natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The premium charged on these operations , carried out in combination with sterilisation operations based on tolar bills , allowed a sizeable wedge to be maintained between shortterm interest rates in Slovenia and in the euro 3 « The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004-2050 ) » , Economic Policy Committee and European Commission ( 2006 ) .
Prémia 3 „The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004 -- 2050 ) » , Výbor pre hospodársku politiku a Európska komisia ( 2006 ) .
38 ECB Convergence Report May 2006
ECB Konvergenčná správa Máj 2006
CHAPTER 1 area .
účtovaná pri týchto operáciách vykonávaných v kombinácii so sterilizačnými obchodmi s tolarovými pokladničnými poukážkami umožnila zachovanie výrazného rozdielu medzi krátkodobými úrokovými mierami v Slovinsku a v eurozóne .
To a small extent , this wedge may also be explained by risk premia .
Tento rozdiel sa dá v malej miere pripísať aj rizikovým prémiám .
In order to reduce the amount of accumulated swaps outstanding , outright purchases of foreign exchange were occasionally carried out , implying overall significant net purchases of foreign exchange to absorb potential upward pressure on the currency .
S cieľom znížiť objem akumulovaných devízových swapov sa príležitostne uskutočnil priamy nákup devíz , z čoho vyplýva celkovo vysoký čistý nákup devíz s cieľom absorbovať potenciálny tlak na zhodnocovanie meny .
Over the reference period , volatility in the tolar 's exchange rate against the euro was very low ( see Table 9b ) .
V priebehu referenčného obdobia bola volatilita výmenného kurzu tolaru voči euru veľmi nízka ( tabuľka 9b ) .
Since ERM II entry , the short-term interest rate differential with the three-month EURIBOR has been declining gradually , but amounted to 1.7 percentage points in the last quarter of 2005 .
Od vstupu do ERM II sa diferenciál krátkodobých úrokových mier oproti trojmesačnej sadzbe EURIBOR postupne zmenšoval , ale v poslednom štvrťroku 2005 predstavoval 1,7 percentuálneho bodu .
After Banka Slovenije lowered the policy interest rates by a cumulative 50 basis points in February and March 2006 , it fell to 0.7 percentage point in April 2006 .
Potom ako Banka Slovenije vo februári a marci 2006 znížila menovopolitické sadzby o spolu 50 bázických bodov , sa diferenciál v apríli 2006 znížil na 0,7 percentuálneho bodu .
Prior to ERM II entry , the exchange rate policies of the Slovenian authorities vis-à-vis the euro implied a continuous decline in the tolar in nominal effective terms too .
Pred vstupom do ERM II bol výsledkom kurzovej politiky slovinských orgánov voči euru plynulý pokles aj nominálneho efektívneho kurzu tolaru .
This decline reflected the sizeable inflation differentials between Slovenia and the euro area in the past .
Tento pokles bol odrazom značných inflačných diferenciálov medzi Slovinskom a eurozónou v minulosti .
As a consequence , the real exchange rate of the tolar -- both bilaterally against the euro and in effective terms -- stood in April 2006 close to historical averages as calculated from January 1996 and since the launch of the euro ( see Table 10 ) .
Reálny výmenný kurz tolaru -- bilaterálne voči euru i v efektívnom vyjadrení -- sa v dôsledku toho v apríli 2006 nachádzal blízko historických priemerov počítaných od januára 1996 a od zavedenia eura ( tabuľka 10 ) .
However , these measures should be interpreted with caution , as Slovenia was undergoing a process of transition to a market economy , which complicates any historical assessment of real exchange rate developments .
Tieto výsledky je však potrebné interpretovať s istou dávkou opatrnosti , pretože krajina sa nachádzala v štádiu prechodu na trhové hospodárstvo , čo historické hodnotenie vývoja reálnych výmenných kurzov komplikuje .
As regards other external developments , Slovenia , on average , has reported a broadly balanced position in the combined current and capital account over the past ten years .
V zahraničnej oblasti Slovinsko v posledných desiatich rokoch v priemere vykazovalo vo všeobecnosti vyrovnaný spojený bežný a kapitálový účet .
Exceptions were 1999 and 2000 , when deficits of around 3 % of GDP were recorded .
