natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1 ) As of 2000 , balance of payments statistics have been compiled on the basis of the BPM5 definition of residency .
1 ) Štatistika platobnej bilancie je od roku 2000 zostavovaná na základe definície rezidencie BPM5 .
2 ) Differences between the total and the sum of the components are due to rounding .
2 ) Rozdiely medzi výslednou sumou a súčtom položiek sú spôsobené zaokrúhľovaním .
3 ) Balance of payments statistics .
3 ) Štatistika platobnej bilancie .
4 ) A full i.i.p. statement was produced for the first time for reference year 2002 .
4 ) Úplný výkaz medzinárodnej investičnej pozície bol prvýkrát spracovaný za rok 2002 .
In previous years only partial i.i.p. statements were produced and thus no full i.i.p. statements are available before 2002 .
znamená to , že úplné výkazy za obdobie spred roka 2002 nie sú k dispozícii .
5 ) External trade statistics .
5 ) Štatistika zahraničného obchodu .
6 ) As a percentage of total exports / imports .
6 ) V percentách celkového vývozu / dovozu . 94
92 ECB Convergencereport 2004
ECB Konvergenčná správa 2004
average of observations through period ) May 04 Long-term interest rate 1 ) Reference value 2 ) Euro area 3 ) 5.2 4.4 June 04 5.5 4.4 July 04 6.6 4.3 Aug .
maj 2004 Dlhodobá úroková miera 1 ) Referenčná hodnota 2 ) Eurozóna 3 ) 5,2 4,4 jún 2004 5,5 4,4
04 6.6 4.2 Sep. 2003 to Aug . 2004 5.2 6.4 4.3
júl 2004 6,6 4,3 aug .
Sources : ECB , European Commission Services .
04 6,6 4,2 Zdroj : ECB , European Commission Services .
1 ) The long term interest rate of Cyprus is based on primary market yields .
1 ) Dlhodobá úroková miera na Cypre je založená na výnosoch primárneho trhu .
2 ) Calculation for the September 2003 to August 2004 period is based on the unweighted arithmetic average of the interest rate levels of Finland , Denmark and Sweden plus 2 percentage points .
2 ) Výpočet za obdobie september 2003 -- august 2004 je založený na neváženom aritmetickom priemere úrokových mier Fínska , Dánska a Švédska plus 2 percentuálne body .
3 ) The euro area average is included for information only .
3 ) Priemer za eurozónu je uvedený len informatívne .
Chart 7 ( monthly averages in percentages ) ( a ) Long-term interest rate ( b ) Long-term interest rate and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area long-term interest rate differential HICP inflation differential
Graf 7 ( mesačný priemer v percentách ) Diferenciál dlhodobých úrokových mier Inflačný diferenciál ( HICP )
8 7 6 5 4 Jan.
8 7 6 5 4 jan.
6 4 2 0 - 2 - 4 June Nov. 2001 Apr. Sep . 2002 Feb. July Dec. May 2003 2004
6 4 2 0 - 2 - 4 jún 2001 nov. apr . sep. 2002 feb. júl 2003 dec. máj 2004
5 4 June Nov. 2001 Apr. Sep . 2002 Feb. July Dec. May 2003 2004
5 4 jún nov. 2001 apr. sep . 2002 feb. júl 2003 dec. máj 2004
- 2 - 4 Jan.
- 2 - 4 jan.
4 LATVIA 4.1 PRICE DEVELOPMENTS Over the reference period from September 2003 to August 2004 the average rate of HICP inflation in Latvia was 4.9% , i.e. considerably above the reference value of 2.4% ( see Table 1 ) .
CENOVÝ VÝVOJ V sledovanom období od septembra 2003 do augusta 2004 dosiahla priemerná miera inflácie HICP v Lotyšsku 4,9 %, t. j. výrazne prevýšila referenčnú hodnotou 2,4 % ( tabuľka 1 ) .
Looking back over a longer period , consumer price inflation in Latvia has followed a broad downward trend ( see Chart 1 ) .
Spätný pohľad na dlhšie obdobie ukazuje , že inflácia na báze spotrebiteľských cien v Lotyšsku vykazovala vo všeobecnosti klesajúci trend ( graf 1 ) .
Average annual HICP inflation declined from 8.1% in 1997 to 2.1% in 1999 and remained around 2 % until 2002 .
