natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Turning to further fiscal challenges , adequately tightened fiscal policies to contain aggregate demand are warranted in the light of Lithuania 's large current account deficit and accelerating credit growth , and with a view to containing inflationary pressures .
Pokiaľ ide o ďalšie úlohy v rozpočtovej oblasti , vzhľadom na veľký deficit bežného účtu a čoraz rýchlejší rast objemu úverov a so zreteľom na potrebu tlmiť inflačné tlaky je nevyhnutná dostatočne prísna fiškálna politika . ktorá obmedzí agregátny dopyt .
On the structural side , the recourse to budgetary amendments to finance additional expenditure raises concerns about the strictness of budget implementation .
Čo sa týka štrukturálneho vývoja , realizácia rozpočtových úprav s cieľom financovať dodatočné výdavky vzbudzuje obavy v súvislosti s dôslednosťou plnenia rozpočtu .
Lithuania joined the exchange rate mechanism with its currency board arrangement in place , as a unilateral commitment , thus placing no additional obligation on the ECB .
Po dôkladnom zhodnotení vhodnosti a udržateľnosti režimu menovej rady v čase vstupu do ERM II vstúpila Litva do mechanizmu výmenných kurzov so súčasným systémom menovej rady ako jednostranným záväzkom , bez ďalších záväzkov pre ECB .
A standard fluctuation band of ± 15 % was adopted around the central rate of 3.45280 litas per euro .
Bolo prijaté štandardné fluktuačné pásmo ± 15 % okolo centrálnej parity 3,45280 litasu za euro .
Since joining ERM II , the litas has continued to be stable and has not exhibited any deviation from its central rate against the euro , reflecting the unchanged Lithuanian exchange rate policy under the currency board regime ( see Table 9a and Chart 5 ) .
Od vstupu do ERM II bol litas aj naďalej stabilný a nezaznamenal žiadne odchýlky od svojej centrálnej parity voči euru , čo je odrazom nezmenenej kurzovej politiky Litvy v rámci režimu menovej rady ( tabuľka 9a a graf 5 ) .
Within ERM II , Lithuania has not devalued its currency 's central rate against the euro on its own initiative .
V rámci účasti v ERM II Litva z vlastnej iniciatívy centrálnu paritu svojej meny voči euru nedevalvovala .
While the currency board regime implied by definition that Lietuvos bankas was regularly active in the foreign exchange markets , the volumes of foreign exchange transactions it conducted with Lithuanian commercial banks were small on a net basis .
Zatiaľ čo v dôsledku režimu menovej rady Lietuvos Bankas pravidelne aktívne obchodovala na devízových trhoch , objem devízových transakcií , ktoré uskutočnila s litovskými komerčnými bankami , bol v čistom vyjadrení nízky .
Short-term interest rate differentials with the three-month EURIBOR declined during the reference period , from 0.6 percentage point in the three months ending in July 2004 to negligible levels in the three months ending in April 2006 ( see Table 9b ) .
Diferenciály krátkodobých úrokových mier voči trojmesačnej sadzbe EURIBOR počas referenčného obdobia klesali , a to z 0,6 percentuálneho bodu počas troch mesiacov do apríla 2004 na zanedbateľnú úroveň počas troch mesiacov do júla 2006 ( tabuľka 9b ) .
In a longer-term context , the real exchange rate of the litas in April 2006 -- particularly in effective terms -- was somewhat above the historical average as calculated from January 1996 , yet close to its average since the launch of the euro ( see Table 10 ) .
Čo sa týka dlhodobejšieho horizontu , reálny výmenný kurz litasu , najmä v efektívnom vyjadrení , sa v apríli 2006 pohyboval mierne nad historickým priemerom počítaným od januára 1996 , stále však blízko svojho priemeru od zavedenia eura ( tabuľka 10 ) .
These measures should nevertheless be interpreted with caution , as Lithuania was subject to a process of transition to a market economy in the reference period , which complicates any historical assessment of real exchange rate developments .
