natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Excluding energy and ( processed and unprocessed ) food prices , HICP inflation has followed a gradual downward trend since mid2008 . This is primarily a result of the dampening impact of domestic factors , with a slowdown in wage levels and a fall in profit mark-ups , but is also , to some extent , a consequence of the pass-through from falling commodity prices .
Poznámka : V dôsledku chýb pri zaokrúhľovaní súčet jednotlivých zložiek nemusí presne zodpovedať celkovému indexu . korenou reakciou neropných energetických surovín ( napríklad elektriny a zemného plynu ) na vývoj cien ropy .
Non-energy industrial goods prices rose by , on average , 0.6% in 2009 , showing a slight decline compared with 0.8% in 2008 and 1 % in 2007 .
Po výraznom poklese z vysokej úrovne zaznamenanej v júni 2008 sa ceny ropy ( vyjadrené v eurách ) v decembri 2008 prepadli . Neskôr však začali opäť rásť a do decembra 2009 vykryli polovicu strát .
The ongoing moderation since the beginning of 2008 became more pronounced over the summer of 2009 , with annual inflation in this
V týchto súvislostiach a vzhľadom na oneskorený vplyv cien energií z neropných zdrojov dosiahla ročná miera zmeny cien energií HICP svoje minimum na úrovni - 14,4 % v júli 2009 , keď do hry vstúpili bázické efekty a dočasne nižšie ceny energií .
HICP component standing at 0.4% by December 2009 .
Neskôr sa ročná miera zmeny cien energií HICP opäť zvýšila a v decembri 2009 dosiahla 1,8 %.
This most recent decline in growth rates was attributable to a wider range of items than before .
Ceny energií z neropných surovín vyvíjali aj v druhej polovici roka tlak na jej pokles .
In addition to falling durable goods inflation , which reached a historical low of - 1.1% in September 2009 -- owing , in particular , to car dealers offering large discounts -- non-durable goods inflation started to ease from the second half of 2009 onwards , as the pricing power of firms declined .
Inflácia cien potravín v eurozóne sa počas roka 2009 neustále znižovala , pričom v druhom polroku dosiahla záporné hodnoty a zároveň najnižšiu úroveň od začiatku merania tohto ukazovateľa v roku 1990 .
This reversed the upward trend previously observed for more than three years .
Tento dezinflačný proces bol predovšetkým výsledkom minulého poklesu cien potravinových komodít v podmienkach nízkeho spotrebiteľského dopytu .
Services price inflation , the stickiest of the HICP components , which had been broadly stable at relatively elevated levels of around 2.6% throughout much of 2008 , also started to slow down in 2009 and reached 1.6% by end-2009 .
relatívne stabilných 2,6 %, začala v roku 2009 tiež klesať a do konca roka 2009 dosiahla 1,6 %. Pokles inflácie cien služieb spôsobil najmä nízky dopyt a veľká konkurencia medzi podnikmi .
This moderation in services price inflation was related to weak demand and fierce competition among firms . At a more disaggregated level , the decline in inflation in services prices was largely driven by contributions from recreational services -- particularly restaurants and cafés , package holidays and accommodation , with negative inflation during the second half of the year -- and , to a lesser extent , transport services .
Z hlbšieho pohľadu pokles inflácie cien služieb spôsobili najmä príspevky rekreačných služieb -- predovšetkým položiek reštaurácie a kaviarne , dovolenkové zájazdy a ubytovacie služby , ktoré v druhej polovici roka zaznamenali zápornú infláciu -- a v menšej miere aj prepravné služby .
Contributions from the latter were almost entirely in the passenger transport by air item . By contrast , the negative contribution from falling communication services prices observed over a long period has eased recently .
Na druhej strane dlhodobo záporné príspevky klesajúcich cien telekomunikačných služieb sa v poslednom čase zmiernili .
PRODUCER PRICES FELL IN 2009 In the context of a worldwide contraction in activity and lower commodity prices , in the aftermath of a sizeable inflationary shock , severe downward price pressures developed along the supply chain .
POKLES CIEN VÝROBCOV V ROKU 2009 V podmienkach celosvetového oslabenia aktivity a nižších cien komodít po výraznom inflačnom šoku došlo k tlakom na pokles cien v ponukovom reťazci , ktoré viedli k poklesu cien výrobcov širokej škály produktov .