Priemerná ročná miera inflácie HICP klesla z 8,1 % v roku 1997 na 2,1 % v roku 1999 a do roku 2002 sa ustálila na hladine okolo 2 %.
The trend reversed in 2003 , when inflation rose to 2.9% , mainly on account of an increase in import prices caused by the depreciation of the lats vis à vis the euro and a particularly strong rise in administered prices .
K zmene tohto trendu došlo v roku 2003 , keď inflácia vzrástla na 2,9 %, a to najmä kvôli rastu dovozných cien následkom oslabenia lotyšského latsu voči euru a obzvlášť výraznému nárastu regulovaných cien .
The process of disinflation reflected a number of important policy choices , most notably the orientation of monetary policy towards the achievement of price stability , which is the primary objective as enshrined in the Latvijas Banka Law , and the adoption of a fixed exchange rate regime .
Proces znižovania inflácie odzrkadľoval viacero dôležitých hospodársko politických rozhodnutí , medzi ktoré patrí predovšetkým orientácia menovej politiky na dosiahnutie cenovej stability , ktorá je zároveň primárnym cieľom stanoveným v zákone o centrálnej banke Lotyšska ( Latvijas Banka ) , a prijatie režimu pevného výmenného kurzu .
Under the exchange rate strategy adopted in February 1994 , the lats is pegged to the special drawing right with a narrow fluctuation band of ± 1 % around the parity of 0.7997 lats per SDR .
V súlade s kurzovou stratégiou prijatou vo februári 1994 je lats naviazaný na zvláštne práva čerpania ( SDR ) s úzkym fluktuačným pásom ± 1 % okolo parity 0,7997 latsov za SDR .
1 The process of disinflation was also supported by fiscal and other policies .
1 Proces znižovania inflácie podporili aj rozhodnutia v oblasti fiškálnej politiky a iných oblastiach .
The decrease in inflation was achieved in parallel with robust real GDP growth , which averaged over 6 % between 1996 and 2003 ( see Table 2 ) .
Pokles inflácie sa podarilo dosiahnuť paralelne s rýchlym rastom reálneho HDP , ktorý sa v rokoch 1996 až 2003 v priemere pohyboval nad úrovňou 6 % ( tabuľka 2 ) .
The unemployment rate has been gradually decreasing during the period under review but remains at a high level despite buoyant economic growth .
Miera nezamestnanosti sa v priebehu sledovaného obdobia postupne znižovala , ale napriek dynamickému hospodárskemu rastu zostáva na vysokej úrovni .
The growth of unit labour costs declined sharply from 1996 and turned negative in the period 2000 2002 , reflecting the fact that growth in compensation per employee moderated while labour productivity growth remained strong .
Rast jednotkových nákladov práce sa od roku 1996 prudko znížil a v období 2000 -- 2002 dosiahol záporné hodnoty , čo odzrkadľuje skutočnosť , že rast odmeny na zamestnanca sa zmiernil a rast produktivity práce zostal intenzívny .
This decreasing trend of unit labour cost growth reversed in 2003 when compensation per employee increased markedly , significantly outpacing productivity gains .
V roku 2003 došlo k zmene trendu znižovania jednotkových nákladov práce , keď výrazne vzrástla odmena na zamestnanca a predstihla rast produktivity práce .
The acceleration of wage growth mainly reflected developments in the services sector , in particular in those sub sectors where wages had been significantly below the economy average , as well as the public sector wage reform .
V zrýchlení rastu miezd sa odrazil predovšetkým vývoj v sektore služieb , a to najmä v podsektoroch , kde mzdy boli hlboko pod priemernou mzdou v národnom hospodárstve , ako aj mzdová reforma vo verejnom sektore .
Given the high degree of openness of the Latvian economy , changes in import prices strongly affect domestic price developments .
Vzhľadom na vysoký stupeň otvorenosti lotyšskej ekonomiky je domáci cenový vývoj pod silným vplyvom zmien dovozných cien .
After falling steeply between 1996 and 1999 , import prices increased again as of 2000 , reflecting exchange rate developments and , in particular , the strengthening of the euro vis à vis the US dollar .
Po prudkom poklese v rokoch 1996 až 1999 došlo v roku 2000 opäť k rastu dovozných cien v dôsledku vývoja výmenných kurzov a najmä posilnenia eura voči americkému doláru .
Overall , import prices have been rather volatile during the period under review .