Tieto výsledky však treba interpretovať opatrne , pretože Litva v referenčnom období prechádzala procesom transformácie na trhové hospodárstvo , čím sa akékoľvek historické hodnotenie vývoja reálnych výmenných kurzov komplikuje .
As regards other external developments , Lithuania has consistently run large deficits on the combined current and capital account of the balance of payments , which rose to 11.7% of 2 « The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004-2050 ) » , Economic Policy Committee and European Commission ( 2006 ) .
Čo sa týka vonkajšieho vývoja , Litva dlhodobo 2 „The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004 -- 2050 ) » , Výbor pre hospodársku politiku a Európska komisia ( 2006 ) .
E X A M I N AT I O N OF ECONOMIC CONVERGENCE LITHUANIA 2.1.3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS The Lithuanian litas has been participating in ERM II with effect from 28 June 2004 , i.e. for around 22 months of the two-year reference period between May 2004 and April 2006 ( see Table 9a ) .
2.1.3 VÝVOJ VÝMENNÉHO KURZU Litovský litas je súčasťou mechanizmu ERM II od 28 . júna 2004 , t. j. približne 22 mesiacov z dvojročného referenčného obdobia od
GDP in 1998 , before declining to 4.7% in 2002 and edging up again to reach 5.6% in 2005 ( see Table 11 ) . On the one hand , deficits of this magnitude could signal problems in terms of price competitiveness .
KAPITOLA 1 vykazuje vysoký deficit spojeného bežného a kapitálového účtu platobnej bilancie , ktorý v roku 1998 vzrástol na 11,7 % HDP , v roku 2002 klesol na 4,7 % a v roku 2005 sa opäť zvýšil na 5,6 % ( tabuľka 11 ) .
On the other hand , they may reflect the catching-up process of an economy such as Lithuania .
Deficit takéhoto rozsahu by na jednej strane mohol signalizovať problémy v súvislosti s cenovou konkurencieschopnosťou , na druhej strane však môže byť dôsledkom procesu dobiehania úrovne rozvinutejších krajín , ku ktorému dochádza aj v Litve .
Over the past ten years , net inflows of foreign direct investment ( FDI ) have covered slightly less than half of these deficits .
Počas posledných desiatich rokov pokrýval čistý prílev priamych zahraničných investícií o málo menej ako polovicu tohto deficitu .
In 2005 the portfolio investment balance showed a net outflow following an extended period of net inflows .
Po dlhšom období čistého prílevu vykázalo saldo portfóliových investícií v roku 2005 čistý odlev .
As additional financing needs have been met by inflows into « other investments » in recent years , primarily in the form of bank loans , Lithuania 's gross external indebtedness has increased .
Keďže boli v posledných rokoch ďalšie potreby financovania uspokojované prílevom do „ostatných investícií » , najmä v podobe bankových úverov , hrubá zahraničná zadlženosť Litvy sa zvýšila .
Its net international investment position has been negative , rising between 1996 and 1999 and stabilising at around 35 % of GDP in subsequent years .
Jej čistá medzinárodná investičná pozícia je negatívna -- od roku 1996 do roku 1999 stúpala a v nasledujúcich rokoch sa stabilizovala na úrovni približne 35 % HDP .
Lithuania is a small , open economy with , according to the most recent data available , a ratio of foreign trade in goods and services to GDP of 58.3% for exports and 65.3% for imports .
Litva je malou otvorenou ekonomikou a podľa najnovších dostupných údajov dosahuje pomer zahraničného obchodu s tovarmi a službami k HDP 58,3 % v prípade vývozu a 65,3 % v prípade dovozu .
In 2005 exports of goods to the euro area and to the EU as a share of total exports amounted to 28.5% and 65.3% respectively .
V roku 2005 tvoril vývoz tovarov do eurozóny 28,5 % a do EÚ 65,3 % celkového objemu vývozu .
The corresponding f igures for imports as a percentage of total imports in 2005 were 32.3% and 59.0% .
