natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Compared with the previous year , the budget balance ratio improved by 0.2 percentage point and the public debt ratio decreased by 1 percentage point . In 2008 , the budget balance is forecast by the European
V porovnaní s predchádzajúcim rokom sa pomer rozpočtového salda zlepšil o 0,2 percentuálneho bodu a pomer dlhu verejnej správy sa znížil o jeden percentuálny bod .
ECB Convergence Report May 2008 LATVIA Commission to show a deficit of 1.1% of GDP and the government debt ratio is projected to increase , to 10.0% .
Podľa projekcií Európskej komisie má rozpočtové saldo v roku 2008 vykázať deficit vo výške 1,1 % HDP a pomer dlhu verejnej správy sa má zvýšiť na 10,0 %.
In 2006 the deficit ratio did not exceed the ratio of public investment expenditure to GDP .
V roku 2006 pomer deficitu k HDP neprekročil pomer investičných výdavkov verejnej správy k HDP .
Looking back over the years 1998 to 2007 , a pattern of initially volatile but subsequently improving outturns has been observed in the deficit-to-GDP ratio , which was consistently below the 3 % reference value in all years except 1999 ( see Chart 3a and Table 7 ) .
Spätný pohľad na roky 1998 až 2007 ukazuje , že pre vývoj pomeru deficitu k HDP sú typické obdobia s vyššou volatilitou nasledované obdobiami so zlepšujúcimi sa výsledkami . Pomer deficitu sa stále pohyboval pod referenčnou hodnotou 3 %, a to vo všetkých rokoch okrem roka 1999 ( graf 3a a tabuľka 7 ) .
Starting from a balanced budget in 1998 , the budget balance deteriorated to a deficit of 3.9% in 1999 , reflecting the impact of the Russian financial crisis on revenues and expenditures .
Rozpočet bol v roku 1998 vyrovnaný . Rok 1999 sa skončil s deficitom rozpočtového hospodárenia 3,9 %, v dôsledku dopadu ruskej finančnej krízy na príjmy a výdavky .
In the years thereafter the fiscal balance gradually improved , leading to a balanced budget in 2007 .
V ďalších rokoch sa rozpočtové saldo postupne zlepšovalo a v roku 2007 sa už dosiahol vyrovnaný rozpočet .
As is shown in greater detail in Chart 3b , European Commission estimates indicate that cyclical factors have overall had a limited impact on the change in the fiscal balance in recent years .
Ako podrobne ilustruje graf 3b , odhady Európskej komisie naznačujú , že cyklické faktory majú v posledných rokoch na zmenu rozpočtového salda celkovo obmedzený vplyv .
In 2007 , they contributed to the attainment of the balanced budget .
V roku 2007 tieto faktory prispeli k dosiahnutiu kladného rozpočtového salda .
Non-cyclical factors contributed overall to improvements in the budget balance between 2000 and 2005 , but to deteriorations in 2006 and 2007 .
Celkovo v rokoch 2000 až 2005 necyklické faktory prispeli k zlepšeniu rozpočtového salda a v období 2006 -- 2007 k jeho zhoršeniu .
In the absence of temporary measures between 2005 and 2007 , this development seems to reflect mainly a lasting structural change .
Keďže v rokoch 2005 až 2007 žiadne dočasné opatrenia neboli , zdá sa , že k uvedenej situácii došlo najmä v dôsledku trvalých vplyvov štrukturálnych zmien .
Finally , in fast growing economies the strength of the budgetary position , as measured by the structural balance , may be overestimated because of recent positive revenue surprises , which may be reversed in a downturn .
Nakoniec , v rýchlo rastúcich ekonomikách môže byť rozpočtová pozícia vyjadrená štrukturálnym saldom nadhodnotená v dôsledku nedávnych neočakávaných príjmov ; takýto vývoj sa však môže obrátiť .
Between 1998 and 2007 , the general government debt-to-GDP ratio increased cumulatively by 0.1 percentage point , with some fluctuation during that time ( see Chart 2a and Table 5 ) .
V rokoch 1998 až 2007 sa pomer dlhu verejnej správy k HDP kumulatívne zvýšil o 0,1 percentuálneho bodu , avšak v uvedenom období došlo aj k niekoľkým výkyvom ( graf 2a a tabuľka 5 ) .
