natgillin/translations-raw huggingface dataset:
at enhancing competition in product markets , given the relatively high price level in Sweden , and at further improving the tax and benefit systems and the functioning of the labour market in order to improve the incentives for labour supply further .
17.12.2004 , 07:33 stať , že ziskové marže , ktoré sa v predchádzajúcom období útlmu dostali pod tlak , môžu vzrásť viac , než sa očakáva .
The share of administered prices in the HICP basket stands at around 3 %, according to Sveriges Riksbank . While making the economy more resilient to shocks , structural reforms are also likely to create the best conditions for sustainable economic expansion and growth in employment .
Z pohľadu do vzdialenejšej budúcnosti vyplýva , že udržanie prostredia napomáhajúceho cenovú stabilitu vo Švédsku bude závisieť od pokračovania vhodnej menovej a fiškálnej politiky v strednom až dlhodobom horizonte .
Social partners will need to contribute to these objectives by keeping wage increases in line with labour productivity growth and developments in competitor countries . 11.2 FISCAL DEVELOPMENTS In the reference year 2003 Sweden recorded a general government surplus of 0.3% of GDP , thereby being comfortably below the 3 % reference value for the deficit ratio ( see Table 4 ) .
Okrem toho je vzhľadom na relatívne vysokú cenovú hladinu vo Švédsku dôležité posilniť národnú politiku zameranú na posilnenie konkurenčného prostredia na trhoch tovarov a služieb a na ďalšie zlepšenie daňového systému a systému odmeňovania a fungovania trhu práce s cieľom ešte zlepšiť motivačné činitele ponuky pracovnej sily . Podiel regulovaných cien v koši HICP tvorí podľa švédskej centrálnej banky asi 3 %.
The public debt ratio was 52.0% of GDP , i.e. below the 60 % reference value . Compared with the previous year , the ratio of the budget surplus to GDP increased by 0.3 percentage point , and the public debt ratio decreased by 0.6 percentage point .
Štrukturálne reformy okrem toho , že pomáhajú zvýšiť odolnosť švédskeho hospodárstva voči šokom , pravdepodobne vytvoria najlepšie podmienky pre udržateľný hospodársky rozvoj a rast zamestnanosti .
In 2004 , a surplus of 0.6% of GDP is expected , while the public debt ratio is projected to decline to 51.6% . Sweden is currently not in an excessive deficit situation .
K týmto cieľom budú musieť prispieť aj sociálni partneri tým , že pomôžu udržať rast miezd v súlade s rastom produktivity práce a s vývojom v konkurenčných krajinách .
The budget balance figures for Sweden are not in line with the ESA 95 due to the derogation for a transitional period granted recently by the European Commission on the classification of a funded pension scheme .
s požiadavkami ESA 95 , pretože Európska komisia Švédsku prednedávnom udelila dočasnú výnimku na klasifikáciu príspevkového piliera dôchodkového systému .
The 2003 and 2004 budget balance figures for Sweden will be around 1 % of GDP lower after the derogation expires with the EDP notification of March 2007 .
Po skončení platnosti výnimky budú s notifikáciou o postupe pri nadmernom deficite od marca 2007 rozpočtové saldá za roky 2003 a 2004 nižšie asi o 1 % HDP .
The budget balance data before and after these years will also be affected .
Tento fakt ovplyvní aj údaje o rozpočtovom hospodárení v predchádzajúcich a nasledujúcich rokoch .
Over the years 1996 to 2003 , the public debt to GDP ratio decreased on balance by 21.5 percentage points ( see Chart 2a and Table 5 ) .
V období rokov 1996 až 2003 sa pomer verejného dlhu k HDP znížil o 21,5 percentuálneho bodu ( graf 2a a tabuľka 5 ) .
It declined steadily between 1996 and 2000 and then remained broadly constant .
Tento pokles prebiehal plynule od roku 1996 až do roku 2000 , odkedy sa pomer verejného dlhu v podstate nezmenil .
Looking at the factors underlying the decline in public debt , the primary balance has been in surplus since 1996 , more than compensating for the unfavourable growth / interest rate differential from 1997 to 2002 ( see Chart 2b ) .