This led to a fall in producer prices for a wide range of products , affecting first -- in late 2008 -- early stages of production and then later stages of production in the second half of 2009 .
Pokles bol spočiatku , na konci roka 2008 , zaznamenaný v prvotných fázach výrobného procesu a neskôr , v druhej polovici roka 2009 , aj v jeho neskorších fázach .
This sharp reversal of the very high producer price inflation seen in summer 2008 took place against a background of lower commodity prices and low levels of demand for production factors ( both capital and labour ) . These downward price pressures
Prudký obrat veľmi vysokých mier rastu cien zaznamenaných v lete 2008 sa uskutočnil na pozadí nižších cien komodít a nízkeho dopytu po výrobných faktoroch ( tak kapitálu , ako aj pracovnej sily ) .
abated somewhat towards the end of the year , amid some upturn in activity and a recovery in global commodity prices .
Tlaky na pokles cien sa do konca roka mierne oslabili v dôsledku pozvoľného rastu aktivity a oživenia globálnych cien komodít .
The annual rate of change in industrial producer prices ( excluding construction ) in the euro area was - 5.1% , on average , in 2009 , a reversal of the increase of 6.1% recorded in 2008 .
Priemerná ročná miera zmeny cien priemyselných výrobcov ( bez stavebníctva ) v eurozóne v roku 2009 bola na úrovni - 5,1 %, čo predstavuje obrat v porovnaní s nárastom o 6,1 % v roku 2008 .
After reaching a trough of - 8.4% in July 2009 , an almost identical reversal of the historical peak of 9.1% recorded in July 2008 , the year-on-year rate of producer price inflation recovered to stand at - 2.9% in December 2009 , mainly on account of energy price developments .
Po dosiahnutí rekordne nízkej úrovne - 8,4 % v júli 2009 a takmer identickom obrate z historického maxima 9,1 % zaznamenaného v júli 2008 sa medziročná miera inflácie cien výrobcov v decembri 2009 dostala na úroveň - 2,9 %, predovšetkým v dôsledku vývoja cien energií .
The annual rate of change in energy producer prices bottomed out at - 20.0% in July 2009 and stood at - 5.1% in December 2009 .
Ročná miera zmeny cien výrobcov energií dosiahla v júli 2009 minimum na úrovni - 20,0 %, no v decembri predstavovala - 5,1 %.
Excluding construction and energy , the annual growth rate of industrial producer prices , which had reached a peak of 4.3% in July 2008 , declined to - 2.3% in December 2009 .
Ročná miera rastu cien priemyselných výrobcov bez stavebníctva a energií , ktorá v júli 2008 dosiahla svoje maximum 4,3 %, sa v decembri 2009 znížila na - 2,3 %.
This movement was particularly pronounced for intermediate goods , with a lesser amplitude for consumer goods and also some lags in capital goods ( see Chart 26 ) .
Spotrebné tovary zaznamenali menej výrazný pohyb , zatiaľ čo investičný tovar reagoval s miernym oneskorením ( graf 26 ) .
Intermediate goods price inflation decelerated from its peak of 5.5% in September 2008 to reach a low of - 7.6% in July 2009 .
Inflácia cien polotovarov sa prepadla z vysokej úrovne 5,5 % v septembri 2008 na - 7,6 % v júli 2009 .
This reflected the ( delayed ) impact of falling industrial raw material and energy prices , as well as the effect of lower capacity utilisation rates and stiffer competition .
Spôsobil to ( oneskorený ) vplyv klesajúcich cien priemyselných surovín a energií , ako aj vplyv nižšej miery využitia kapacít a silnejšej konkurencie .
During the second half of the year , the recovery in raw material and oil prices led to a stabilisation in the levels of intermediate goods prices , with falls in annual prices gradually diminishing on account of positive base effects .
Oživenie cien surovín a ropy v druhej polovici roka viedlo k stabilizácii cien polotovarov , pričom ku kompenzácii medziročných poklesov prispeli pozitívne bázické efekty .
Further down the production chain , the rapid downward movement of producer price inflation in the field of consumer goods continued . The rate of change in these prices had peaked at 5.0% in March 2008 ( the highest rate since the beginning of EMU in 1999 ) on the back of the inflationary shock from global
V dôsledku inflačných šokov spôsobených globálnymi tlakmi na ceny potravín zo strany dopytu pokračovalo v neskorších fázach výrobného reťazca výrazné znižovanie inflácie cien výrobcov spotrebných tovarov -- z rekordne vysokej úrovne 5,0 % dosiahnutej v marci 2008 ( najvyššej miery od vzniku HMÚ v roku 1999 ) .