Výnimkou boli roky 1999 a 2000 , ktoré skončili deficitom vo výške 3 % HDP .
Subsequently , in 2001 and 2002 , the combined current and capital account of the balance of payments moved into a small surplus position .
V rokoch 2001 a 2002 sa spojený bežný a kapitálový účet dostal do mierneho nadbytku .
From 2003 onwards , however , deficits in the range of 1 % to 2.5% of GDP were observed again in the combined current and capital account balance ( see Table 11 ) .
Od roku 2003 však spojený bežný a kapitálový účet znova vykazoval deficit v rozmedzí od 1 % do 2,5 % HDP ( tabuľka 11 ) .
Slovenia has recorded only modest net FDI inflows over the past ten years .
Čistý prílev priamych zahraničných investícií do Slovinska v priebehu posledných desiatich rokov bol len nevýrazný .
Its net international investment position has been negative , peaking at 19.3% of GDP in 2005 .
Jeho čistá medzinárodná investičná pozícia bola záporná s maximom vo výške 19,3 % HDP dosiahnutým v roku 2005 .
Slovenia is a small , open economy with , according to the most recent data available , a ratio of foreign trade in goods and services to GDP of 64.8% for exports and 65.3% for imports .
Slovinsko je malou , otvorenou ekonomikou a podľa najnovších dostupných údajov dosahuje pomer zahraničného obchodu s tovarmi a službami k HDP 64,8 % v prípade vývozu a 65,3 % v prípade dovozu .
In 2005 exports of goods to the euro area and to the EU as a share of total exports amounted to 52.9% and 66.4% respectively .
V roku 2005 tvoril vývoz tovarov do eurozóny 52,9 % a do EÚ 66,4% celkového objemu vývozu .
The corresponding figures for imports as a percentage of total imports in 2005 were 66.7% and 78.2% .
Podiel dovozu z eurozóny v roku 2005 predstavoval 66,7 % a z EÚ 78,2 % celkového objemu dovozu .
E X A M I N AT I O N OF ECONOMIC CONVERGENCE SLOVENIA 2.2.4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS Over the reference period from April 2005 to March 2006 , long-term interest rates in Slovenia were 3.8% on average , and thus stood well below the reference value of 5.9% for the interest rate criterion ( see Table 12 ) .
2.2.4 VÝVOJ DLHODOBÝCH ÚROKOVÝCH MIER V sledovanom období od apríla 2005 do marca 2006 dosahovali dlhodobé úrokové miery v Slovinsku v priemere 3,8 %, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou kritéria úrokových mier vo výške 5,9 % ( tabuľka 12 ) .
In recent years , long-term interest rates have been on a broadly declining trend ( see Chart 6a ) .
V posledných rokoch bol celkový trend vývoja dlhodobých úrokových mier klesajúci ( graf 6a ) .
4 As a consequence , Slovenia 's longterm interest rate differential with the euro area average declined steadily from 2002 onwards ( see Chart 6b ) , resulting in a spread of around 0.1 percentage point in March 2006 .
4 Rozdiel medzi dlhodobými úrokovými mierami v Slovinsku a v eurozóne sa v dôsledku toho od roka 2002 neustále znižoval ( graf 6b ) , pričom v marci 2006 predstavoval približne 0,1 percentuálneho bodu .
The main factors underlying this trend were a reduction in economic and financial uncertainty due to prudent fiscal and monetary policies , and a declining inflation differential between Slovenia and the euro area .
Hlavnými faktormi tohto trendu boli zníženie hospodárskej a finančnej neistoty vďaka zdravej rozpočtovej a menovej politike , ako aj pokles inflačného diferenciálu medzi Slovinskom a eurozónou .
In addition , the narrowing of the long-term interest rate differential benefited from market expectations of an early participation of Slovenia in ERM II , which it entered in June 2004 , and from the tolar 's relatively stable exchange rate against the euro since then .
Diferenciál dlhodobých úrokových mier sa okrem toho zúžil aj vďaka tomu , že trh očakával skorý vstup Slovinska do ERM II , ktorý nastal v júni 2004 , a vďaka odvtedy pomerne stálemu kurzu tolaru voči euru .
The process of interest rate convergence was also supported by the 4 March 2002 is the first month for which data are available on the reference long-term interest rate for Slovenia .