Pohľad na faktory skryté za znižovaním verejného dlhu ukazuje , že primárne saldo dosahovalo prebytok od roku 1996 , čím plne kompenzovalo nepriaznivý rozdiel medzi tempom rastu a úrokovými mierami v období 1997 až 2002 ( graf 2b ) .
In 2000 the primary surplus peaked at 9.2% of GDP , to then fall to 2.3% of GDP in 2003 .
Primárny prebytok dosiahol vrchol v roku 2000 hodnotou 9,2 % HDP , v roku 2003 však klesol na 2,3 % HDP .
Noticeable deficit debt adjustments occurred in 2001 and , on a smaller scale , in 1998 and 2003 , all of which had an increasing impact on the debt ratio ( see Table 6 ) . The share of public debt with a short term maturity has remained roughly constant over the past few years .
Výrazný rozdiel medzi deficitom verejnej správy a zmenou štátneho dlhu sa vyskytol v roku 2001 a v menšej miere aj v rokoch 1998 a 2003 . Vo všetkých troch prípadoch tento rozdiel spôsobil rast zadlženia ( tabuľka 6 ) .
On the basis of the figures for 2003 , the share of short term debt is relatively high ( see Table 5 ) .
Údaje za rok 2003 ukazujú , že podiel krátkodobého verejného dlhu je relatívne vysoký ( tabuľka 5 ) .
Even taking into account the moderate level of the government debt ratio , fiscal balances are therefore relatively sensitive to changes in interest rates .
Aj keď vezmeme do úvahy primeranú úroveň pomeru verejného dlhu , rozpočtové saldá sú relatívne citlivé na zmeny úrokových mier .
While having fallen significantly , the proportion of foreign currency denominated public debt was still noticeable in 2003 but , taking the debt level into account , fiscal balances are relatively insensitive to changes in exchange rates .
Hoci sa objem verejného dlhu v cudzích menách významne znížil , jeho podiel bol v roku 2003 stále markantný . Pri danej úrovni dlhu sú však rozpočtové saldá relatívne necitlivé na zmeny úrokových mier .
Improving outturns can be observed in the budget balance ratio from 1996 until 2000 , although this development was partially reversed thereafter ( see Table 7 and Chart 3a ) .
Zlepšenie v oblasti produkcie možno pozorovať aj na pomere rozpočtového salda v období rokov 1996 až 2000 , hoci tento vývoj sa odvtedy čiastočne obrátil ( tabuľka 7 a graf 11.2 .
The deficit became a surplus of 1.8% of GDP in 1998 , which rose further to 5.1% in 2000 .
3a ) . V roku 1998 krajina dosiahla prebytok vo výške 1,8 %, ktorý v roku 2000 narástol na 5,1 %.
The surplus then declined sharply , leading to a balanced budget by 2002 .
Tento prebytok potom prudko klesol a v roku 2002 Švédsko hospodárilo s vyrovnaným rozpočtom .
The non cyclical improvements in the budget balance in 1997 and 1998 reflect both a lasting structural move towards more disciplined fiscal policies and a variety of measures with temporary effects , such as changes in the tax system and tax collection due to EU membership ( see Chart 3b ) .
Necyklické zlepšenia rozpočtového salda v rokoch 1997 a 1998 odzrkadľujú prebiehajúci štrukturálny posun k disciplinovanejšej fiškálnej politike a viacero opatrení s dočasným vplyvom , medzi ktoré patria zmeny daňového systému a výberu daní v dôsledku členstva v EÚ ( graf 3b ) .
Moreover , strong economic growth had a positive effect on the fiscal balance from 1998 to 2000 .
Okrem toho mal na rozpočtové saldo v období 1998 až 2000 pozitívny dopad silný hospodársky rast .
Non cyclical factors contributed to a deterioration of the budget balance in 1999 , while they helped to improve the balance in 2000 . In 2001 and 2002 the cyclically adjusted balance fell markedly
Necyklické faktory prispeli k zhoršeniu rozpočtového salda v roku 1999 , ale v roku 2000 pomohli výsledok rozpočtového hospodárenia zlepšiť .
and the economic downturn added further to the negative development of the nominal balance in 2001 .
V rokoch 2001 a 2002 saldo upravené o cyklické faktory markantne kleslo a navyše k negatívnemu vývoju nominálneho salda za rok 2001 prispelo aj spomalenie hospodárskeho rastu .