As shown in greater detail in Chart 2b , the large increases in 1999 and in the following years were mainly driven by developments in the primary budget balance , whereas the large declines between 2005 and 2007 were largely the result of a favourable growth / interest-rate differential .
Ako podrobne ilustruje graf 2b , k vysokým nárastom v roku 1999 a v nasledujúcich rokoch prispel najmä vývoj primárneho rozpočtového salda , zatiaľ čo vysoké poklesy v rokoch 2005 až 2007 boli do značnej miery dôsledkom priaznivého rozdielu medzi hospodárskym rastom a úrokovými mierami .
The impact of deficit-debt adjustments varied in the period under review , with debt-increasing and debt-decreasing effects in individual years ( see Table 6 ) .
Úpravy vzťahu deficitu a dlhu mali v sledovanom období rôzny dopad , pričom v jednotlivých rokoch viedli tak k zvýšeniu , ako aj k zníženiu dlhu ( tabuľka 6 ) .
In this context , it may be noted that the share of government debt with a shortterm maturity is currently low , having declined since 2003 ( Table 5 ) .
V tejto súvislosti možno poznamenať , že podiel krátkodobého dlhu verejnej správy je v súčasnosti nízky , znižuje sa od roku 2003 ( tabuľka 5 ) .
Fiscal balances are therefore insensitive to changes in interest rates .
Rozpočtové saldá preto nie sú citlivé na zmeny úrokových mier .
While the proportion of public debt denominated in foreign currency is high , it is denominated almost exclusively in euro , the anchor currency of Latvia 's currency arrangement .
Zatiaľ čo pomer dlhu verejnej správy v cudzích menách je vysoký , tento dlh je takmer výlučne v eurách , v referenčnej mene lotyšského režimu menovej rady .
Fiscal balances are therefore insensitive to changes in exchange rates other than that of the lats vis-à - vis the euro .
Rozpočtové saldá preto nie sú citlivé na pohyby výmenných kurzov , s výnimkou kurzu latsu voči euru .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , Chart 4 and Table 7 show that the general government total expenditure-to-GDP ratio peaked at 41.8% in 1999 but decreased significantly thereafter , reaching a low of 34.6% in 2001 .
Pokiaľ ide o vývoj ostatných fiškálnych ukazovateľov , z grafu 4 a tabuľky 7 vidno , že pomer celkových výdavkov verejnej správy k HDP dosiahol maximálnu výšku 41,8 % v roku 1999 , ale potom sa výrazne znížil a v roku 2001 dosiahol najnižšiu úroveň , 34,6 %.
The decline in the expenditure ratio over the period 1999-2001 was driven mainly by reductions in social benefits .
K poklesu pomeru výdavkov počas obdobia 1999 -- 2001 došlo najmä v dôsledku zníženia sociálnych dávok .
In 2004 , 2006 and 2007 , the expenditure ratio increased again on the back of strongly rising capital expenditure .
V rokoch 2004 , 2006 a 2007 sa pomer výdavkov opäť zvýšil v dôsledku výrazne sa zvyšujúcich kapitálových výdavkov .
While on balance the expenditure ratio was 2.2 percentage points lower in 2007 than in 1998 , expenditure increased strongly despite high nominal GDP growth .
Zatiaľ čo pomer výdavkov bol v roku 2007 celkovo o 2,2 percentuálneho bodu nižší ako v roku 1998 , výdavky sa výrazne zvýšili aj napriek vysokému nominálnemu rastu HDP .
Government revenue in relation to GDP , after having been on a downward trend from 1998 to 2001 , increased to 38.0% in 2007 .
Príjmy verejnej správy v pomere k HDP vykazovali od roku 1998 do roku 2001 klesajúci trend , ale potom sa v roku 2007 zvýšili na 38,0 %.
Overall , the government revenue ratio decreased by 2.2 percentage points between 1998 and 2007 .