K procesu konvergencie úrokových mier prispeli aj očakávania zavedenia eura . Celkovo možno konštatovať , že dlhodobé úrokové miery v Slovinsku sa 4 Marec 2002 je prvý mesiac , za ktorý sú k dispozícii údaje o referenčnej dlhodobej úrokovej miere v Slovinsku .
ECB Convergence Report May 2006 39
ECB Konvergenčná správa Máj 2006
expectation of adoption of the euro . Overall , long-term interest rates in Slovenia have moved steadily towards rates in the euro area , reflecting market confidence in general economic and fiscal developments in Slovenia and a credible monetary and exchange rate policy .
KAPITOLA 1 neustále približovali k mieram v eurozóne , čo bolo odrazom dôvery trhu vo všeobecný hospodársky a fiškálny vývoj v krajine , ako aj dôveryhodnej menovej a kurzovej politiky . HODNOTENIE HOSPODÁRSKEJ KONVERGENCIE SLOVINSKO
40 ECB Convergence Report May 2006
ECB Konvergenčná správa Máj 2006
2.2.5 LIST OF TABLES AND CHARTS SLOVENIA I PRICE DEVELOPMENTS Table 1 HICP inflation Chart 1 Price developments Table 2 Measures of inflation and related indicators Table 3 Recent inflation trends and forecasts ( a ) Recent trends in the HICP ( b ) Inflation forecasts 2 FISCAL DEVELOPMENTS Table 4 General government fiscal position Chart 2 General government gross debt ( a ) Levels ( b ) Annual changes and underlying factors Table 5 General government gross debt -- structural features Chart 3 General government surplus (+)/ deficit (-) ( a ) Levels ( b ) Annual change and underlying factors Table 6 General government deficit-debt adjustment Chart 4 General government expenditure and revenue Table 7 General government budgetary position Table 8 Projections of ageing-induced fiscal burden 3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability ( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Slovenian tolar Chart 5 Slovenian tolar : deviation from ERM II central rate Table 10 Slovenian tolar : real exchange rate developments Table 11 External developments 4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS Table 12 Long-term interest rates Chart 6 ( a ) Long-term interest rate ( LTIR ) ( b ) LTIR and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area
3 VÝVOJ VÝMENNÉHO KURZU Tabuľka 9 ( a ) Stabilita výmenného kurzu ( b ) Kľúčové indikátory tlakov na výmenný kurz slovinského tolaru Graf 5 Slovinský tolar -- odchýlka od centrálnej parity ERM II Tabuľka 10 Slovinský tolar -- vývoj reálneho výmenného kurzu Tabuľka 11 Vývoj vo vzťahu k zahraničiu 4 VÝVOJ DLHODOBÝCH ÚROKOVÝCH MIER 2 FIŠKÁLNY VÝVOJ Tabuľka 4 Graf 2 Fiškálna pozícia verejnej správy Hrubý dlh verejnej správy ( a ) Celkový dlh ( b ) Medziročná zmena a jej príčiny Hrubý dlh verejnej správy -- štrukturálne charakteristiky Prebytok (+)/ deficit (-) verejnej správy ( a ) Saldo ( b ) Medziročná zmena a jej príčiny Úprava vzťahu deficitu a dlhu verejnej správy Príjmy a výdavky verejnej správy Rozpočtová pozícia verejnej správy Projekcie rozpočtovej záťaže spôsobenej starnutím populácie Tabuľka 12 Dlhodobé úrokové miery Graf 6 ( a ) Dlhodobá úroková miera ( b ) Diferenciál dlhodobej úrokovej miery a inflácie HICP voči eurozóne
CHAPTER 1 E X A M I N AT I O N OF ECONOMIC CONVERGENCE SLOVENIA
Tabuľka 6 Graf 4 Tabuľka 7 Tabuľka 8
ECB Convergence Report May 2006 41
ECB Konvergenčná správa Máj 2006
PRICE DEVELOPMENTS Table 1 HICP inflation ( annual percentage changes ) 2005 2006 Dec. Jan . Feb. HICP inflation Reference value 1 ) Euro area 2 ) 2.4 2.2 2.6 2.4 2.3 2.3 Mar . 2.0 2.2 Apr. 2005 to Mar .
