ) , 2 ) Portfolio investment liabilities 1 ) Portfolio investment assets 1 ) Memo items : External trade with the EU Exports of goods Imports of goods 53.1 46.6 59.6 4.4 1999 57.3 48.9 59.8 4.3 2000 56.9 46.1 67.1 4.7 2001 57.4 46.7 71.5 9.2 53.2 46.7 2002 57.7 47.4 72.1 15.5 55.0 69.5 2003 58.1 48.9 73.6 10.1 63.3 59.4 2004 56.0 48.7 71.0 - 17.7 69.1 58.7 2005 53.6 45.5 73.4 - 39.9 59.2 63.9 2006 52.4 42.9 75.8 5.3 56.5 65.9 2007 52.0 42.2 .
Tabuľka 12 Ukazovatele integrácie do eurozóny ( v percentách z celku ) 1998 Zahraničný obchod s eurozónou Vývoz tovaru Dovoz tovaru Investičná pozícia voči eurozóne Priame investície v SR 1 ) Priame investície v eurozóne 1 ) , 2 ) Portfóliové investície -- pasíva 1 ) Portfóliové investície -- aktíva 1 ) Informatívne položky : Zahraničný obchod s EÚ Vývoz tovaru Dovoz tovaru 53,1 46,6 59,6 4,4 1999 57,3 48,9 59,8 4,3 2000 56,9 46,1 67,1 4,7 2001 57,4 46,7 71,5 9,2 53,2 46,7 2002 57,7 47,4 72,1 15,5 55,0 69,5 2003 58,1 48,9 73,6 10,1 63,3 59,4 2004 56,0 48,7 71,0 - 17,7 69,1 58,7 2005 53,6 45,5 73,4 - 39,9 59,2 63,9 2006 52,4 42,9 75,8 5,3 56,5 65,9 2007 52,0 42,2 .
2 ) A negative figure for outward direct investment positions denotes that subsidiaries in the euro area finance parent companies in Slovakia in net terms .
2 ) Záporné číslo v prípade priamych investícií v eurozóne znamená , že dcérske spoločnosti v eurozóne v čistom vyjadrení financujú materskú spoločnosť na Slovensku .
This occurs when loans to parent companies exceed investment in subsidiaries . 200
Ide o prípady , keď úvery poskytnuté materskej spoločnosti sú vyššie ako investície do dcérskych spoločností .
average of observations through period ) 2007 Dec. Long-term interest rate Reference value 1 ) Euro area 2 ) 4.6 4.4 2008 Feb. 4.4 4.1 Apr. 2007 to Mar .
priemer za obdobie ) 2007 Dec. Dlhodobá úroková miera Referenčná hodnota 1 ) Eurozóna 2 ) 4,6 4,4 Jan. 4,5 4,2 2008 Feb. 4,4 4,1 Mar . 4,3 4,1 Apr. 2007 až mar .
Chart 6 Long-term interest rate ( LTIR ) ( a ) Long-term interest rate ( LTIR ) ( monthly averages in percentages ) ( b ) LTIR and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area ( monthly averages in percentage points ) long term interest rate differential HICP inflation differential 9.0 8.0 7.0 6.0 5.0 4.0 3.0 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Sources : ECB and European Commission ( Eurostat ) .
Graf 6 dlhodobá úroková miera ( a ) Dlhodobá úroková miera ( mesačný priemer v percentách ) ( b ) Diferenciál dlhodobej úrokovej miery a inflácie HICP voči eurozóne ( mesačný priemer v percentuálnych bodoch ) Diferenciál dlhodobej úrokovej miery Diferenciál inflácie HICP 9,0 8,0 7,0 6,0 5,0 4,0 3,0 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 9,0 8,0 7,0 6,0 5,0 4,0 3,0 2,0 0,0 - 2,0 2,0 0,0 - 2,0 8,0 6,0 4,0 8,0 6,0 4,0
Table 14 Selected indicators of financial development and integration ( as a percentage of GDP , unless otherwise stated ) 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Memo item euro area ( 2007 ) 9.2 8.3 41.8 15.5 81.4 73.8 125.3 10.7
Zdroj : ECB a Európska komisia ( Eurostat ) . tabuľka 14 Vybrané ukazovatele finančného vývoja a integrácie ( v percentách HDP , ak nie je uvedené inak ) 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Informatívna položka eurozóna ( 2007 ) 81,4 73,8 125,3 10,7
Sources : ESCB , Federation of European Securities Exchanges , OMX and national stock exchanges .