Celkovo sa v rokoch 1998 až 2007 pomer príjmov verejnej správy znížil o 2,2 percentuálneho bodu . Čo sa týka budúceho vývoja , strednodobá stratégia fiškálnej politiky Lotyšska , ktorá je uvedená v aktualizácii konvergenčného programu na obdobie 2007 -- 2010 , uverejneného ECB Konvergenčná správa Máj 2008
Looking ahead , Latvia 's medium-term fiscal strategy as presented in the update for 2007-10 of the convergence programme , dated November 2007 and preceding the European Commission forecasts shown in Table 4 , foresees an increasing surplus ratio in 2008 and beyond .
v novembri 2007 , pred prognózami Európskej komisie ( tabuľka 4 ) , predpokladá , že od roku 2008 sa pomer prebytku zvýši .
According to this strategy , the structural balance , i.e. the cyclically adjusted balance net of one-off and temporary measures , will be above the medium-term objective specified in the Stability and Growth Pact , which is quantified in the convergence programme as a structural deficit of 1 % of GDP .
Podľa tejto stratégie bude štrukturálne saldo , t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a dočasných opatrení , nad úrovňou strednodobého cieľa stanoveného v Pakte stability a rastu , ktorý je v konvergenčnom programe kvantifikovaný ako štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP .
Moreover , government gross debt is planned to be reduced to 6.4% of GDP in 2010 . The revenue ratio is foreseen to rise slightly over the programme period , while ECB Convergence Report May 2008
Okrem toho sa plánuje , že hrubý dlh verejnej správy sa v roku 2010 zníži na 6,4 % HDP .
105 the total expenditure ratio is expected to decline somewhat , while the capital expenditure ratio will increase .
Predpokladá sa , že pomer príjmov sa počas plánovaného obdobia mierne zvýši , zatiaľ čo pomer celkových výdavkov sa má mierne znížiť a pomer kapitálových výdavkov zvýšiť .
On the revenue side , this is driven by a rise in excise duties on oil and tobacco products , while on the expenditure side it reflects planned restrictions on public consumption and the compensation of public sector employees .
Na strane príjmov k tomu prispieva zvýšenie spotrebných daní z ropy a tabakových výrobkov a na strane výdavkov sa tu odzrkadľujú plánované obmedzenia v oblasti spotreby verejného sektora a odmeňovania zamestnancov v tomto sektore .
In recent years Latvia has outperformed fiscal balance targets .
Lotyšsko v posledných rokoch dosahuje lepšie výsledky , ako predpokladajú rozpočtové ciele .
Nevertheless , according to the 2006 projections by the EU 's Economic Policy Committee and the European Commission , 2 Latvia is likely to experience a moderate decline in age-related expenditures in the years to 2050 .
Podľa projekcií Výboru pre hospodársku politiku EÚ a Európskej komisie 2 z roku 2006 by však Lotyšsko malo v období do roku 2050 zaznamenať len mierny pokles výdavkov spojených so starnutím obyvateľstva .
This reflects in part the implementation of pension reforms in the past .
Táto situácia čiastočne odráža pôsobenie už uskutočnených dôchodkových reforiem .
However , continued vigilance is needed , as actual demographic , economic and financial developments may turn out to be less favourable than assumed in the projections .
Opatrnosť je však naďalej potrebná , nakoľko sa môže ukázať , že demografický , ekonomický a finančný vývoj bude menej priaznivý než predpokladajú projekcie .
Turning to fiscal challenges , Latvia must conduct an adequately tightened fiscal policy that contributes more to reducing macroeconomic imbalances .
Čo sa týka úloh v rozpočtovej oblasti , Lotyšsko musí uplatňovať primerane prísnu fiškálnu politiku , ktorá by vo väčšej miere prispela k zníženiu makroekonomických nerovnováh .
In this regard , saving revenue windfalls as well as exercising expenditure restraint are important to reduce domestic demand pressures .
V tejto súvislosti je dôležité úsporne nakladať s neočakávanými príjmami a uplatňovať výdavkové obmedzenia , aby sa zoslabili domáce dopytové tlaky .
Moreover , as stated above , the strength of the budgetary position , as measured by the structural balance , may be overestimated because of recent positive revenue surprises , which may be reversed in a downturn .
Okrem toho , ako už bolo uvedené , rozpočtová pozícia vyjadrená štrukturálnym saldom môže byť v dôsledku neočakávaných príjmov nadhodnotená , avšak takýto vývoj sa môže obrátiť .