CENOVÝ VÝVOJ Tabuľka 1 Inflácia HICP ( ročná percentuálna zmena ) 2005 dec. Inflácia HICP Referenčná hodnota 1 ) Eurozóna 2 ) 2,4 2,2 2006 feb. 2,3 2,3 apr. 2005 až mar .
Chart 1 Price developments ( annual average percentage changes ) HICP unit labour costs import deflator 15
KAPITOLA 1 Graf 1 Cenový vývoj ( priemerná ročná percentuálna zmena ) HODNOTENIE HOSPODÁRSKEJ KO N V E R G E N C I E S LO V I N S KO
Source : European Commission ( Eurostat ) .
5 Zdroj : Európska komisia ( Eurostat ) .
1 ) Calculation for the April 2005 to March 2006 period is based on the unweighted arithmetic average of the annual percentage changes of the HICP for Poland , Finland and Sweden , plus 1.5 percentage points .
1 ) Výpočet za obdobie apríl 2005 -- marec 2006 je založený na neváženom aritmetickom priemere ročných percentuálnych zmien HICP Poľska , Fínska a Švédska plus 1,5 percentuálneho bodu .
Sources : European Commission ( Eurostat ) and national data .
Zdroj : Európska komisia ( Eurostat ) a národné údaje .
Table 2 Measures of inflation and related indicators ( annual percentage changes , unless otherwise stated ) 1996 Measures of inflation HICP HICP excluding unprocessed food and energy CPI CPI excluding changes in indirect taxes Private consumption deflator GDP deflator Producer prices 1 ) Related indicators Real GDP growth GDP per capita in PPS 2 ) ( euro area = 100 ) Comparative price levels ( euro area = 100 ) Output gap 3 ) Unemployment rate (%) 4 ) Unit labour costs , whole economy Compensation per employee , whole economy Labour productivity , whole economy Imports of goods and services deflator Nominal effective exchange rate 5 ) Money supply ( M3 ) 6 ) Lending from banks 6 ) Stock prices ( SBI Index ) 6 ) Residential property prices 9.9 9.8 10.7 11.1 6.1 3.7 63.2 68.8 6.9 7.3 13.6 5.9 11.6 - 9.8 19.7 20.2 - 18.3 1997 8.3 8.4 8.6 8.4 6.0 4.8 65.0 70.9 0.1 6.9 5.3 12.6 6.9 5.0 - 5.5 20.0 14.2 18.7 1998 7.9 7.9 6.8 6.8 6.1 3.9 65.8 73.3 0.2 7.4 4.6 8.9 4.1 1.9 - 1.2 19.1 26.9 21.4 1999 6.1 6.2 6.4 6.4 2.2 5.4 67.6 73.6 1.2 7.3 3.6 7.7 3.9 1.9 - 6.4 10.2 29.9 5.9 2000 8.9 8.9 7.9 7.9 5.4 7.7 4.1 67.0 73.2 1.0 6.7 8.9 12.4 3.3 13.9 - 9.3 17.2 18.8 0.1 2001 8.6 7.4 8.4 8.3 7.7 8.7 8.9 2.7 68.0 73.0 - 0.3 6.2 9.2 11.6 2.2 6.3 - 5.1 29.4 18.7 19.0 2002 7.5 8.4 7.5 6.5 7.9 7.9 5.1 3.5 69.2 74.7 - 0.5 6.3 6.5 8.5 1.9 2.5 - 2.8 10.6 10.2 55.2 2003 5.7 6.3 5.6 5.3 5.4 5.8 2.6 2.7 70.8 75.7 - 1.6 6.7 4.7 7.8 2.9 2.0 0.5 6.5 16.4 17.7 2004 3.7 3.7 3.6 3.4 3.5 3.2 4.3 4.2 74.1 73.8 - 1.2 6.3 3.8 7.7 3.7 4.2 - 0.9 8.6 17.0 24.7 2005 2.5 1.3 2.5 2.3 1.6 1.0 2.7 3.9 .