9,2 8,3 41,8 15,5 Zdroj : ECB , Federation of European Securities Exchanges , OMX a národné burzy .
ECB Convergence Report May 2008 201
ECB Konvergenčná správa Máj 2008
5.10.1 PRICE DEVELOPMENTS Over the reference period from April 2007 to March 2008 , the 12-month average rate of HICP inflation in Sweden was 2.0% , i.e. well below the reference value of 3.2% for the criterion on price stability ( see Table 1 ) .
ŠVÉDSKO 5.10 ŠVÉDSKO silou stala súkromná spotreba . Nezamestnanosť sa od roku 2001 do roku 2005 zvýšila , ale potom postupne klesla na 6,1 % v roku 2007 .
However , on the basis of the most recent information , the 12-month average rate of annual HICP inflation is expected to rise in the coming months .
K tomuto poklesu došlo v dôsledku výraznej hospodárskej aktivity a reforiem na trhu práce .
Looking back over a longer period , HICP inflation in Sweden has generally been low , while occasionally being affected by temporary factors ( see Chart 1 ) .
Mierne zvyšovanie miezd a vysoký rast produktivity práce obmedzili rast jednotkových nákladov práce na hodnotu , ktorá bola vo väčšine prípadov výrazne nižšia ako 1 %.
Until 2000 HICP inflation in Sweden was frequently below 1 %, but was above 2 % on average during the period 200103 , and even exceeded 3 % on a few occasions , mainly as a result of increases in electricity prices and food prices . From 2004 until the end of 2007 , inflation in Sweden was below 2 %, supported by moderate wage increases , high labour productivity growth and , in part , low growth rates in import prices .
V roku 2007 sa však jednotkové náklady práce výrazne zvýšili na 3,9 %, v dôsledku vyššieho rastu miezd a rýchleho poklesu tempa rastu produktivity práce , ku ktorému došlo čiastočne pod vplyvom prudkého zvýšenia zamestnanosti .
More recently , however , it started to increase again . The medium-term inflation performance of Sweden reflects a number of important policy choices , most notably the orientation of monetary policy towards the achievement of price stability .
Okrem toho prispel k cenovej stabilite aj vývoj dovozných cien , s výnimkou obdobia rokov 2000 až 2001 a 2005 až 2006 , keď dovozné ceny prudko vzrástli následkom vývoja výmenného kurzu a cien ropy . Všeobecný trend miernych cenových tlakov potvrdzujú aj ďalšie relevantné cenové indexy , napr .
Since 1993 the monetary policy objective has been expressed as an explicit inflation target , quantified as a 2 % increase in the CPI , with a tolerance margin of ± 1 percentage point . 1 New central bank legislation confirmed price stability as the primary objective of monetary policy in 1999 .
inflácia HICP bez nespracovaných potravín a energií ( tabuľka 2 ) . Čo sa týka posledného vývoja , ročná miera inflácie HICP sa v prvej polovici roka 2007 pohybovala vo výške asi 1,5 %, ale potom začala rásť a v marci 2008 dosiahla 3,2 %.
Fiscal policy has been broadly supportive of price stability , while greater product market competition has also played an important role .
Tento posledný nárast inflácie bol do značnej miery spôsobený výrazným rastom cien potravín a energií ( tabuľka 3a ) .
Inflation developments over the past ten years should be viewed against a background of very robust real GDP growth .