Podiel dovozu z eurozóny v roku 2005 predstavoval 32,3 % a z EÚ 59,0 % celkového objemu dovozu .
conversion of the currency board to the euro in 2002 ( see Chart 6b ) .
dlhodobých úrokových mier medzi Litvou a priemerom za eurozónu , ktorý sa od prechodu menovej rady na euro v roku 2002 držal na nízkej úrovni ( graf 6b ) .
In March 2006 the two rates stood at the same level .
V marci 2006 boli tieto dve miery na rovnakej úrovni .
The main factors underlying the narrowing of the long-term interest rate differential were the positive development of the Lithuanian economy and its progress in the transition to a market economy .
Hlavnými faktormi znižovania diferenciálu dlhodobých úrokových mier boli priaznivý vývoj litovského hospodárstva a pokrok v prechode na trhové hospodárstvo .
This process of the narrowing in the long-term interest rate differential also benefited from market expectations of an early participation of Lithuania in ERM II , and , since June 2004 , its smooth actual participation in the mechanism , with the existing currency board arrangement remaining in place .
K procesu znižovania diferenciálu dlhodobých úrokových mier prispeli aj očakávania trhu súvisiace so skorým vstupom Litvy do ERM II a jej bezproblémová účasť v mechanizme od júna 2004 pri zachovaní menovej rady .
The process of interest rate convergence was additionally supported by the expectation of the adoption of the euro .
Proces konvergencie úrokových mier podporili aj očakávania zavedenia eura .
All in all , the fact that the spread between Lithuanian and euro area long-term interest rates has declined to a low level is indicative of the credibility of the currency board arrangement and market confidence in general economic and fiscal developments in Lithuania .
Celkovo možno konštatovať , že zúženie rozdielu medzi dlhodobými úrokovými mierami v Litve a v eurozóne vypovedá o dôveryhodnosti menovej rady a o dôvere trhu vo všeobecný hospodársky a fiškálny vývoj v Litve .
2.1.4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS Over the reference period from April 2005 to March 2006 , long-term interest rates in Lithuania were 3.7% on average , and thus stood well below the reference value of 5.9% for the interest rate criterion ( see Table 12 ) .
2.1.4 VÝVOJ DLHODOBÝCH ÚROKOVÝCH MIER V sledovanom období od apríla 2005 do marca 2006 dosahovali dlhodobé úrokové miery v Litve v priemere 3,7 %, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou kritéria úrokových mier vo výške 5,9 % ( tabuľka 12 ) .
Long-term interest rates have been on a downward trend since 2001 ( see Chart 6a ) .
Trend dlhodobých úrokových mier je od roku 2001 klesajúci ( graf 6a ) .
3 The decline was particularly pronounced until early 2002 , after which it slowed somewhat .
3 K výraznému poklesu došlo predovšetkým začiatkom roka 2002 , neskôr sa mierne spomalil .
Similarly , the long-term interest rate differential between Lithuania and the euro area average declined relatively rapidly and remained low after the
Zároveň dochádzalo aj k pomerne rýchlemu znižovaniu diferenciálu
2001 is the first year for which data are available on the reference long-term interest rate for Lithuania . 24
Rok 2001 je prvý rok , za ktorý sú k dispozícii údaje o referenčnej dlhodobej úrokovej miere v Litve .