Public sector wage policy should contribute to the moderate overall wage developments required to maintain competitiveness , which should be supported by further improvements in public spending efficiency .
Mzdová politika verejného sektora by mala prispieť k celkovo miernemu vývoju v oblasti miezd , ktorý je nutný z hľadiska zachovania konkurencieschopnosti . K tomu by mali napomôcť ďalšie zlepšenia v oblasti efektívneho vynakladania verejných prostriedkov .
5.4.3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS
5.4.3 VÝVOJ VÝMENNÉHO KURZU Lotyšský lats je súčasťou mechanizmu ERM II od 2 .
of ± 15 %.
Pre lotyšskú menu bola stanovená centrálna parita 0,702804 latsu za euro , so štandardným fluktuačným pásmom ± 15 %.
At the time of ERM II entry , the Latvian authorities unilaterally committed to maintain the exchange rate of the lats within a fluctuation band of ± 1 % around the central rate , thus placing no additional obligations on the ECB .
V čase vstupu do ERM II sa lotyšské orgány jednostranne zaviazali udržať výmenný kurz lats v rámci fluktuačného pásma ± 1 % okolo centrálnej parity , bez ďalších záväzkov pre ECB .
The agreement on participation in ERM II was based on a number of policy commitments by the Latvian authorities , relating inter alia , to pursuing sound fiscal policies , promoting wage moderation , reducing inflation , containing credit growth , reducing the current account deficit and implementing structural reforms .
Dohoda o účasti v ERM II vychádzala z viacerých politických záväzkov zo strany lotyšských orgánov , ktoré sa okrem iného týkali uplatňovania zdravej fiškálnej politiky , podpory mierneho vývoja miezd , znižovania inflácie , tlmenia rastu objemu úverov , znižovania deficitu bežného účtu a realizácie štrukturálnych reforiem .
Since joining ERM II , the unilateral commitment to the ± 1 % fluctuation band has meant that the lats has remained close to its ERM II central rate .
Od vstupu do ERM II jednostranný záväzok v súvislosti s fluktuačným pásmom ± 1 % znamená , že lats zostáva blízko svojej centrálnej parity v ERM II .
Both the maximum upward and maximum downward deviation of the exchange rate from the ERM II central rate amounted to 1.0% over the period under review ( see Chart 5 and Table 9a ) .
Maximálne odchýlky výmenného kurzu nahor aj nadol od centrálnej parity ERM II boli počas sledovaného obdobia 1,0 % ( graf 5 a tabuľka 9a ) .
Within ERM II , Latvia has not devalued its currency 's central rate against the euro on its own initiative . Within the unilateral fluctuation band the following developments took place .
V rámci účasti v ERM II Lotyšsko z vlastnej iniciatívy centrálnu paritu svoje meny voči euru nedevalvovalo .
After trading around 1 % stronger than its ERM II central rate for most of 2006 , the lats moved towards the weaker side of the fluctuation band on two occasions in mid-February 2007 and September 2007 . The first episode followed rumours regarding the possible devaluation of the ERM II central rate , which coincided with a downgrade of Latvia 's future outlook by a rating agency from stable to negative .
Vývoj v rámci jednostranného fluktuačného pásma bol nasledovný . Počas väčšej časti roka 2006 sa s latsom obchodovalo pri kurze lepšom asi o 1 % ako jeho centrálna parita v ERM II .
In mid-March 2007 , Latvijas Banka stepped in to counteract the weakness of the lats by intervening in the foreign exchange market and increasing the refinancing rate . In April 2007 tensions in the foreign exchange market gradually subsided following the government 's decision to implement an anti-inflation plan .
Potom sa lats dvakrát premiestnil na slabšiu stranu fluktuačného pásma , a to v polovici februára 2007 a v septembri 2007 .
The lats reached the stronger side of its unilateral fluctuation band in May 2007 and the central bank had to intervene to prevent further appreciation . However , market pressures did not fully subside as interest rate differentials vis-à-vis the euro area 2 « The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004 -- 2050 ) » , Economic Policy Committee and European Commission ( 2006 ) .