Nevertheless , most of the fiscal deterioration in 2001 and 2002 can be explained by non cyclical factors , according to European Commission Services estimates , reflecting an income tax reform and expansionary public spending policies in some areas , such as health care .
Podľa Európskej komisie však možno zhoršenie rozpočtového hospodárenia v rokoch 2001 a 2002 vysvetliť necyklickými faktormi , ktoré odrážajú reformu dane z príjmu a expanzívnu politiku verejných financií vo viacerých oblastiach ( napr .
In 2003 , the structural balance improved while the economic cycle had a negative impact on the headline budget balance .
V roku 2003 sa štrukturálne saldo zlepšilo , zatiaľ čo hospodársky cyklus mal na celkové rozpočtové saldo negatívny vplyv .
Available evidence suggests that temporary measures did not have an impact on the deficit in 2002 and 2003 .
Dostupné údaje naznačujú , že dočasné opatrenia nemali dosah na deficity v rokoch 2002 a 2003 .
Turning to trends in other fiscal indicators , it can be seen from Chart 4 and Table 7 that the general government total expenditure to GDP ratio declined rapidly from 1996 to 2000 .
Čo sa týka vývoja ostatných fiškálnych ukazovateľov ( graf 4 a tabuľka 7 ) , pomer celkových výdavkov verejnej správy k HDP v rokoch 1996 až 2000 prudko klesol .
The most significant contribution came from interest payable ( 2.3 percentage points of GDP ) , social benefits other than in kind ( 2.2 percentage points ) and compensation of employees ( 1.5 percentage points of GDP ) .
K tomu trendu najviac prispeli nákladové úroky ( 2,3 percentuálnymi bodmi HDP ) , sociálne dávky iné ako nepeňažné ( 2,2 percentuálnymi bodmi ) a odmeny zamestnancov ( 1,5 percentuálnymi bodmi HDP ) .
After 2001 total expenditure increased again , despite a further decline in interest payable . The main driving force was social benefits .
Po roku 2001 sa aj napriek ďalšiemu poklesu nákladových úrokov celkové výdavky opäť zvýšili , pričom hlavnou hybnou silou tohto zvýšenia boli sociálne dávky .
Government revenue experienced relatively moderate changes in relation to GDP between 1996 and 2003 .
V rokoch 1996 až 2003 prechádzali príjmy verejného sektora vo vzťahu k HDP obdobím relatívne nevýrazných zmien .
After peaking at 62.7% of GDP in 1998 and 1999 , revenue declined to 58.1% of GDP in 2002 , to increase thereafter to 58.4% of GDP in 2003 .
Po dosiahnutí vrcholu na úrovni 62,7 % HDP v roku 1998 a 1999 štátne príjmy v roku 2002 klesli na 58,1 % HDP , ale v roku 2003 opäť vzrástli na 58,4 % HDP .
Sweden 's revenue and expenditure ratios are high in comparison with other highly advanced economies .
Pomery príjmov a výdavkov Švédska sú v porovnaní s inými rozvinutými ekonomikami vysoké .
According to the Swedish medium term fiscal strategy , as presented in the November 2003 update of the Convergence Programme for 2003 06 , the general government budget is expected to remain in surplus in 2004 , while the public debt ratio is forecast to stabilise at 51 % in 2004 and to decrease further thereafter .
Strednodobá fiškálna stratégia Švédska obsiahnutá v aktualizácii Konvergenčného programu na roky 2003 až 2006 z novembra 2003 očakáva , že rozpočet verejných financií aj v roku 2004 zostane prebytkový , pričom pomer verejného dlhu by sa mal v tomto roku stabilizovať na úrovni 51 % a v nasledujúcich rokoch by mal klesať .
The Swedish Government has announced that it will continue its budgetary strategy of maintaining a surplus of at least 2 % of GDP on average over the business cycle , although the margin for compliance with this rule is shrinking due to data revisions and recent policy measures .
Švédska vláda vyhlásila zámer pokračovať vo svojej rozpočtovej stratégii zameranej na udržanie prebytkového hospodárenia v priemernej výške najmenej 2 % HDP v priebehu celého konjunkturálneho cyklu , aj keď dosiahnutie tohto cieľa sa v dôsledku revízie dát a nedávnych opatrení javí byť náročnejšie .