Celkovo boli dovozné ceny počas sledovaného obdobia pomerne nestále .
Other relevant price indices have followed a broadly similar path to HICP inflation ( see Table 2 ) .
Ostatné relevantné cenové indexy vykazovali vo všeobecnosti podobný vývoj ako inflácia HICP ( tabuľka 2 ) .
Looking at recent trends and forecasts , the annual rate of HICP inflation continued to increase considerably in the first half of 2004 , reaching 7.8% in August ( see Table 3a ) .
Z pohľadu na nedávne trendy a prognózy vyplýva , že ročná miera inflácie HICP v priebehu prvej polovice roku 2004 významne rástla , až na 7,8 % v auguste ( tabuľka 3a ) .
The recent acceleration of inflation was mainly driven by a combination of one off factors related to EU accession ( changes in value added tax , excise tax and higher import prices due to customs duties ) , adjustments of administered prices , an increase in unprocessed food prices and oil price increases .
Tento rýchly rast inflácie zapríčinila predovšetkým akumulácia jednorazových faktorov súvisiacich so vstupom do Európskej únie ( zmeny v oblasti DPH , spotrebných daní , vyššie dovozné ceny kvôli clám ) , úpravy regulovaných cien , rast cien nespracovaných potravín a rast ceny ropy .
As the effect of these factors diminishes the inflation rate is expected to gradually return to lower levels .
S oslabením účinku týchto faktorov sa očakáva , že miera inflácie sa postupne vráti na nižšiu úroveň .
Looking ahead , the inflation forecasts of most major international institutions are in a range of 4.0 5.8% for 2004 and 3.3 3.5% for 2005 ( see Table 3b ) . This is considerably below the most recent inflation forecast of Latvijas Banka for 2004 of 7 %.
Prognózy väčšiny významných medzinárodných inštitúcií v otázke vývoja inflácie v budúcnosti sa pohybujú v rozsahu od 4,0 do 5,8 % na rok 2004 a 3,3 -- 3,5 % na rok 2005 ( tabuľka 3b ) , čo je výrazne menej než 7 % z poslednej prognózy lotyšskej centrálnej banky na rok 2004 .
Latvijas Banka estimates that changes in indirect taxes and administered prices will add around 1.6 percentage points to inflation in 2004 .
Podľa odhadu lotyšskej centrálnej banky zmeny v nepriamych daniach a regulovaných cenách spôsobia zvýšenie miery inflácie v roku 2004 približne o 1,6 percentuálneho bodu .
Upside risks to inflation are mainly associated with the possible second round effects of the current high level of inflation and buoyant domestic demand fuelled by rapid credit expansion .
Hlavné riziká ďalšieho rastu inflácie súvisia predovšetkým s možnými sekundárnymi dopadmi súčasnej vysokej miery inflácie a výrazného rastu domáceho dopytu podporovaného rýchlym rastom úverov .
1 The SDR is a basket currency comprising the US dollar ( 45 %) , the euro ( 29 %) , the Japanese yen ( 15 %) and the pound sterling ( 11 %) , with the weights ( in parentheses ) assigned by the IMF with effect from 1 January 2001 based on their roles in international trade and finance .
1 Rok 2001 je prvým rokom , za ktorý sú k dispozícii údaje o referenčnej dlhodobej úrokovej miere na Cypre . LOTYŠSKO
ECB Convergence report 2004 95
ECB Konvergenčná správa 2004
Looking further ahead , creating an environment conducive to price stability in Latvia will be dependent on , inter alia , the conduct of sound macroeconomic policies , in particular fiscal restraint .
Pri spätnom pohľade na dlhšie obdobie vidíme , že vytvorenie prostredia napomáhajúceho cenovú stabilitu v Lotyšsku bude okrem iného závisieť od uskutočňovania primeranej makroekonomickej politiky , najmä fiškálnych obmedzení .
Wage increases should be in line with labour productivity growth and take developments in competitor countries into account .
Zvyšovanie miezd by sa malo uskutočňovať v súlade s rastom produktivity práce za súčasného prihliadania na vývoj v porovnateľných krajinách .