Okrem toho začali k zvyšovaniu inflácie prispievať aj nákladové tlaky vyplývajúce z kapacitných obmedzení , najmä na trhu práce .
Apart from the period 2001-03 , output growth was mostly around 4 % ( see Table 2 ) . Between 2004 and 2006 net exports and investment made a significant contribution
Vzhľadom na cyklickú pozíciu Švédska však boli zvýšenia miezd doteraz relatívne mierne , čo môže byť dôsledkom osobitných faktorov , napr .
to growth , but in 2007 private consumption became the main driving force .
zamestnanosti pracovníkov zo zahraničia v niektorých sektoroch ( napr .
Unemployment increased between 2001 and 2005 , but gradually declined thereafter to 6.1% in 2007 .
stavebníctvo ) a nových skupín vstupujúcich na pracovný trh s nízkou počiatočnou mzdou .
This fall was due to strong economic activity and labour market reforms .
Do údajov však treba zahrnúť aj retroaktívne nárasty miezd po mzdových dohodách z roku 2007 .
Moderate wage increases and the sharp rise in labour productivity limited the rise in unit labour costs , mostly to well below 1 %. In 2007 , however , unit labour costs picked up considerably to 3.9% due to stronger wage increases and a rapid fall in labour productivity growth , the latter partly reflecting the sharp rise in employment .
Vývoj inflácie do istej miery tlmili vplyvy silnej zahraničnej konkurencie a posilňovanie efektívneho 1 Vzhľadom na dôležitosť dočasných faktorov , ktoré nemusia mať trvalý vplyv na infláciu alebo inflačný proces , vychádzajú rozhodnutia menovej politiky Sveriges Riksbank od roku 1999 z ukazovateľov základnej inflácie , napr .
Furthermore , import price trends have been supportive of price stability , except during the periods 2000-01 and 200506 , when import prices rose sharply due to exchange rate developments and oil prices . The general pattern of moderate price pressures is also apparent from other relevant price indices , such as the HICP excluding unprocessed food and energy ( see Table 2 ) .
zo zmien indexu CPIX , predtým UND1X , ktorý je definovaný ako CPI bez úrokových nákladov a čistých priamych vplyvov nepriamych daní a dotácií . 5.10.1 CENOVÝ VÝVOJ V sledovanom období od apríla 2007 do marca 2008 dosahovala priemerná dvanásťmesačná miera inflácie HICP vo Švédsku 2,0 %, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou kritéria cenovej stability 3,2 % ( tabuľka 1 ) .
Looking at recent developments , the annual rate of HICP inflation fluctuated around 1.5% in the first half of 2007 , but then started to rise , hitting 3.2% in March 2008 .
Podľa najnovších informácií by sa však priemerná dvanásťmesačná miera inflácie HICP mala v najbližších mesiacoch zvyšovať .
This recent pick-up in inflation has been largely due to strong increases in food and energy prices ( see Table 3a ) .
Spätný pohľad na dlhšie obdobie naznačuje , že inflácia HICP je vo Švédsku všeobecne nízka , pričom čas od času ju ovplyvňujú dočasné faktory ( graf 1 ) .
Moreover , cost pressures stemming from capacity constraints , particularly in the labour market , started to contribute to pushing up inflation .
Do roku 2000 bola miera inflácie HICP vo Švédsku často pod úrovňou 1 %, ale v rokoch 2001 až 2003 dosahovala v priemere viac ako 2 %, a v niekoľkých prípadoch dokonca prekročila 3 %, najmä v dôsledku zvýšenia cien elektriny a potravín .
Nevertheless , in view of Sweden 's cyclical position , wage increases have been relatively moderate so far , which might reflect special factors , such as the employment of migration workers in some sectors ( e.g. construction ) and new groups entering the labour market with low initial wages .
Od roku 2004 do konca roka 2007 bola inflácia vo Švédsku nižšia ako 2 %, k čomu prispeli mierne nárasty miezd , vysoký rast produktivity práce a čiastočne aj nízke miery rastu dovozných cien .