Prvý raz to bolo v dôsledku nepodložených informácií 2 „The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004 -- 2050 ) » , Výbor pre hospodársku politiku a Európska komisia ( 2006 ) . 108
The Latvian lats has been participating in ERM II with effect from 2 May 2005 , i.e. for the entire two-year reference period from 19 April 2006 to 18 April 2008 ( see Table 9a ) .
ECB Konvergenčná správa Máj 2008 L O TY Š S K O o možnej devalvácii centrálnej parity v ERM II , ktoré sa šírili v období , keď došlo k zhoršeniu budúceho výhľadu Lotyšska , ktorý ratingová agentúra zmenila zo stabilného na negatívny .
The central rate for the Latvian currency has remained at 0.702804 lats per euro with a standard fluctuation band 106
V apríli 2007 sa napätie na devízovom trhu postupne upokojilo , keď vláda prijala rozhodnutie o realizácii protiinflačného plánu . Lats sa dostal na silnejšiu stranu Lotyšskom jednostranne prijatého užšieho fluktuačného pásma v máji 2007 a centrálna banka musela zasiahnuť , aby zabránila jeho ďalšiemu posilňovaniu .
ECB Convergence Report May 2008 LATVIA remained at elevated levels until August 2007 .
Tlaky na trhu sa však úplne neupokojili , nakoľko diferenciál úrokových mier voči eurozóne zostal na zvýšených úrovniach až do augusta 2007 .
The lats moved again temporarily to the weaker side of its unilateral band in September 2007 , following renewed market concerns over further increases in the current account deficit and inflation .
Lats sa znova dočasne presunul na slabšiu stranu užšieho pásma v septembri 2007 potom , ako sa na trhu vynorili nové obavy z ďalšieho zvýšenia deficitu bežného účtu a inflácie .
Latvijas Banka did not intervene on this occasion , although money market conditions remained tight .
Latvijas Banka pri tejto príležitosti nezasiahla , hoci situácia na peňažnom trhu zostala napätá .
During the two episodes of market tension , the exchange rate volatility of the Latvian lats vis-à-vis the euro was relatively high .
Počas uvedených dvoch prípadov trhového napätia bola volatilita výmenného kurzu lotyšského latsu voči euru relatívne vysoká .
However , for the rest of the period under review , the lats showed a low or very low degree of volatility , as measured by annualised standard deviations of daily percentage changes .
Počas zvyšku sledovaného obdobia však lats vykazoval nízky alebo veľmi nízky stupeň volatility , vyjadrený anualizovanou štandardnou odchýlkou denných percentuálnych zmien .
At the same time , short-term interest rate differentials against the three-month EURIBOR increased to high levels in the course of 2007 on account of both a more restrictive monetary policy stance in Latvia and heightened market pressures .
V roku 2007 sa zároveň diferenciál krátkodobých úrokových mier voči trojmesačnej úrokovej miere EURIBOR zvýšil na vysoké úrovne , v dôsledku reštriktívnejšieho nastavenia menovej politiky v Lotyšsku a zvýšených trhových tlakov .
However , in early 2008 the spread declined sizeably and stood at 3.2 percentage points in the three-month period ending in March 2008 ( see Table 9b ) .
Začiatkom roka 2008 sa však tento rozdiel výrazne znížil a počas trojmesačného obdobia končiaceho sa marcom 2008 dosiahol 3,2 percentuálneho bodu ( tabuľka 9b ) .
In a longer-term context , in March 2008 both bilaterally against the euro and in effective terms , the real exchange rate of the Latvian lats stood somewhat above its ten-year historical averages ( see Table 10 ) .
V dlhodobom pohľade sa v marci 2008 reálny výmenný kurz lotyšského latsu -- bilaterálne voči euru aj v efektívnom vyjadrení -- pohyboval mierne nad úrovňou svojho desaťročného priemeru ( tabuľka 10 ) .
However , these measures should be interpreted with caution , as in this period Latvia was subject to a process of economic convergence , which complicates any historical assessment of real exchange rate developments .
Uvedené výsledky by sa však mali interpretovať opatrne , pretože Lotyšsko prechádzalo v tomto období procesom ekonomickej konvergencie , čím sa akékoľvek historické hodnotenie vývoja výmenných kurzov komplikuje . reálnych
As regards other external developments , Latvia has been characterised by widening deficits in its combined current and capital account of the balance of payments , which rose from 4.3% of GDP in 2000 to 21.3% of GDP in 2006 , and declined slightly to 20.9% of GDP in 2007 .