Chart 26 Breakdown of industrial producer prices ( annual percentage changes ;
Zatiaľ čo ročné tempo rastu cien výrobcov spotrebných tovarov dosiahlo v decembri 2009 - 1,9 %, po vylúčení tabaku a potravín pokles Graf 26 Štruktúra cien priemyselných výrobcov ( ročná percentuálna zmena ;
monthly data ) industry excluding construction ( right-hand scale ) energy ( left-hand scale ) intermediate goods ( right-hand scale ) capital goods ( right-hand scale ) consumer goods ( right-hand scale ) 28 24 20 16 12 8 4 0 - 4 - 8 - 12 - 16 - 20 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Source : Eurostat .
mesačné údaje ) Priemysel bez stavebníctva ( pravá os ) Energie ( ľavá os ) Polotovary ( pravá os ) Investičné tovary ( pravá os ) Spotrebné tovary ( pravá os ) 28 24 20 16 12 8 4 0 - 4 - 8 - 12 - 16 - 20 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Zdroj : Eurostat .
demand pressures on food prices . While the annual growth rate in producer prices of consumer goods was - 1.9% in December 2009 , it stood at - 0.3% when tobacco and food are excluded .
ECB Výročná správa 2009 predstavoval - 0,3 %.
Movements in the annual growth rate of producer prices of capital goods were less pronounced and lagged behind other components in the index .
Pohyby ročného tempa rastu cien výrobcov investičného tovaru boli menej výrazné a zaostávali za ostatnými zložkami indexu .
Annual inflation rates for these goods declined to zero by the middle of 2009 and recorded a negative figure of - 0.6% in December 2009 , as costs moderated , order books became depleted in the context of a rapid fall in demand , and competition intensified .
Ročná miera inflácie týchto tovarov sa v polovici roka 2009 zastavila a v decembri 2009 zaznamenala záporné tempo rastu na úrovni - 0,6 % v dôsledku nižších nákladov , klesajúceho počtu objednávok v prostredí rýchlo klesajúceho dopytu a silnejšej konkurencie .
Overall , the weak euro area and global demand resulted in considerably more competitive market conditions at various stages of production .
Celkove možno konštatovať , že nízky dopyt v eurozóne a vo svete vytvoril podstatne náročnejšie konkurenčné prostredie v jednotlivých fázach výrobného procesu .
This competitive environment , combined with lower global commodity prices , was reflected in widespread reports of falling producer prices , in input as well as output prices , for both manufacturing and services .
Konkurenčné prostredie spolu s nižšími svetovými cenami komodít spôsobilo všeobecný pokles cien výrobcov ( vstupných i výstupných ) tak vo výrobe , ako aj v službách .
ECB Annual Report 2009 LABOUR COSTS DECELERATED MARKEDLY Labour cost indicators for the euro area suggest a substantial moderation in the course of 2009 , after an acceleration and a peak in 2008 , which followed years of more modest wage developments .
NÁKLADY PRÁCE VÝZNAMNE KLESLI Po raste a dosiahnutí vrcholnej úrovne v roku 2008 , ktorý nasledoval po rokoch miernejšieho mzdového vývoja , možno pozorovať výrazný pokles ukazovateľov nákladov práce v eurozóne počas roka 2009 .
However , in the context of a sharp decline in hours worked , there were noticeable divergences across indicators with regard to the extent of this moderation .
Vzhľadom na prudký pokles počtu odpracovaných hodín rozsah tohto zmiernenia meraný jednotlivými ukazovateľmi vykazoval významné rozdiely .
Negotiated wages decelerated markedly in the course of 2009 , to an annual growth rate of 2.1% in the fourth quarter of 2009 .
Rast dojednaných miezd sa počas roka 2009 výrazne spomalil a v poslednom štvrťroku 2009 dosiahol ročné tempo 2,1 %.
In past years they had fluctuated between 2.1% and 2.3% before peaking at 3.6% in the fourth quarter of 2008 ( see Table 2 ) . This indicator captures the main component of wages settled in advance through collective agreements .