2.1.5 LIST OF TABLES AND CHARTS LITHUANIA 1 PRICE DEVELOPMENTS Table 1 HICP inflation Chart 1 Price developments Table 2 Measures of inflation and related indicators Table 3 Recent inflation trends and forecasts ( a ) Recent trends in the HICP ( b ) Inflation forecasts 2 FISCAL DEVELOPMENTS Table 4 General government fiscal position Chart 2 General government gross debt ( a ) Levels ( b ) Annual change and underlying factors Table 5 General government gross debt -- structural features Chart 3 General government surplus (+)/ deficit (-) ( a ) Levels ( b ) Annual change and underlying factors Table 6 General government deficit-debt adjustment Chart 4 General government expenditure and revenue Table 7 General government budgetary position Table 8 Projections of ageing-induced fiscal burden 3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability ( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Lithuanian litas Chart 5 Lithuanian litas : deviation from ERM II central rate Table 10 Lithuanian litas : real exchange rate developments Table 11 External developments 4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS Table 12 Long-term interest rates Chart 6 ( a ) Long-term interest rate ( LTIR ) ( b ) LTIR and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area
3 VÝVOJ VÝMENNÉHO KURZU Tabuľka 9 ( a ) Stabilita výmenného kurzu ( b ) Kľúčové indikátory tlakov na výmenný kurz litovského litasu Graf 5 Litovský litas -- odchýlka od centrálnej parity ERM II Tabuľka 10 Litovský litas -- vývoj reálneho výmenného kurzu Tabuľka 11 Vývoj vo vzťahu k zahraničiu 4 VÝVOJ DLHODOBÝCH ÚROKOVÝCH MIER 2 FIŠKÁLNY VÝVOJ Tabuľka 4 Graf 2 Fiškálna pozícia verejnej správy Hrubý dlh verejnej správy ( a ) Celkový dlh ( b ) Medziročná zmena a jej príčiny Hrubý dlh verejnej správy -- štrukturálne charakteristiky Prebytok (+)/ deficit (-) verejnej správy ( a ) Saldo ( b ) Medziročná zmena a jej príčiny Úprava vzťahu deficitu a dlhu verejnej správy Príjmy a výdavky verejnej správy Rozpočtová pozícia verejnej správy Projekcie rozpočtovej záťaže spôsobenej starnutím populácie Tabuľka 12 Dlhodobé úrokové miery Graf 6 ( a ) Dlhodobá úroková miera ( b ) Diferenciál dlhodobej úrokovej miery a inflácie HICP voči eurozóne
CHAPTER 1 E X A M I N AT I O N OF ECONOMIC CONVERGENCE LITHUANIA
Tabuľka 6 Graf 4 Tabuľka 7 Tabuľka 8
ECB Convergence Report May 2006 25
ECB Konvergenčná správa Máj 2006
PRICE DEVELOPMENTS Table 1 HICP inflation ( annual percentage changes ) 2005 2006 Dec. Jan . Feb. HICP inflation Reference value Euro area 2 ) 1 )
CENOVÝ VÝVOJ Tabuľka 1 Inflácia HICP ( ročná percentuálna zmena ) 2005 dec. Inflácia HICP Referenčná hodnota 1 ) Eurozóna 2 ) 3,0 2,2 2006 feb. 3,4 2,3 apr. 2005 až mar .
Chart 1 Price developments ( annual average percentage changes ) Mar .
KAPITOLA 1 Graf 1 Cenový vývoj ( priemerná ročná percentuálna zmena )
3.1 2.2 Apr. 2005 to Mar .
jan. 3,5 2,4 mar .
2006 2.7 2.6 2.3 30 20 10 HICP unit labour costs import deflator 30 20 10 0 - 10 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Sources : European Commission ( Eurostat ) and national data .
HICP Jednotkové náklady práce Deflátor importu 30 20 10 0 Zdroj : Európska komisia ( Eurostat ) .
Source : European Commission ( Eurostat ) . 1 ) Calculation for the April 2005 to March 2006 period is based on the unweighted arithmetic average of the annual percentage changes of the HICP for Poland , Finland and Sweden , plus 1.5 percentage points .
1 ) Výpočet za obdobie apríl 2005 -- marec 2006 je založený na neváženom aritmetickom priemere ročných percentuálnych zmien HICP Poľska , Fínska a Švédska plus 1,5 percentuálneho bodu . 2 ) Údaj za eurozónu je uvedený len informatívne .
2 ) The euro area is included for information only . 0 - 10
- 10 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Zdroj : Európska komisia ( Eurostat ) a národné údaje .