In the draft Budget Bill for 2005 , the government has also proposed a more expansionary fiscal policy for the upcoming years than foreseen in the latest convergence programme .
V návrhu rozpočtu na rok 2005 vláda na nadchádzajúce roky predpokladá expanzívnejšiu rozpočtovú politiku než v Konvergenčnom programe .
If fiscal balances turn out as targeted in the 2004 Spring Budget Bill and the Budget Bill for 2005 , Sweden will nevertheless have complied with the requirements of the Stability and Growth Pact , by maintaining a medium term position close to balance or in surplus .
Ak sa podarí dosiahnuť rozpočtové ciele stanovené v jarnom návrhu zákona o rozpočte na rok 2004 a v návrhu zákona o rozpočte na rok 2005 , Švédsko splní požiadavky Paktu stability a rastu dosiahnuť v strednodobom horizonte vyrovnaný alebo prebytkový rozpočet .
There seems to be little risk of Sweden breaching the 3 % deficit limit if public finances develop as planned .
Pokiaľ bude vývoj napredovať podľa plánu , riziko , že by Švédsko porušilo kritérium deficitu verejnej správy vo výške 3 %, je malé .
As regards the longer term challenges to public finances , however , maintaining a sufficient surplus until 2015 is a crucial pillar of Sweden 's strategy to cope with the fiscal pressure emerging from demographic changes . As shown in Table 8 , a marked ageing of the population is expected from around 2010 onwards .
Vzhľadom na problémy , ktoré môžu v oblasti verejných financií nastať v dlhodobejšom horizonte , je však udržanie dostatočného prebytku štátneho rozpočtu do roku 2015 nevyhnutnou oporou švédskej stratégie , ako sa vyrovnať s tlakmi na ECB Konvergenčná správa 2004
It is therefore essential to reduce net public debt and public debt servicing costs before the costs of population ageing start to rise significantly .
203 Chapter_1_SK_Sweden .
To address these challenges , Sweden also reformed its pension system in 1999 .
17.12.2004 , 07:33 rozpočet v dôsledku demografických zmien .
As a result , the public pay as you go pension scheme now works as a notional defined contribution system , where pension benefits are automatically adjusted to changes in the contributions base and life expectancy . However , measures in other areas affected by the ageing of the population , such as health care , also need to become effective if sustainable public finances are to be maintained .
Ako vidieť z tabuľky 8 , asi od roku 2010 sa predpokladá výrazné starnutie populácie . Z tohto dôvodu je nevyhnutné znížiť čistý verejný dlh a náklady na jeho splácanie ešte pred tým , ako podľa prognóz skutočne dôjde k prudkému zhoršeniu demografickej situácie .
11.3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS During the reference period from October 2002 to September 2004 the Swedish krona did not participate in ERM II ( see Table 9a ) .
S cieľom čeliť týmto budúcim problémom Švédsko v roku 1999 reformovalo svoj dôchodkový systém .
After rather large fluctuations from 2000 to 2002 , the krona traded close to its October 2002 average exchange rate against the euro ( 9.105 kronor per euro , normalised to 100 in Chart 5 ) , which is used as a benchmark for illustrative purposes in the absence of an ERM II central rate following a convention adopted in earlier reports , while not reflecting any judgement as to the appropriate level of the exchange rate ( see Chart 5 and Table 9a ) .
Výsledkom tejto zmeny je , že verejný priebežný dôchodkový systém teraz funguje ako teoreticky definovaný príspevkový systém , kde sa penzie automaticky upravujú podľa zmien príspevkovej základne a očakávanej dĺžky života .
Both the maximum upward and downward deviations from this benchmark value -- based on ten day averages of daily data -- were 1.6% in this period . Over the summer of 2003 the krona temporarily depreciated , possibly in connection with market uncertainty over the outcome of the referendum in September 2003 on whether Sweden should adopt the euro .
Ak však má byť naplnený cieľ udržateľných verejných financií , je tiež potrebné prijať opatrenia , ktoré zefektívnia ostatné oblasti ovplyvnené starnutím populácie , kde napríklad patrí aj zdravotníctvo .
Following the referendum , the krona strengthened relatively quickly . Overall , the changes in the level of the Swedish krona euro exchange rate were less pronounced within the period under review than throughout the longer period between the euro launch in January 1999 and the end of September 2004 .