V predchádzajúcich rokoch sa rast dojednaných miezd pohyboval v rozpätí od 2,1 % do 2,3 % a v poslednom štvrťroku 2008 sa dostal až na úroveň 3,6 % ( tabuľka 2 ) .
Its slowdown probably reflects the decreasing influence of workers » bargaining power , as a consequence of the sharp downturn in economic activity , the ensuing deterioration in euro area labour market conditions and the rapid increase in unemployment , as well as the significant drop in inflation . However , given that annual GDP growth for the euro area stood at - 4.0% in the third quarter of 2009 ( see Table 3 in Section 2.4 of this chapter ) , it appears that negotiated wages have adapted only partially to the economic slowdown .
Tento ukazovateľ Tabuľka 2 Ukazovatele nákladov práce ( ročná percentuálna zmena , ak nie je uvedené inak ) 2007 Dojednané mzdy Celkové hodinové náklady práce Odmena na zamestnanca Informatívne položky Produktivita práce Jednotkové náklady práce 2,1 2,5 2,5 1,0 1,6 2008 3,2 3,5 3,2 - 0,2 3,5 predstavuje hlavnú zložku miezd dohodnutú vopred prostredníctvom kolektívnych zmlúv .
The annual growth rate of compensation per employee reversed its upward path even earlier than negotiated wages . It peaked at 3.6% in the third quarter of 2008 before adjusting downwards more rapidly to stand at 1.4% in
Jeho spomalenie zrejme odzrkadľuje klesajúci vplyv zamestnancov v procese vyjednávania v dôsledku prudkého oslabenia hospodárskej aktivity , následného zhoršenia podmienok na trhu práce eurozóny a rýchleho rastu nezamestnanosti , ako aj výrazného poklesu inflácie .
the third quarter of 2009 , the lowest rate of growth recorded since the beginning of EMU . The more accentuated fall in this labour cost indicator , as compared with negotiated wages ( known as « wage drift ") , resulted from the fact that this indicator encompasses flexible pay elements such as bonuses -- which , according to anecdotal evidence , were reduced significantly .
Vzhľadom na to , že ročný rast HDP eurozóny dosiahol v treťom štvrťroku 2009 - 4,0 % ( tabuľka 3 v časti 2.4 tejto kapitoly ) sa však zdá , že dojednané mzdy sa ešte hospodárskemu oslabeniu neprispôsobili v plnom rozsahu .
In addition , compensation per employee was automatically affected by shorter working hours , a measure to which many firms resorted during the economic downturn . While this slowdown in growth in compensation per employee was broad-based across countries , the sectoral breakdown points to substantial differences .
Ročná miera rastu odmeny na zamestnanca , ktorá v treťom štvrťroku 2008 dosiahla vrchol na úrovni 3,6 %, otočila svoj rastúci trend skôr ako dojednané mzdy a zaznamenala rýchlejší pokles , pričom v treťom štvrťroku 2009 predstavovala 1,4 %, najnižšiu hodnotu zaznamenanú od začiatku HMÚ .
Particularly steep falls were observed in industry excluding construction -- which often resorted to shorter working hours -- where growth in compensation per employee fell to zero by mid-year .
Výraznejší pokles tohto ukazovateľa nákladov práce než pri dojednaných mzdách ( tzv .
By contrast , growth rates in compensation per employee in the construction sector remained elevated at 3.0% in the third quarter of 2009 , notably reflecting some composition effects , with lay-offs concentrated on lower-paid workers in particular amid pronounced regional differences ( see Chart 27 ) .
mzdový posun ) spôsobila skutočnosť , že tento ukazovateľ zahŕňa flexibilné zložky platu , ako napríklad prémie , ktoré podľa neoficiálnych údajov zaznamenali značný pokles .
In contrast to compensation per employee , the annual growth rate of hourly labour costs remained elevated , although easing noticeably from its peak of 4.4% in the fourth quarter of 2008 .
Odmenu na zamestnanca navyše automaticky ovplyvňuje kratší pracovný čas , ktorý mnohé podniky zaviedli počas hospodárskeho oslabenia .
This stickier rate of increase essentially reflected the fact that hours worked per employee fell by nearly 2 % in the year to
Zatiaľ čo k spomaleniu rastu odmeny na zamestnanca došlo vo všetkých krajinách , sektorové údaje poukazujú na podstatné rozdiely .