Table 2 Measures of inflation and related indicators ( annual percentage changes , unless otherwise stated ) 1996 Measures of inflation HICP 24.7 HICP excluding unprocessed food and energy CPI 24.6 CPI excluding changes in indirect taxes Private consumption deflator 18.2 GDP deflator 20.6 Producer prices 1 ) Related indicators Real GDP growth 4.7 GDP per capita in PPS 2 ) ( euro area = 100 ) 31.8 Comparative price levels ( euro area = 100 ) 33.7 Output gap 3 ) - 6.3 Unemployment rate (%) 4 ) Unit labour costs , whole economy 28.0 Compensation per employee , whole economy 32.7 Labour productivity , whole economy 3.7 Imports of goods and services deflator 3.7 Nominal effective exchange rate 5 ) 3.2 6 ) Money supply ( M3 ) - 3.6 Lending from banks 6 ) - 10.1 Stock prices ( OMX Vilnius Index ) 6 ) Residential property prices 1997 10.3 10.3 8.9 9.5 14.0 7.0 33.5 41.4 - 3.0 14.1 15.9 23.3 6.4 0.1 11.3 35.7 9.5 1998 5.4 4.5 5.1 5.4 5.0 - 0.5 7.3 35.3 43.9 0.0 13.2 6.8 15.5 8.1 - 4.2 3.3 13.6 21.4 1999 1.5 1.7 0.8 - 0.4 - 0.6 1.0 - 1.7 34.1 45.4 - 5.2 13.7 1.9 2.5 0.5 - 4.0 2.9 7.2 9.7 2000 1.1 - 1.1 1.0 - 1.5 1.8 10.2 3.9 35.1 51.7 - 4.9 16.4 - 6.5 1.3 8.3 4.3 10.8 16.1 - 3.2 - 9.6 2001 1.6 0.1 1.3 2.4 - 0.5 - 0.6 6.4 36.9 52.8 - 2.5 16.5 - 5.7 3.8 10.1 - 2.0 3.2 21.9 24.8 - 18.5 23.6 2002 0.3 0.6 0.3 - 0.1 0.2 - 0.7 6.8 38.9 54.0 - 1.6 13.5 2.4 5.1 2.7 - 3.9 4.6 17.0 29.4 12.2 9.8 2003 - 1.1 0.7 - 1.2 - 2.7 - 1.1 - 0.7 10.5 42.2 53.4 2.1 12.4 0.8 8.9 8.0 - 3.3 4.9 20.1 56.2 105.8 17.8 2004 1.2 0.7 1.2 1.1 2.8 2.4 7.0 44.8 53.2 2.1 11.4 1.0 8.2 7.1 - 0.5 1.5 27.5 40.6 68.2 9.6 2005 2.7 1.3 2.7 3.3 5.9 5.9 7.5 .
Tabuľka 2 Miera inflácie a súvisiace indikátory ( ročná percentuálna zmena , ak nie je uvedené inak ) 1996 Miera inflácie HICP HICP bez nespracovaných potravín a energie CPI CPI bez zmien nepriamych daní Deflátor súkromnej spotreby Deflátor HDP Ceny výrobcov 1 ) Súvisiace indikátory Rast reálneho HDP HDP na obyvateľa v PPS 2 ) ( eurozóna = 100 ) Komparatívna cenová hladina ( eurozóna = 100 ) Produkčná medzera 3 ) Miera nezamestnanosti ( v %) 4 ) Jednotkové náklady práce , celá ekonomika Odmena na zamestnanca , celá ekonomika Produktivita práce , celá ekonomika Deflátor dovozu tovarov a služieb Nominálny efektívny výmenný kurz 5 ) Peňažná zásoba ( M3 ) 6 ) Bankové úvery 6 ) Akciový index ( OMX Vilnius ) 6 ) Ceny nehnuteľností na bývanie 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 24,7 24,6 18,2 20,6 4,7 31,8 33,7 - 6,3 28,0 32,7 3,7 3,7 3,2 - 3,6 - 10,1 -
Sources : European Commission ( Eurostat ) , national data ( CPI , residential property prices ) and European Commission ( output gap ) .
Zdroj : Európska komisia ( Eurostat ) , národné údaje ( CPI , ceny nehnuteľností na bývanie ) a Európska komisia ( produkčná medzera ) .