However , the retroactive wage increases following the wage agreements of 2007 still need to be included in the data .
Nedávno sa však inflácia začala znovu zvyšovať .
Inflation developments were also somewhat dampened by the effects of strong international competition and the appreciation of the effective exchange rate .
Strednodobý vývoj inflácie Švédska je odrazom viacerých významných politických rozhodnutí , najmä orientácie menovej politiky na udržiavanie cenovej stability .
1 Given the importance of temporary factors , which may not have permanent effects on inflation or the inflation process , Sveriges Riksbank , since 1999 , has based its monetary policy decisions on measures of underlying inflation , such as the change in CPIX , previously named UND1X , which is defined as the CPI excluding interest expenditure and the net direct effects of indirect taxes and subsidies .
Od roku 1993 je cieľ menovej politiky vyjadrený prostredníctvom explicitného inflačného cieľa , vymedzeného ako 2 % nárast CPI s tolerančným rozpätím ± 1 percentuálny bod . 1 V roku 1999 nová legislatíva centrálnej banky potvrdila cenovú stabilitu ako primárny cieľ menovej politiky .
SWEDEN The share of administered prices in the HICP basket stands at around 12 %, with administered prices contributing around 0.3 percentage point to inflation in 2007 .
Podiel regulovaných cien v koši HICP sa pohybuje na úrovni približne 12 %, pričom regulované ceny prispeli v roku 2007 k inflácii asi 0,3 percentuálneho bodu .
The current inflation picture should be viewed against a background of robust , albeit gradually weakening , economic conditions .
Súčasný stav inflácie treba vnímať na pozadí dynamických , hoci postupne slabnúcich hospodárskych podmienok .
In the fourth quarter of 2007 , the annual rate of real GDP growth stood at 2.6% on the back of lower international demand , lower investment growth and more restrictive financing conditions , which suggest that the recent rise in resource utilisation may have come to an end .
V štvrtom štvrťroku 2007 predstavovala ročná miera rastu reálneho HDP 2,6 %, k čomu prispel nižší zahraničný dopyt , nižší rast investícií a sprísnené podmienky financovania . Táto skutočnosť poukazuje na to , že nedávny rast využívania zdrojov sa asi skončil .
Having reached record levels , credit growth had started to decline by the end of 2007 .
Rast objemu úverov sa po dosiahnutí rekordných úrovní začal koncom roka 2007 znižovať .
Looking ahead , the latest available inflation forecasts from major international institutions range from 2.4% to 3.1% for 2008 and from 1.9% to 2.6% for 2009 ( see Table 3b ) .
Čo sa týka budúceho vývoja , posledné dostupné prognózy inflácie významných medzinárodných inštitúcií sa pohybujú od 2,4 % do 3,1 % na rok 2008 a od 1,9 % do 2,6 % na rok 2009 ( tabuľka 3b ) .
The expectation of a further rise in inflation in 2008 , which is also reflected in the higher inflation expectations , stems mainly from persistently strong capacity constraints and higher food and energy prices .
Očakávania ďalšieho nárastu inflácie v roku 2008 , ktoré sa odrážajú aj vo vyšších inflačných očakávaniach , vyplývajú najmä z neustále vysokých kapacitných obmedzení a vyšších cien potravín a energií .
According to Sveriges Riksbank 's Monetary Policy Report of February 2008 , energy and food prices are expected to rise in 2008 , on average by 5 % and 4 %, respectively .
Podľa Správy o menovej politike Sveriges Riksbank z februára 2008 sa majú ceny energií a potravín v roku 2008 zvýšiť , a to v priemere o 5 %, resp . 4 %.
Additional upward pressures on wages are expected following the outcome of recent wage agreements and current labour shortages reported mainly in the construction industry and the private service sector .