Tabuľka 2 Miera inflácie a súvisiace indikátory ( ročná percentuálna zmena , ak nie je uvedené inak ) 1996 Miera inflácie HICP HICP bez nespracovaných potravín a energie CPI CPI bez zmien nepriamych daní Deflátor súkromnej spotreby Deflátor HDP Ceny výrobcov 1 ) Súvisiace indikátory Rast reálneho HDP HDP na obyvateľa v PPS 2 ) ( eurozóna = 100 ) Komparatívna cenová hladina ( eurozóna = 100 ) Produkčná medzera 3 ) Miera nezamestnanosti ( v %) 4 ) Jednotkové náklady práce , celá ekonomika Odmena na zamestnanca , celá ekonomika Produktivita práce , celá ekonomika Deflátor dovozu tovarov a služieb Nominálny efektívny výmenný kurz 5 ) Peňažná zásoba ( M3 ) 6 ) Bankové úvery 6 ) Akciový index ( SBI ) 6 ) Ceny nehnuteľností na bývanie 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 9,9 9,8 10,7 11,1 6,1 3,7 63,2 68,8 6,9 7,3 13,6 5,9 11,6 - 9,8 19,7 20,2 - 18,3 -
Sources : European Commission ( Eurostat ) , national data ( CPI ) and European Commission ( output gap ) .
Zdroj : Európska komisia ( Eurostat ) , národné údaje ( CPI ) a Európska komisia ( produkčná medzera ) .
6 ) Annual end-of-period growth rates , as compiled by the ECB . 42
6 ) Ročná miera rastu z konca obdobia podľa ECB .
1 ) Slovenia is not an OECD member .
1 ) Slovinsko nie je členom OECD .
2.4 2.4 2.3 2007 2.5 2.4 2.1 2.1 4.8 2.8 Dec. 2.4 2.8 3.0 Jan. 2.6 0.8 2.8 2006 Feb. 2.3 0.3 2.9 Mar .
2,4 2,4 2,3 2007 2,5 2,4 2,1 dec. jan . 2006 feb. mar .
ECB Convergence Report May 2006 43
ECB Konvergenčná správa Máj 2006
2 FISCAL DEVELOPMENTS Table 4 General government fiscal position ( as a percentage of GDP ) 2004 General government surplus (+)/ deficit (-) Reference value Surplus / deficit , net of government investment expenditure 2 ) General government gross debt Reference value - 2.3 - 3.0 1.1 29.5 60.0 2005 - 1.8 - 3.0 1.5 29.1 60.0 2006 1 ) - 1.9 - 3.0 1.5 29.9 60.0
2 FIŠKÁLNY VÝVOJ Tabuľka 4 Fiškálna pozícia verejnej správy ( v percentách HDP ) 2004 Prebytok (+)/ deficit (-) verejnej správy Referenčná hodnota Prebytok / deficit očistený o investičné výdavky verejnej správy 2 ) Hrubý dlh verejnej správy Referenčná hodnota Zdroj : Európska komisia a výpočty ECB .
1 ) European Commission projections . 2 ) A positive sign indicates that the government deficit is lower than investment expenditure .
2 ) Kladná hodnota znamená , že deficit verejnej správy je nižší než investičné výdavky . - 2,3 - 3,0 1,1 29,5 60,0 2005 - 1,8 - 3,0 1,5 29,1 60,0 2006 1 ) - 1,9 - 3,0 1,5 29,9 60,0
Chart 2 General government gross debt ( as a percentage of GDP )
KAPITOLA 1 HODNOTENIE HOSPODÁRSKEJ KO N V E R G E N C I E S LO V I N S KO Graf 2 Hrubý dlh verejnej správy ( v percentách HDP )
Notes : In Chart 2 ( b ) negative values indicate a contribution of the respective factor to a decrease in the debt ratio , while positive values indicate a contribution to its increase .
Poznámka : Záporné hodnoty v grafe 2 ( b ) znamenajú príspevok príslušného faktora k zníženiu pomeru dlhu , kladné hodnoty príspevok k jeho zvýšeniu .
The debt before 1999 is not comparable with the debt from 1999 onwards and the deficit before 2000 is not comparable with the deficit from 2000 onwards due to changes in the methodology and sources .
Údaje o dlhu do roku 1999 nie sú porovnateľné s údajmi o dlhu od roku 1999 a údaje o deficite do roku 2000 nie sú porovnateľné s údajmi o deficite od roku 2000 v dôsledku zmien v metodike a zdrojoch .