Celkovo možno konštatovať , že pohyby výmenného kurzu švédskej koruny voči euru boli v sledovanom období menej výrazné ako počas dlhšieho obdobia medzi zavedením eura v januári 1999 a koncom septembra 2004 .
Nevertheless , between October 2002 and September 2004 the volatility of the exchange rate of the krona against the euro , measured by annualised standard deviations of daily percentage changes , remained relatively high .
Medzi októbrom 2002 a septembrom 2004 však volatilita výmenného kurzu švédskej koruny voči euru ( meraná anualizovanou štandardnou odchýlkou denných percentuálnych zmien ) zostávala relatívne vysoká .
The volatility increased slightly in late 2003 before decreasing towards the end of the review period ( see Table 9b ) .
Volatilita švédskej meny vzrástla koncom roka 2003 a potom ku koncu sledovaného obdobia klesala ( tabuľka 9b ) .
The modest short term interest rate differential against the three month EURIBOR decreased further as of the second quarter of 2003 , becoming insignificant ( 0.1 percentage point ) by the third quarter of 2004 ( see Table 9b ) . In a longer term context , both bilaterally against the euro and in effective terms , the real exchange rate of the Swedish krona stood in
Už mierny rozdiel krátkodobých úrokových mier voči trojmesačnému EURIBOR u ešte klesol v druhom štvrťroku 2003 a v treťom štvrťroku 2004 sa stal celkom zanedbateľným vo výške 0,1 percentuálneho bodu ( tabuľka 9b ) .
September 2004 close to historical averages as calculated from the first quarter of 1996 and since the launch of the euro ( see Table 10 ) .
Dlhodobejší pohľad ukazuje , že reálny výmenný kurz švédskej koruny -- voči euru i v efektívnom vyjadrení -- v septembri 2004 dosahoval úroveň blízku historickému priemeru počítanému od prvého štvrťroku 1996 a od zavedenia eura ( tabuľka 10 ) .
As regards other external developments , since 1996 Sweden has maintained a sizeable surplus in its combined current and capital account balance against the background of a relatively large -- at least until 2000 -- net external liability position ( see Table 11 ) .
V zahraničnej oblasti si Švédsko na pozadí relatívne vysokej ( aspoň do roku 2000 ) čistej zahraničnej pasívnej pozície udržalo významný prebytok na spojenom bežnom a kapitálovom účte ( tabuľka 11 ) .
From 2000 the net investment liability position declined steadily from 33.8% of GDP to 18.5% of GDP in 2003 .
Od roku 2000 čistá investičná pasívna pozícia rovnomerne klesala z 33,8 % HDP na 18,5 % HDP v roku 2003 .
It may also be recalled that Sweden is a small , open economy with -- according to the most recent data available -- a ratio of foreign trade in goods and services to GDP of 43.9% for exports and 36.9% for imports .
Tu treba pripomenúť , že Švédsko je krajina s malou otvorenou ekonomikou , ktorá podľa posledných dostupných údajov dosahuje pomer zahraničného obchodu s tovarmi a službami k HDP vo výške 43,9 % na strane vývozu a 36,9 % na strane dovozu .
In 2003 exports of goods to the euro area and to the EU as a share of total exports amounted to 38.2% and 57.0% respectively .
V roku 2003 tvoril vývoz tovarov do eurozóny a do EÚ 38,2 %, resp .
The corresponding figures for imports as a percentage of total imports were 48.7% and 70.4% .
Po období dosť výrazných pohybov v rokoch 2000 až 2002 sa švédska mena obchodovala blízko svojho priemerného kurzu z októbra 2002 ( 9,105 švédskej koruny za euro , zodpovedá hodnote 100 v grafe 5 ) , ktorý sa používa ako referenčný na ilustratívne účely v súlade s konvenciou prijatou v predchádzajúcich správach , keďže centrálna parita ERM II neexistuje , pričom nevyjadruje hodnotenie primeranosti výmenného kurzu ( graf 5 a tabuľka 9a ) .
11.4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS Over the reference period from September 2003 to August 2004 long term interest rates in Sweden were 4.7% on average and thus stood below the 6.4% reference value for the interest rate criterion ( see Table 12 ) .