Table 2 Labour cost indicators ( annual percentage changes , unless otherwise indicated ) 2007 Negotiated wages Total hourly labour costs Compensation per employee Memo items Labour productivity Unit labour costs 2.1 2.5 2.5 1.0 1.6 2008 3.2 3.5 3.2 - 0.2 3.5 2009 2.6 .
Osobitne výrazný bol pokles v sektore priemyslu bez stavebníctva , využívajúcom skrátený pracovný čas relatívne často , kde sa rast odmeny na zamestnanca v polovici roka zastavil . V stavebníctve
2008 Q4 3.6 4.4 3.0 - 1.7 4.8 2009 Q1 3.2 3.8 1.9 - 3.8 5.9 2009 Q2 2.8 4.3 1.6 - 3.1 4.8 2009 Q3 2.3 3.2 1.4 - 2.0 3.5 2009 Q4 2.1 .
2008 Q4 3,6 4,4 3,0 - 1,7 4,8 2009 Q1 3,2 3,8 1,9 - 3,8 5,9
Sources : Eurostat , national data and ECB calculations .
Zdroj : Eurostat , národné údaje a výpočty ECB .
Chart 27 Sectoral compensation per employee ( annual percentage changes ;
Graf 27 Odmena na zamestnanca podľa sektorov ( ročná percentuálna zmena ;
quarterly data ) industry excluding construction construction services 6 5 4 3 2 1 0 - 1 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Sources : Eurostat and ECB calculations .
štvrťročné údaje ) Priemysel bez stavebníctva Stavebníctvo Služby 6 5 4 3 2 1 0 - 1 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Zdroj : Eurostat a výpočty ECB .
Chart 28 Euro area labour costs ( annual percentage changes ;
Graf 28 Pracovné náklady v eurozóne ( ročná percentuálna zmena ;
quarterly data ) unit labour costs compensation per employee labour productivity 6.0 5.0 4.0 6.0 5.0 4.0 3.0 2.0 1.0 0.0 - 1.0 - 2.0 - 3.0 - 4.0 2004 2005 2006 2007 2008 2009 4 3 2 1 0
štvrťročné údaje ) Jednotkové náklady práce Odmena na zamestnanca Produktivita práce 6,0 5,0 4,0 3,0 2,0 1,0 0,0 - 1,0 - 2,0 - 3,0 - 4,0 2004 Zdroj : Eurostat . 2005 2006 2007 2008 2009 6,0 5,0 4,0 3,0 2,0 1,0 0,0 - 1,0 - 2,0 - 3,0 - 4,0
- 4.0 Source : Eurostat .
Ročná miera rastu hodinových nákladov práce na rozdiel od odmeny na zamestnanca zostala zvýšená , no tempo rastu sa oproti rekordnej úrovni 4,4 % v poslednom štvrťroku 2008 tiež zmiernilo .
the third quarter of 2009 and that cuts in hours worked are typically accompanied by less than proportional decreases in remuneration ( see Box 5 ) .
Stále tempo rastu tohto ukazovateľa odráža predovšetkým skutočnosť , že počet odpracovaných hodín na zamestnanca klesol v treťom štvrťroku 2009 medziročne o takmer 2 % a že znižovanie počtu odpracovaných hodín zvyčajne sprevádza menej úmerný pokles odmeny ( box 5 ) .
Year-on-year growth in hourly labour costs therefore also exceeded that of negotiated wages , despite the impact of reductions in bonuses .
Medziročný rast hodinových nákladov práce bol preto i napriek zníženiu prémií tiež rýchlejší ako rast dojednaných miezd .
Year-on-year increases in hourly labour costs were highest in the industrial sector , where flexible time schemes were used most liberally .
Najvyšší medziročný rast hodinových nákladov práce bol zaznamenaný v priemysle , kde sa flexibilný pracovný čas využíval najčastejšie .
Given that the slowdown in activity was accompanied by labour hoarding in many parts of the euro area , there was a strong fall in labour productivity growth as measured by output per employee .
Vzhľadom na to , že pokles aktivity v mnohých častiach eurozóny sprevádzali snahy o zachovanie počtu zamestnancov , významne sa spomalil
As compensation per employee growth reacted much less strongly to the slowdown , unit labour costs accelerated rapidly , reaching a year-on-year peak of 5.9% in the first quarter of 2009 .
rast produktivity práce , meranej produkciou na zamestnanca . Keďže odmeny na zamestnanca reagovali na oslabenie menej výrazne , rast jednotkových nákladov práce sa prudko zrýchlil a v prvom štvrťroku 2009 medziročne dosiahol vysokých 5,9 %.