1 ) Total industry excluding construction , domestic sales .
1 ) Priemysel bez stavebníctva , domáci odbyt .
2 ) PPS stands for purchasing power standards .
2 ) PPS je parita kúpnej sily .
3 ) Percentage of potential GDP .
3 ) V percentách potenciálneho HDP .
A positive sign indicates actual GDP being above potential GDP .
Kladné znamienko znamená , že aktuálny HDP je vyšší ako potenciálny HDP .
4 ) Definition conforms to ILO guidelines .
4 ) Podľa Medzinárodnej organizácie práce .
5 ) A positive ( negative ) sign indicates an appreciation ( depreciation ) .
5 ) Kladné ( záporné ) znamienko znamená zhodnotenie ( znehodnotenie ) .
6 ) Annual end-of-period growth rates , as compiled by the ECB . 26
6 ) Ročná miera rastu z konca obdobia podľa ECB .
CHAPTER 1 Table 3 Recent inflation trends and forecasts ( annual percentage changes ) ( a ) Recent trends in the HICP 2005 Nov. HICP Annual percentage change Change in the average of the latest 3 months from the previous 3 months , annualised rate , seasonally adjusted Change in the average of the latest 6 months from the previous 6 months , annualised rate , seasonally adjusted Sources : European Commission ( Eurostat ) and ECB calculations .
Tabuľka 3 Aktuálny vývoj a prognózy inflácie ( ročná percentuálna zmena ) ( a ) Aktuálny vývoj HICP 2005 nov. HICP Ročná percentuálna zmena Priemerná zmena medzi poslednými 3 mesiacmi a predchádzajúcimi 3 mesiacmi , anualizovaná a sezónne očistená Priemerná zmena medzi poslednými 6 mesiacmi a predchádzajúcimi 6 mesiacmi , anualizovaná a sezónne očistená Zdroj : Európska komisia ( Eurostat ) a výpočty ECB .
( b ) Inflation forecasts 2006 HICP , European Commission ( spring 2006 ) CPI , OECD ( December 2005 ) 1 ) CPI , IMF ( April 2006 ) CPI , Consensus Economics ( March 2006 ) Sources : European Commission , OECD , IMF and Consensus Economics .
( b ) Prognózy inflácie 2006 HICP , Európska komisia ( jar 2006 ) CPI , OECD ( december 2005 ) 1 ) CPI , MMF ( apríl 2006 ) CPI , Consensus Economics ( marec 2006 ) Zdroj : Európska komisia , OECD , MMF a Consensus Economics .
1 ) Lithuania is not an OECD member .
1 ) Litva nie je členom OECD .
3.5 3.2 2.6 2007 3.3 2.7 2.3 2.9 5.5 3.1 Dec. 3.0 4.5 3.5 Jan. 3.5 3.4 3.9 2006 Feb. 3.4 3.2 4.1 Mar .
3,5 3,2 2,6 2007 3,3 2,7 2,3 dec. jan . 2006 feb. mar . 2,9 5,5 3,1
ECB Convergence Report May 2006 27
ECB Konvergenčná správa Máj 2006
2 FISCAL DEVELOPMENTS Table 4 General government fiscal position ( as a percentage of GDP ) 2004 General government surplus (+)/ deficit (-) Reference value Surplus / deficit , net of government investment expenditure 2 ) General government gross debt Reference value - 1.5 - 3.0 2.0 19.5 60.0 2005 - 0.5 - 3.0 3.0 18.7 60.0 2006 1 ) - 0.6 - 3.0 2.9 18.9 60.0
2 FIŠKÁLNY VÝVOJ Tabuľka 4 Fiškálna pozícia verejnej správy ( v percentách HDP ) 2004 Prebytok (+)/ deficit (-) verejnej správy Referenčná hodnota Prebytok / deficit očistený o investičné výdavky verejnej správy 2 ) Hrubý dlh verejnej správy Referenčná hodnota Zdroj : Európska komisia a výpočty ECB .