Although Latvian product markets went through a deregulation process in the 1990s and are regarded as functioning rather efficiently , the share of administered prices in the Latvian CPI basket amounts to 16 %, according to Latvijas Banka , which may be seen as an indication that there is scope for further improvement in product market flexibility .
rokoch procesom deregulácie a podľa lotyšskej centrálnej banky fungujú pomerne efektívne , podiel regulovaných cien v lotyšskom koši CPI dosahuje 16 %, čo sa dá vnímať tak , že existuje priestor na ďalšie zlepšovanie flexibility trhov tovarov a služieb .
The Latvian labour market can be considered fairly flexible .
Lotyšský trh práce možno považovať za pomerne flexibilný .
However , a number of structural problems still remain .
Naďalej však pretrváva množstvo štrukturálnych problémov .
In particular , further action is needed to address skill mismatches , low inter regional labour mobility and high tax wedges on labour . Progress in these areas could help to raise potential output and decrease Latvia 's high level of unemployment .
Ďalšie opatrenia sú potrebné predovšetkým v oblasti nesúladu kvalifikácie zamestnancov s potrebami pracovného trhu , nízkej medziregionálnej mobility pracovnej sily a vysokých daňových a odvodových nákladov na pracovnú silu .
Moreover , the catching up process is also likely to have a bearing on inflation in the coming years , although the exact size of the impact is difficult to assess .
Zlepšenie v týchto oblastiach by mohlo pomôcť zvýšiť potenciálnu produkciu a znížiť vysokú mieru nezamestnanosti v Lotyšsku .
4.2 FISCAL DEVELOPMENTS In the reference year 2003 the general government deficit ratio was 1.5% , i.e. well below the 3 % reference value , and the debt ratio was 14.4% , i.e. also well below the 60 % reference value . Compared with the previous year , the deficit ratio decreased by 1.2 percentage points and the debt ratio increased by 0.3 percentage point .
Okrem toho sa dá očakávať , že v nadchádzajúcich rokoch bude mať dopad na infláciu aj proces dobiehania hospodársky rozvinutejších členských štátov , hoci je ťažké určiť presný rozsah tohto vplyvu .
In 2004 , the deficit ratio is forecast to increase to 2.0% and the debt ratio to 14.7% . In 2002 the deficit ratio exceeded the ratio of public investment expenditure to GDP by 1.4 percentage points , while this did not occur in 2003 ( see Table 4 ) .
k tomu nedošlo ( tabuľka 4 ) . V súčasnosti Lotyšsko nevykazuje nadmerný deficit .
Latvia is currently not in an excessive deficit situation . Looking back over the years 1996 to 2003 , the public debt ratio increased by 0.6 percentage point ( see Chart 2a and Table 5 ) .
Pri pohľade na roky 1996 až 2003 vidíme , že pomer verejného dlhu vzrástol o 0,6 percentuálneho bodu ( graf 2a a tabuľka 5 ) .
After an initial decrease until 1998 , the ratio reverted to close to its 1996 level by 2000 and increased further by 1.5 percentage points by 2003 .
Po počiatočnom poklese do roku 1998 došlo k obratu , keď sa pomer dlhu do roku 2000 priblížil k úrovni z roku 1996 a do roku 2003 ešte vzrástol o 1,5 percentuálneho bodu .
As shown in greater detail in Chart 2b , the strongest factor underlying the increase in the public debt ratio was the primary deficit , which was particularly large in the years 1999 , 2000 and 2002 .
Ako vyplýva z grafu 2b , najsilnejším faktorom po raste pomeru dlhu verejného sektora bol primárny deficit , ktorý bol obzvlášť vysoký v rokoch 1999 , 2000 a 2002 .
Deficit debt adjustments had , overall , a debt decreasing effect , particularly in 2002 ( Table 6 ) .
Úpravy v oblasti deficitu rozpočtového hospodárenia a štátneho dlhu mali vo všeobecnosti za následok pokles dlhu , najmä v roku 2002 ( tabuľka 6 ) .
The growth / interest rate differential also had a small overall downward effect , as it was positive throughout the 2000 03 period .
V menšej miere mal znižujúci účinok na dlh aj rozdiel medzi tempom rastu a úrokovými mierami , keďže v období 2000 až 2003 bol kladný .
The patterns observed during the mid 1990s and early 2000s may be seen as indicative of the close link between primary deficits and adverse debt dynamics , irrespective of the starting level of debt -- which in the case of Latvia was comparatively low .
storočia možno považovať za príznačný pre úzky vzťah medzi primárnym deficitom a nepriaznivou dynamikou štátneho dlhu , bez ohľadu na počiatočnú úroveň dlhu -- ktorá bola v prípade Lotyšska pomerne nízka .