This rise had a severe impact on business margins .
Tento rast významne oslabil podnikové marže .
Unit labour cost growth fell back to 3.5% by the third quarter of 2009 , as cyclical effects started to reverse .
Rast jednotkových nákladov práce sa v dôsledku postupného obratu v cyklických efektoch znížil na 3,5 % v treťom štvrťroku 2009 .
This pattern of unit labour cost growth was mainly affected by the annual growth rate of labour productivity , which , after declining to , on average , - 0.2% in 2008 ( compared with growth rates of around 1 % to 1.5% in 2006-07 ) , reached a floor in the first quarter of 2009 , with a contraction of 3.8% , year on year .
Vývoj tempa rastu jednotkových nákladov práce ovplyvnila predovšetkým ročná miera rastu produktivity práce , ktorá po poklese v roku 2008 na priemerných - 0,2 % ( v porovnaní s rastom od 1 % do 1,5 % v rokoch 2006 až 2007 ) dosiahla v prvom štvrťroku 2009 svoje dno a medziročne sa znížila o 3,8 %.
This rate moderated to a 2.0% contraction by the third quarter of 2009 , on the back of expanding output , while redundancies continued ( see Chart 28 ) . PROFIT MARGINS Operating margins started falling rapidly as unit labour costs surged .
V treťom štvrťroku 2009 sa miera poklesu znížila na 2,0 %, k čomu prispel rastúci objem výroby a pokračujúce znižovanie počtu pracovných miest ( graf 28 ) .
Global sales prices came under pressure , as reflected in the annual growth rate of the GDP deflator , which had fallen rapidly from 2.3% in mid-2008 to 0.9% in the third quarter of 2009 ( see Chart 29 ) .
ZISKOVÉ MARŽE Prevádzkové marže sa vzhľadom na prudko rastúce jednotkové náklady práce výrazne znižovali .
An indicator of overall profit mark-up , measured as the difference between the rate of growth of the GDP deflator and that of unit labour costs , points to a sharp fall in profit margins by 3.5 percentage points in the first three quarters of 2009 , after having declined by 1.3 percentage points in 2008 .
Globálne predajné ceny sa ocitli pod tlakom , čo dokazuje aj ročná miera rastu deflátora HDP , ktorý sa prudko znížil z 2,3 % v polovici roka 2008 na 0,9 % v treťom štvrťroku 2009
Chart 29 Decomposition of the GDP deflator ( annual percentage changes ;
Graf 29 Dekompozícia deflátora HDP ( ročná percentuálna zmena ;
percentage points ) unit labour costs unit profit unit tax GDP deflator 4 3 2 1 0 - 1 - 2 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Source : Eurostat .
v percentuálnych bodoch ) Jednotkové náklady práce Jednotkový zisk Jednotková daň Deflátor HDP 4 3 2 1 0 - 1 - 2 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Zdroj : Eurostat .
Chart 30 Residential property price developments in the euro area ( annual percentage changes ;
Graf 30 Vývoj cien nehnuteľností na bývanie v eurozóne ( ročná percentuálna zmena ;
annual data ) in nominal terms
ročné údaje ) V nominálnom vyjadrení
Source : ECB calculations , based on non-harmonised national data .
Zdroj : Výpočty ECB založené na neharmonizovaných národných údajoch .
Note : Data for 2009 refer to the first half of the year .
Poznámka : Údaje za rok 2009 sú z prvého polroka .
In this context , operating profits of companies , measured in gross terms , contracted by 11 %, year on year , in the first three quarters of 2009 .
Ukazovateľ celkovej ziskovej marže , meraný ako rozdiel medzi tempom rastu deflátora HDP a jednotkových nákladov práce , vykázal v prvých troch štvrťrokoch 2009 prudký pokles ziskových marží o 3,5 percentuálneho bodu , v porovnaní s poklesom o 1,3 percentuálneho bodu v roku 2008 .
This was attributable to the volume effect of a fall in economic activity and to the margin effect of the decline in profit per unit of output , in roughly equal measure .
V tejto súvislosti sa prevádzkové zisky firiem , merané v hrubom vyjadrení , znížili medziročne o 11 % v prvých troch štvrťrokoch 2009 .