V dôsledku posledných úprav miezd a súčasného nedostatku pracovných síl , ktorý sa prejavuje najmä v stavebníctve a v súkromnom sektore služieb , sa očakávajú ďalšie tlaky na rast miezd .
At the same time , GDP growth is expected to slow down in 2008 and 2009 , which would imply a gradual decline in resource utilisation .
Zároveň sa očakáva , že rast HDP sa v roku 2008 a 2009 spomalí , čo by znamenalo postupný pokles využívania zdrojov .
Risks to the inflation outlook are broadly balanced .
Riziká v súvislosti s inflačným výhľadom sú celkovo vyrovnané .
Upside risks are associated mainly with largerthan-expected wage increases and further oil price hikes .
Riziká zvyšovania inflácie sú spojené najmä s vyšším ako predpokladaným rastom miezd a s ďalším zvyšovaním cien ropy .
Downside risks relate to weakerthan-expected demand .
Riziká znižovania inflácie súvisia s nižším než očakávaným dopytom .
Looking further ahead , the fact that price levels in Sweden are still relatively high compared with the euro area average ( see Table 2 ) suggests that further trade integration and increased competition may have a downward effect on prices .
Vzhľadom na skutočnosť , že cenová hladina vo Švédsku je v porovnaní s priemerom eurozóny relatívne vysoká ( tabuľka 2 ) , je z pohľadu dlhodobejšieho vývoja možné , že vplyv rozširujúceho sa zahraničného obchodu a zvýšená konkurencia povedú k zníženiu cien .
Maintaining an environment conducive to sustainable convergence in Sweden requires , inter alia , sound fiscal policies over the medium term .
Aby sa vo Švédsku udržalo prostredie podporujúce udržateľnú konvergenciu , je okrem
Moreover , it will be essential to strengthen national policies aimed at enhancing competition in product markets , given the relatively high price levels in Sweden , and to reduce administrative burdens .
iného potrebné uplatňovať v strednodobom horizonte zdravú fiškálnu politiku . Nevyhnutné tiež bude posilniť národné politiky zamerané na zvýšenie konkurencie na trhu tovarov a služieb , najmä vzhľadom na vysokú hladinu cien vo Švédsku , a znížiť administratívne zaťaženie .
Although the recent labour market reforms have constituted an important step towards improving labour supply incentives and the functioning of the labour market , further reforms are needed , mainly with regard to the tax and benefit systems .
Hoci nedávne reformy pracovného trhu predstavujú dôležitý krok smerom k zlepšeniu stimulov podporujúcich zapájanie sa do pracovného procesu a fungovania pracovného trhu , treba uskutočniť ďalšie reformy , a to najmä v súvislosti s daňovým a príspevkovým systémom .
Such structural reform measures , together with a stability-oriented monetary policy , will help to maintain an environment conducive to sustainable price stability and support competitiveness and employment growth .
Tieto v oblasti štrukturálnych reforiem spolu s menovou politikou orientovanou na stabilitu pomôžu dosiahnuť prostredie podporujúce udržateľnú cenovú stabilitu a tiež zvýšiť rast konkurencieschopnosti a zamestnanosti .
Social partners will need to contribute to these objectives by ensuring that wage increases reflect labour productivity growth , labour market conditions and developments in competitor countries .
K týmto cieľom budú musieť prispieť aj sociálni partneri , a to tým , že zaistia , aby rast miezd odrážal rast produktivity práce , situáciu na trhu práce a vývoj v konkurenčných krajinách .
5.10.2 FISCAL DEVELOPMENTS Sweden is not subject to an EU Council decision on the existence of an excessive deficit .
5.10.2 FIŠKÁLNY VÝVOJ Na Švédsko sa v súčasnosti nevzťahuje rozhodnutie Rady EÚ o existencii nadmerného deficitu .
In the reference year 2007 the general government budget balance showed a surplus of 3.5% of GDP , i.e. the 3 % deficit reference value was comfortably met .