In this context , it may be noted that the share of public debt with a short term maturity decreased steadily between 1996 and 2002 ( see Table 5 ) .
V tejto súvislosti možno poukázať na skutočnosť , že podiel štátneho dlhu s krátkodobou splatnosťou v období 1996 až 2002 neustále klesal ( tabuľka 5 ) .
It then increased significantly in 2003 .
Následne v roku 2003 významne vzrástol .
On the basis of the figures for 2003 , the proportion of public debt with a short term maturity is noticeable but , taking into account the level of the public debt ratio , fiscal balances are relatively insensitive to changes in interest rates .
Z údajov za rok 2003 vidieť , že podiel krátkodobého verejného dlhu je významný , keď však vezmeme do úvahy pomer verejného dlhu , možno konštatovať , že fiškálne saldá sú relatívne necitlivé na zmeny úrokových mier .
The proportion of foreign currency denominated public debt , which was relatively stable between 1996 and 2003 , is high , and since 2001 this debt has mostly been denominated in euro .
Podiel dlhu denominovaného v cudzej mene , ktorý bol v rokoch 1996 -- 2003 relatívne stabilný , je vysoký , a od roku 2001 denominovaný väčšinou v eurách .
Moreover , given the low debt ratio , fiscal balances are relatively insensitive to changes in exchange rates .
Okrem toho , vzhľadom na nízky pomer dlhu , je štátny rozpočet relatívne necitlivý na zmeny výmenných kurzov .
The Latvian currency is pegged to the special drawing right , and the exchange rate regime functions in a similar way to a currency board .
Lotyšská mena je naviazaná na zvláštne práva čerpania a režim výmenného kurzu funguje obdobne ako režim menovej rady .
Since 1996 , a pattern of volatile outturns has been observed for the deficit to GDP ratio .
Od roku 1996 je vo vývoji pomeru deficitu k HDP zrejmá volatilita . Po rozpočtovej pozícii blížiacej sa k vyrovnanému alebo
After positions close to balance or in surplus in 1996 98 a deficit of 4.9% of GDP was recorded in 1999 .
LOTYŠSKO prebytkovému saldu v rokoch 1996 až 1998 bol v roku 1999 zaznamenaný deficit vo výške 4,9 % HDP .
The deficit then narrowed to 2.8% in 2000 and 2.1% in 2001 , and was 1.5% in 2003 ( see Chart 3a and Table 7 ) . No homogeneous estimates of cyclically adjusted balances are
Deficit sa následne znížil na 2,8 % v roku 2000 a 2,1 % v roku 2001 , a v roku 2003 dosiahol 1,5 % ( graf 3a a tabuľka 7 ) .
ECB Convergence report 2004 LATVIA available for the Member States which joined the EU on 1 May 2004 .
Za členské štáty , ktoré sa pripojili k EÚ 1 . mája 2004 , nie sú k dispozícii nijaké homogénne odhady bilancií očistených o cyklické vplyvy .
Chart 3b therefore does not break down the changes in the fiscal balance into cyclical and non cyclical factors .
Graf 3b preto nedelí zmeny rozpočtového salda na zmeny spôsobené cyklickými a necyklickými faktormi .
The non cyclical changes in the government budget balance could reflect either a lasting structural change or the effect of temporary measures .
Necyklické zmeny salda štátneho rozpočtu odrážajú buď trvalé štrukturálne zmeny , alebo dopad dočasných opatrení .
Available evidence suggests that temporary measures increased the deficit ratio by 0.1 percentage point in 2003 , compared with no net impact in 2002 .
Dostupné údaje svedčia o tom , že dočasné opatrenia zvýšili v roku 2003 pomer deficitu o 0,1 percentuálneho bodu v porovnaní s nulovým čistým dopadom v roku 2002 .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , it can be seen from Chart 4 and Table 7 that the general government total expenditure ratio increased between 1996 and 1999 but declined afterwards .
Pri hodnotení trendov vývoja v oblasti iných fiškálnych indikátorov z grafu 4 a tabuľky 7 vyplýva , že pomer celkových výdavkov verejnej správy sa zvýšil v období rokov 1996 až 1999 , ale následne klesol .
In particular , current expenditure decreased significantly between 1999 and 2003 , reflecting decreasing social benefits and , to a smaller extent , reduced compensation of public employees .