Maximálna horná aj dolná odchýlka od referenčnej hodnoty ( na základe desaťdňových kĺzavých priemerov denných údajov ) dosiahla v tomto období 1,6 %. V lete 2003 došlo k dočasnému znehodnoteniu meny , čo môže súvisieť s neistotou trhu ohľadom výsledku septembrového švédskeho referenda o prijatí eura .
From 1996 until early 1999 , long term interest rates in Sweden were on a declining trend ( see Chart 6a ) .
sa teda pod referenčnou hodnotou kritéria úrokových mier vo výške 6,4 % ( tabuľka 12 ) . Dlhodobé úrokové miery vykazovali od roku 1996 do začiatku roku 1999 klesajúci trend ( graf 6a ) .
Subsequently , they began to increase , which reflected the influence of rising international yields as well as a gradual improvement of the economic outlook in Sweden .
Následne začali stúpať , čo odzrkadľovalo vplyv rastúcich zahraničných výnosov , ako aj postupné zlepšenie hospodárskeho výhľadu krajiny .
From early 2000 until the end of the reference period , long term interest rates mostly declined but at times increased in line with rising inflationary pressures .
Od začiatku roka 2000 až do konca sledovaného obdobia dlhodobé úrokové miery zväčša klesali , hoci z času na čas stúpli v súvislosti s rastúcimi inflačnými tlakmi .
The long term interest rate differential between Sweden and the euro area declined until early 2001 , reaching negative values ( see Chart 6b ) .
Diferenciál dlhodobých úrokových mier medzi Švédskom a eurozónou až do začiatku roka 2001 klesal a dosiahol záporné hodnoty ( graf 6b ) .
It then increased until early 2003 and subsequently oscillated around 0.5 percentage point for much of the period until August 2004 , when it stood at 0.2 percentage point . The main factors underlying this development were a rise in the
V ďalšom období až do začiatku roka 2003 stúpal . Potom do augusta 2004 , keď dosiahol 0,2 percentuálneho bodu , tento rozdiel väčšinou osciloval okolo úrovne 0,5 percentuálneho bodu .
SWEDEN inflation differential between Sweden and the euro area in the course of 2001 and global uncertainty following the events of 11 September 2001 .
Hlavnými faktormi spôsobujúcimi tento vývoj boli rast rozdielu inflácie medzi Švédskom a eurozónou v priebehu roka 2001 a globálna neistota v súvislosti s udalosťami z 11 . septembra 2001 .
Furthermore , a weakening of the Swedish krona against the euro has typically been associated with a widening of the interest rate differential .
Okrem toho sa oslabenie švédskej koruny voči euru zvyčajne spája so zväčšením rozdielu úrokových mier .
Nevertheless , reduced uncertainty combined with the gradual global recovery and an improvement in the country 's public finances have helped to contain the long term interest rate differential , which benefited further from relatively low inflation expectations in Sweden for most of the reference period .
Rozdiel v úrokových mierach pomohlo zvládnuť zníženie neistoty spolu s postupným oživením svetového hospodárstva a zlepšením stavu švédskych verejných financií . K tomuto procesu navyše pozitívne prispeli očakávania relatívne nízkej inflácie po väčšinu referenčného obdobia .
For the concluding summary on Sweden , please see the « Introduction and Executive Summary » .
Súhrnné hodnotenie Švédska je v časti „Úvod a zhrnutie » .
ECB Convergence report 2004 199
ECB Konvergenčná správa 2004
LIST OF TABLES AND CHARTS SWEDEN 1 PRICE DEVELOPMENTS Table 1 Chart 1 Table 2 Table 3 HICP inflation Price developments Measures of inflation and related indicators Recent inflation trends and forecasts ( a ) Recent trends in the HICP ( b ) Inflation forecasts Chart 5 : 3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability ( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Swedish krona Exchange rate against the euro Table 10 Real exchange rate developments Table 11 External developments
ZOZNAM TABULIEK A GRAFOV ŠVÉDSKO 1 . CENOVÝ VÝVOJ Tabuľka 1 Graf 1 Tabuľka 2 Tabuľka 3 Inflácia HICP Cenový vývoj Miera inflácie a súvisiace indikátory Aktuálny vývoj a prognózy inflácie ( a ) Aktuálny vývoj HICP ( b ) Prognózy inflácie