V zahraničnej oblasti je pre Lotyšsko charakteristické zvyšovanie deficitu spojeného bežného a kapitálového účtu platobnej bilancie , ktorý sa zvýšil zo 4,3% HDP v roku 2000 na 21,3% HDP v roku 2006 , a ktorý v roku 2007 mierne klesol , na 20,9 % HDP .
The deficit in Latvia is currently the highest among the countries reviewed in this report .
Deficit v Lotyšsku je v súčasnosti najvyšší spomedzi krajín hodnotených v tejto správe .
The increase in the external deficit in the period under review was primarily driven by a decline in the trade balance against a backdrop of buoyant domestic demand .
K zvyšovaniu zahraničného deficitu v sledovanom období prispel v prvom rade pokles obchodnej bilancie súvisiaci so živým domácim dopytom .
However , the rising deficit on income and falling surplus on current transfers also played a role .
Rastúci deficit bilancie príjmov a klesajúci prebytok bežných transferov tu však tiež zohrával svoju úlohu .
Although high current account deficits can be partly driven by the catching-up process of an economy such as Latvia 's , deficits of this magnitude raise sustainability issues , especially if they persist over prolonged periods .
Hoci vysoké deficity bežného účtu môžu čiastočne odrážať proces dobiehania úrovne rozvinutejších štátov , ku ktorému dochádza aj v Lotyšsku , deficity takýchto rozmerov vzbudzujú otázky ohľadom udržateľnosti , najmä ak pretrvávajú počas dlhšieho obdobia .
It seems that the recent very large deficits have also resulted from the overheating of the economy .
Zdá sa tiež , že súčasný veľmi vysoký deficit vznikol v dôsledku prehriatia ekonomiky .
From a financing perspective , combined direct and portfolio investment has recorded consistently net inflows over the past eight years and amounted to 5.7% in 2007 .
Z pohľadu financovania počas posledných ôsmich rokov stále dochádzalo k čistým prílevom spojených priamych a portfóliových investícií , ktoré v roku 2007 dosiahli 5,7 %.
The additional financing needs have been met by very large inflows in other investments , primarily in the form of bank loans .
Ďalšie potreby financovania sa uspokojujú prostredníctvom veľmi veľkých prílevov iných investícií , najmä vo forme bankových úverov .
Against this background , the country 's net international investment position deteriorated rapidly from - 30.0% of GDP in 2000 to - 79.2% of GDP in 2007 .
V tomto kontexte sa čistá medzinárodná investičná pozícia krajiny rýchlo zhoršila z - 30,0 % HDP v roku 2000 na - 79,2 % HDP v roku 2007 .
In the same period , gross external debt also increased from 61.4% of GDP to 134.2% of GDP .
V rovnakom období sa tiež zvýšil hrubý zahraničný dlh , a to zo 61,4 % na 134,2 % HDP .
It may be recalled that Latvia is a small , open economy with a ratio of foreign trade in goods and services to GDP of 43.4% for exports and 64.3% for imports in 2007 ( see Table 11 ) .
Možno pripomenúť , že Lotyšsko je malou otvorenou ekonomikou , kde pomer zahraničného obchodu s tovarmi a službami k HDP dosahoval v roku 2007 výšku 43,4 % v prípade vývozu a 64,3 % v prípade dovozu 2007 ( tabuľka 11 ) .
Concerning measures of integration , in 2007 exports of goods to the euro area constituted 21.2% of total exports , whereas the corresponding figure for imports was higher at 35.6% .
Pokiaľ ide o mieru integrácie , v roku 2007 tvoril vývoz tovaru do eurozóny 21,2 % celkového vývozu , zatiaľ čo objem dovozu bol vyšší a dosahoval 35,6 %.
At the end of 2006 the share of euro area countries in Latvia 's direct and portfolio investment liabilities stood at 26.0% and 72.1% , respectively .
Na konci roka 2006 predstavoval podiel krajín eurozóny na lotyšských pasívach z priamych investícií 26,0 % a na pasívach z portfóliových investícií 72,1 %.