Obzvlášť bežné výdavky zaznamenali v rokoch 1999 až 2003 významný pokles , najmä následkom zníženia sociálnych dávok a v menšej miere aj znížených odmien štátnych zamestnancov .
On balance , the expenditure ratio in 2003 was 1.5 percentage points lower than in 1996 , reflecting essentially the decline in current expenditure .
Pomer výdavkov v roku 2003 bol celkovo o 1,5 percentuálneho bodu nižší než v roku 1996 , v čom sa odráža predovšetkým pokles bežných výdavkov .
Government revenue in relation to GDP increased between 1996 and 1998 and declined between 1998 and 2002 .
Rozpočtové príjmy vo vzťahu k HDP sa v rokoch 1996 až 1998 zvýšili a v rokoch 1998 až 2002 klesli .
It was 2.5 percentage points lower in 2003 than in 1996 , essentially reflecting a decrease in indirect taxes and social security contributions .
V roku 2003 boli o 2,5 percentuálneho bodu nižšie než v roku 1996 , a to najmä v dôsledku zníženia nepriamych daní a príspevkov na sociálne poistenie .
According to the Latvian medium term fiscal strategy , as presented in the Convergence Programme for 2004 07 , dated May 2004 and based on data available at the start of the year , the general government deficit is expected to increase to 2.1% of GDP and the public debt ratio to 16.2% in 2004 .
Podľa lotyšskej strednodobej fiškálnej stratégie predstavenej v Konvergenčnom programe na roky 2004 až 2007 z mája 2004 a na základe údajov zo začiatku roka sa očakáva , že v roku 2004 štátny deficit vzrastie na 2,1 % HDP a pomer verejného dlhu na 16,2 %.
The general government total expenditure ratio is projected at 37.6% and the total revenue ratio at 35.6% .
Pomer celkových výdavkov verejnej správy sa odhaduje na 37,6 % a pomer celkových príjmov na 35,6 %.
There is currently no evidence of significant measures with a temporary effect in the 2004 budget .
Informácie o prípadných podstatnejších opatreniach dočasného charakteru sa v rozpočte na rok 2004 neobjavujú .
The deficit ratio is forecast to remain broadly unchanged in 2005 and to decline to 2.0% of GDP in 2007 , while the government debt ratio is expected to increase steadily to 17.7% in 2007 .
Podľa prognóz sa pomer deficitu v roku 2005 nezmení a v roku 2007 klesne na 2,0 % HDP , zatiaľ čo pomer štátneho dlhu bude plynule rásť až na 17,7 % v roku 2007 .
On the basis of the fiscal balances projected in the Convergence Programme , further substantial consolidation is required for Latvia to comply with the Stability and Growth Pact 's medium term objective of a budgetary position that is close to balance or in surplus .
Z údajov o rozpočtových saldách projektovaných v Konvergenčnom programe vyplýva , že na dosiahnutie rozpočtovej pozície blížiacej sa k vyrovnanému alebo prebytkovému rozpočtu , ktorá je strednodobým cieľom Paktu stability a rastu , je v Lotyšsku potrebná ďalšia zásadná konsolidácia .
Nevertheless , current trends suggest that the public debt ratio will increase but can be maintained at below 60 % for the foreseeable future .
Súčasné trendy však nasvedčujú , že v dohľadnom čase sa pomer verejného dlhu zvýši , bude však možné udržať ho pod hladinou 60 %.
Prudent fiscal policies are warranted in light of Latvia 's large current account deficit and the fact that its inflation rate is considerably above the reference value .
Vzhľadom na rozsiahly deficit Lotyšska na bežnom účte a mieru inflácie výrazne prevyšujúcu referenčnú hodnotu je potrebné vykonávať obozretnú rozpočtovú politiku .
Making the tax / benefit system more employment friendly by strengthening work incentives could also make a contribution to fiscal consolidation while promoting economic growth and real income convergence in the context of completing the process of transition to a market economy .
Pre zamestnancov výhodnejší systém zdaňovania a poskytovania výhod prostredníctvom posilnenia pracovných stimulov by mohol v kontexte ukončovania procesu transformácie na trhové hospodárstvo prispieť ku konsolidácii rozpočtového hospodárenia za súčasného pozitívneho dopadu na hospodársky rast a reálnu konvergenciu .