Sources : European Commission and ECB calculations .
1 ) Projekcie Európskej komisie .
1 ) European Commission projections . 2 ) A positive sign indicates that the government deficit is lower than investment expenditure .
2 ) Kladná hodnota znamená , že deficit verejnej správy je nižší než investičné výdavky . - 1,5 - 3,0 2,0 19,5 60,0 2005 - 0,5 - 3,0 3,0 18,7 60,0 2006 1 ) - 0,6 - 3,0 2,9 18,9 60,0
Chart 2 General government gross debt ( as a percentage of GDP )
KAPITOLA 1 HODNOTENIE HOSPODÁRSKEJ KO N V E R G E N C I E L I T VA Graf 2 Hrubý dlh verejnej správy ( v percentách HDP )
( a ) Levels
( a ) Celkový dlh
( b ) Annual change and underlying factors primary balance growth / interest rate differential deficit-debt adjustment total change
( b ) Medziročná zmena a jej príčiny Primárne saldo Diferenciál rastu / úrokovej miery Úprava vzťahu deficitu a dlhu Celková zmena
Sources : European Commission and ECB .
Zdroj : Európska komisia a ECB .
Note : In Chart 2 ( b ) negative values indicate a contribution of the respective factor to a decrease in the debt ratio , while positive values indicate a contribution to its increase .
Poznámka : Záporné hodnoty v grafe 2 ( b ) znamenajú príspevok príslušného faktora k zníženiu pomeru dlhu , kladné hodnoty príspevok k jeho zvýšeniu .
Table 5 General government gross debt -- structural features
Tabuľka 5 Hrubý dlh verejnej správy -- štrukturálne charakteristiky
1996 Total debt ( as a percentage of GDP ) Composition by currency (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Euro 1 ) Other foreign currencies Domestic ownership (% of total ) Average residual maturity ( in years ) Composition by maturity 2 ) (% of total ) Short-term ( up to and including one year ) Medium and long-term ( over one year ) 14.5 30.5 69.5 9.0 60.4 23.2 5.2 24.0 76.0
1996 Celkový dlh ( v percentách HDP ) Zloženie podľa mien ( v % z celku ) V domácej mene V cudzích menách V eurách 1 ) V iných cudzích menách Domáce vlastníctvo ( v % z celku ) Priemerná zostatková doba splatnosti ( v rokoch ) Zloženie podľa splatnosti 2 ) ( v % z celku ) Krátkodobý dlh ( do 1 roka vrátane ) Stredno - a dlhodobý dlh ( viac ako 1 rok ) 14,5 30,5 69,5 9,0 60,4 23,2 5,2 24,0 76,0
Note : Year-end data .
Poznámka : Koncoročný údaj .
1 ) Comprises debt denominated in euro and , before 1999 , in ECU or in one of the currencies of the Member States which have adopted the euro .
1 ) Pozostáva z dlhu v eurách a do roku 1999 v ECU alebo v niektorej z mien členských štátov , ktoré prijali euro .
2 ) Original maturity . 28
2 ) Pôvodná doba splatnosti .
CHAPTER 1 Chart 3 General government surplus (+)/ deficit (-) ( as a percentage of GDP )
27 Graf 3 Prebytok (+)/ deficit (-) verejnej správy ( v percentách HDP )
E X A M I N AT I O N OF ECONOMIC CONVERGENCE ( b ) Annual change and underlying factors cyclical factors non-cyclical factors total change ( a ) Levels
( a ) Saldo ( b ) Medziročná zmena a jej príčiny Cyklické faktory Necyklické faktory Celková zmena
Sources : European Commission and ECB calculations .
Zdroj : Európska komisia a výpočty ECB .
Note : In Chart 3 ( b ) negative values indicate a contribution to an increase in deficits , while positive values indicate a contribution to their reduction .
Poznámka : Záporné hodnoty v grafe 3 ( b ) znamenajú príspevok k zvýšeniu deficitu , kladné hodnoty príspevok k jeho zníženiu .