44 ECB Convergence Report May 2006
ECB Konvergenčná správa Máj 2006
CHAPTER 1 Table 5 General government gross debt -- structural features
Tabuľka 5 Hrubý dlh verejnej správy -- štrukturálne charakteristiky
E X A M I N AT I O N OF ECONOMIC CONVERGENCE 2001 28.3 42.2 57.8 53.7 4.1 51.3 7.2 5.9 94.1 2002 29.7 45.5 54.5 52.4 2.1 59.2 6.5 7.7 92.3 2003 29.1 46.6 53.4 51.9 1.5 62.4 5.9 7.2 92.8 2004 29.5 53.0 47.0 45.8 1.1 68.6 5.6 5.5 94.5 2005 29.1 60.0 40.0 39.0 1.0 72.6 5.6 4.9 95.1 1996 Total debt ( as a percentage of GDP ) Composition by currency (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Euro 1 ) Other foreign currencies Domestic ownership (% of total ) Average residual maturity ( in years ) Composition by maturity 2 ) (% of total ) Short-term ( up to and including one year ) Medium and long-term ( over one year ) 21.0 38.2 61.8 29.9 31.9 .
1996 Celkový dlh ( v percentách HDP ) Zloženie podľa mien ( v % z celku ) V domácej mene V cudzích menách V eurách 1 ) V iných cudzích menách Domáce vlastníctvo ( v % z celku ) Priemerná zostatková doba splatnosti ( v rokoch ) Zloženie podľa splatnosti 2 ) ( v % z celku ) Krátkodobý dlh ( do 1 roka vrátane ) Stredno - a dlhodobý dlh ( viac ako 1 rok ) 21,0 38,2 61,8 29,9 31,9 . 0,1 99,9
Sources : ESCB and European Commission .
2005 29,1 60,0 40,0 39,0 1,0 72,6 5,6 4,9 95,1 Zdroj : ESCB a Európska komisia .
Notes : Year-end data .
Poznámka : Koncoročné údaje .
The debt before 1999 is not comparable with the debt from 1999 onwards due to changes in the methodology and sources .
Údaje o dlhu do roku 1999 nie sú porovnateľné s údajmi o dlhu od roku 1999 v dôsledku zmien v metodike a zdrojoch .
Chart 3 General government surplus (+)/ deficit (-) ( as a percentage of GDP )
Graf 3 Prebytok (+)/ deficit (-) verejnej správy ( v percentách HDP )
( a ) Levels
( a ) Saldo
( b ) Annual change and underlying factors cyclical factors non-cyclical factors total change
( b ) Medziročná zmena a jej príčiny Cyklické faktory Necyklické faktory Celková zmena
Notes : In Chart 3 ( b ) negative values indicate a contribution to an increase in deficits , while positive values indicate a contribution to their reduction .
Poznámka : Záporné hodnoty v grafe 3 ( b ) znamenajú príspevok k zvýšeniu deficitu , kladné hodnoty príspevok k jeho zníženiu .
The deficit before 2000 is not comparable with the deficit from 2000 onwards due to changes in the methodology and sources .
Údaje o deficite do roku 2000 nie sú porovnateľné s údajmi o deficite od roku 2000 v dôsledku zmien v metodike a zdrojoch .