V referenčnom roku 2007 vykázalo rozpočtové saldo verejnej správy prebytok vo výške 3,5 % HDP , čo znamená , že referenčná hodnota deficitu 3 % sa s rezervou dodržala .
The general government debtto-GDP ratio was 40.6% of GDP , i.e. below the 60 % reference value ( see Table 4 ) .
Pomer dlhu verejnej správy k HDP bol 40,6 % HDP , čo je pod referenčnou hodnotou 60 % ( tabuľka 4 ) .
Compared with the previous year , the surplus ratio increased by 1.2 percentage points and the government debt ratio decreased by 5.3 percentage points .
V porovnaní s predchádzajúcim rokom sa pomer prebytku zvýšil o 1,2 percentuálneho bodu a pomer dlhu verejnej správy sa znížil o 5,3 percentuálneho bodu .
In 2008 , the surplus ratio is forecast by the European Commission to decrease to 2.7% of GDP and the government debt ratio is projected to decrease to 35.5% .
Podľa prognóz Európskej komisie sa má v roku 2008 pomer prebytku znížiť na 2,7 % HDP a pomer dlhu verejnej správy sa má znížiť na 35,5 %.
Looking back over the years 1998 to 2007 , the budget balance ratio improved strongly between 1998 and 2000 , to reach a surplus of 3.7% of GDP in 2000 ( see Table 7 and Chart 3a ) .
Spätný pohľad na roky 1998 až 2007 naznačuje , že pomer rozpočtového salda sa výrazne zlepšil v období od roku 1998 do roku 2000 a v roku 2000 sa dosiahol prebytok vo výške 3,7 % HDP ( tabuľka 7 a graf 3a ) .
The balance then declined sharply , recording deficits in 2002 and 2003 , after which increasing surpluses were recorded again .
V roku 2002 a 2003 bol vykázaný deficit a v nasledujúcich rokoch boli opäť zaznamenané zvyšujúce sa prebytky .
The deterioration in the budget balance in 2001 and 2002 mainly reflects noncyclical factors , such as an income tax reform and expansionary public spending policies , but ECB Convergence Report May 2008 203
ECB Konvergenčná správa Máj 2008 ŠVÉDSKO a 2002 došlo najmä v dôsledku necyklických faktorov , napr .
also the effects of the economic slowdown .
reformy dane z príjmov a expanzívnej politiky v oblasti verejných výdavkov , a takisto v dôsledku spomalenia hospodárskeho rastu .
In the years after 2003 the fiscal balance gradually improved , reaching a surplus of 3.5% of GDP in 2007 , despite a reclassification of pension savings corresponding to around 1 percentage point of GDP as a consequence of an expiring derogation from Eurostat rules .
V období od roku 2003 sa rozpočtové saldo postupne zlepšovalo a v roku 2007 sa dosiahol prebytok vo výške 3,5 % HDP , aj napriek tomu , že v dôsledku skončenia platnosti výnimky z pravidiel Eurostatu došlo k zmene zaradenia dôchodkových úspor , ktoré zodpovedajú približne 1 percentuálnemu bodu HDP .
As is shown in greater detail in Chart 3b , European Commission estimates indicate that cyclical factors contributed to an increase in the surplus ratio between 2004 and 2006 .
Ako podrobne ilustruje graf 3b , odhady Európskej komisie naznačujú , že cyklické faktory v rokoch 2004 až 2006 prispeli k zvýšeniu pomeru prebytku .
Non-cyclical factors had overall a positive effect on the fiscal balance from 2003 onwards .
Necyklické faktory mali na rozpočtové saldo celkovo pozitívny vplyv od roku 2003 .
In the absence of temporary and one-off factors in 2006 and 2007 , this seems to reflect a lasting structural change .
Keďže v rokoch 2006 a 2007 neexistovali žiadne dočasné alebo jednorazové faktory , zdá sa , že k uvedenej situácii došlo najmä v dôsledku trvalých štrukturálnych zmien .