ECB Convergence Report May 2006 45
ECB Konvergenčná správa Máj 2006
Table 6 General government deficit-debt adjustment ( as a percentage of GDP ) 1996 Change in general government debt General government surplus (+)/ deficit (-) Deficit-debt adjustment Net acquisitions (+)/ net sales (-) of financial assets Currency and deposits Loans and securities other than shares Shares and other equity Privatisations Equity injections Other Other financial assets Valuation changes of general government debt Foreign exchange holding gains (-)/ losses (+) Other valuation effects 1 ) Other changes in general government debt 2 ) 5.9 1997 2.9 1998 2.8 1999 4.9 - 2.0 2.9 0.9 0.7 0.3 - 0.1 - 0.1 0.8 0.9 - 0.1 1.2 2000 5.2 - 3.9 1.3 0.6 0.8 0.1 - 0.2 - 0.9 0.0 0.7 0.0 1.1 1.3 - 0.2 - 0.4 2001 3.6 - 4.3 - 0.7 - 0.4 0.7 - 0.2 - 0.2 - 0.7 0.0 0.5 - 0.8 0.7 0.9 - 0.1 - 1.0 2002 4.4 - 2.7 1.7 0.1 3.0 0.7 - 3.9 - 3.6 0.0 - 0.4 0.3 1.1 0.5 0.6 0.5 2003 1.8 - 2.8 - 1.1 - 2.2 - 1.1 - 0.1 - 0.7 - 0.7 0.0 - 0.1 - 0.3 0.3 0.3 0.0 0.9 2004 2.4 - 2.3 0.1 2.0 0.3 - 0.1 - 0.1 - 0.6 0.0 0.5 1.9 - 0.8 0.2 - 1.0 - 1.1 2005 0.9 - 1.8 - 0.8 - 0.9 - 0.9 0.2 - 0.6 - 1.1 0.0 0.5 0.4 0.0 0.0 0.0 0.1
KAPITOLA 1 Tabuľka 6 Úprava vzťahu deficitu a dlhu verejnej správy ( v percentách HDP ) 1996 Zmena dlhu verejnej správy Prebytok (+)/ deficit (-) verejnej správy Úprava vzťahu deficitu a dlhu Čistý nákup (+)/ čistý predaj (-) finančných aktív Hotovosť a vklady Úvery a cenné papiere okrem akcií Akcie a ostatné podiely Privatizácia Vklady do základného imania Ostatné Ostatné finančné aktíva Zmena dlhu verejnej správy v dôsledku precenenia Kurzové zisky (-)/ straty (+) z devízových položiek Ostatné účinky precenenia 1 ) Ostatné zmeny dlhu verejnej správy 2 ) 5,9 1997 2,9 1998 2,8 1999 4,9 - 2,0 2,9 0,9 0,7 0,3 - 0,1 - 0,1 0,8 0,9 - 0,1 1,2 2000 5,2 - 3,9 1,3 0,6 0,8 0,1 - 0,2 - 0,9 0,0 0,7 0,0 1,1 1,3 - 0,2 - 0,4 2001 3,6 - 4,3 - 0,7 - 0,4 0,7 - 0,2 - 0,2 - 0,7 0,0 0,5 - 0,8 0,7 0,9 - 0,1 - 1,0 2002 4,4 - 2,7 1,7 0,1 3,0 0,7 - 3,9 - 3,6 0,0 - 0,4 0,3 1,1 0,5 0,6 0,5 2003 1,8 - 2,8 - 1,1 - 2,2 - 1,1 - 0,1 - 0,7 - 0,7 0,0 - 0,1 - 0,3 0,3 0,3 0,0 0,9 2004 2,4 - 2,3 0,1 2,0 0,3 - 0,1 - 0,1 - 0,6 0,0 0,5 1,9 - 0,8 0,2 - 1,0 - 1,1 2005 0,9 - 1,8 - 0,8 - 0,9 - 0,9 0,2 - 0,6 - 1,1 0,0 0,5 0,4 0,0 0,0 0,0 0,1
Sources : ESCB and European Commission .
HODNOTENIE HOSPODÁRSKEJ KO N V E R G E N C I E S LO V I N S KO Zdroj : ESCB a Európska komisia .
The change in debt and the deficit before 2000 are not comparable with the change in debt and the deficit from 2000 onwards due to changes in the methodology and sources .
Zmeny dlhu a deficitu do roku 2000 nie sú porovnateľné so zmenami dlhu a deficitu od roku 2000 v dôsledku zmien v metodike a zdrojoch .
Chart 4 General government expenditure and revenue ( as a percentage of GDP ) total expenditure total revenue 50 48 46 44 42 40 50 48 46 44 42 40
Graf 4 Príjmy a výdavky verejnej správy ( v percentách HDP ) Celkové výdavky Celkové príjmy 50 48 46 44 42 40 50 48 46 44 42 40
Note : Revenue and expenditure before 2000 are not comparable with revenue and expenditure from 2000 onwards due to changes in the methodology and sources .
Poznámka : Údaje o príjmoch a výdavkoch do roku 2000 nie sú porovnateľné s údajmi o príjmoch a výdavkoch od roku 2000 v dôsledku zmien v metodike a zdrojoch .
46 ECB Convergence Report May 2006
ECB Konvergenčná správa Máj 2006