natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Note : An upward movement of the line indicates an appreciation of the Latvian lats , while a downward movement indicates a depreciation .
Poznámka : Pohyb krivky nahor znamená zhodnotenie lotyšského latsu a nadol jeho znehodnotenie . 108
106 ECB Convergence report 2004
ECB Konvergenčná správa 2004
LATVIA Table 10 Latvian lats : Real exchange rate developments ( monthly data ;
LOTYŠSKO Tabuľka 10 Lotyšský lats -- vývoj výmenného kurzu ( mesačné údaje ;
September 2004 compared with different benchmark periods ) Average January 1996 to September 2004 Real bilateral exchange rate against the euro 1 ) Memo items : Nominal effective exchange rate 2 ) Real effective exchange rate 1 ) , 2 ) 1.5 - 4.4 2.8 Average January 1999 to September 2004 - 4.0 - 7.2 - 1.4
september 2004 v porovnaní s jednotlivými referenčnými obdobiami ) Priemer od januára 1996 do septembra 2004 Reálny dvojstranný výmenný kurz voči euru 1 ) Memo položky : Nominálny efektívny výmenný kurz 2 ) Reálny efektívny výmenný kurz 1 ) , 2 ) 1,5 4,4 2,8 Priemer od januára 1999 do septembra 2004 4,0 7,2 1,4
Table 11 External developments ( as a percentage of GDP , unless otherwise stated ) 1996 Current account plus capital account balance Combined direct and portfolio investment balance 1 ) Direct investment balance Portfolio investment balance Net international investment position Exports of goods and services 2 ) Imports of goods and services 2 ) Exports of goods to the euro area 3 ) , 4 ) Imports of goods from the euro area 3 ) , 4 ) Memo item : Intra-EU25 exports of goods 3 ) , 4 ) Intra-EU25 imports of goods 3 ) , 4 ) - 5.1 4.3 6.8 - 2.5 - 6.3 46.7 54.3 23.4 34.7 58.2 66.0 1997 - 5.4 - 1.0 8.4 - 9.3 - 7.5 46.8 54.6 22.3 38.7 63.0 71.1 1998 - 9.5 4.5 4.6 - 0.1 - 17.5 47.1 59.6 27.7 41.2 72.1 74.3 1999 - 8.8 8.3 4.6 3.8 - 25.3 40.4 49.9 29.4 40.1 77.7 75.3 2000 - 4.2 0.9 5.2 - 4.2 - 27.5 42.1 49.5 30.6 39.5 80.7 74.0 2001 - 7.2 3.0 1.4 1.6 - 37.7 41.6 51.7 30.3 39.9 78.6 75.7 2002 - 6.5 0.5 2.7 - 2.2 - 41.6 41.1 51.3 29.5 40.8 77.7 77.3 2003 - 7.6 0.4 2.4 - 2.0 - 44.0 42.3 55.2 29.7 39.0 79.3 75.4
Tabuľka 11 Vývoj vo vzťahu k zahraničiu ( v percentách HDP , ak nie je uvedené inak ) 1996 Saldo bežného účtu plus kapitálového účtu Spojené saldo priamych a portfóliových investícií 1 ) Saldo priamych investícií Saldo portfóliových investícií Čistá medzinárodná investičná pozícia Vývoz tovarov a služieb 2 ) Dovoz tovarov a služieb 2 ) Vývoz tovarov do eurozóny 3 ) , 4 ) Dovoz tovarov z eurozóny 3 ) , 4 ) Memo položky : Vývoz tovarov a služieb do krajín EÚ 25 3 ) , 4 ) Dovoz tovarov a služieb z krajín EÚ 25 3 ) , 4 ) 5,1 4,3 6,8 2,5 6,3 46,7 54,3 23,4 34,7 58,2 66,0 1997 5,4 1,0 8,4 9,3 7,5 46,8 54,6 22,3 38,7 63,0 71,1 1998 9,5 4,5 4,6 0,1 17,5 47,1 59,6 27,7 41,2 72,1 74,3 1999 8,8 8,3 4,6 3,8 25,3 40,4 49,9 29,4 40,1 77,7 75,3 2000 4,2 0,9 5,2 4,2 27,5 42,1 49,5 30,6 39,5 80,7 74,0 2001 7,2 3,0 1,4 1,6 37,7 41,6 51,7 30,3 39,9 78,6 75,7 2002 6,5 0,5 2,7 2,2 41,6 41,1 51,3 29,5 40,8 77,7 77,3 2003 7,6 0,4 2,4 2,0 44,0 42,3 55,2 29,7 39,0 79,3 75,4
ECB Convergence report 2004 107
ECB Konvergenčná správa 2004
average of observations through period ) May 04 Long-term interest rate Reference value 1 ) Euro area 2 ) 5.0 4.4 June 04 4.9 4.4 July 04 4.9 4.3 Aug .
máj 2004 Dlhodobá úroková miera Referenčná hodnota 1 ) Eurozóna 2 ) 5,0 4,4 jún 2004 4,9 4,4
04 4.9 4.2 Sep. 2003 to Aug .
júl 2004 4,9 4,3 aug .
Chart 6 ( monthly averages in percentages ) ( a ) Long-term interest rate ( b ) Long-term interest rate and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area long-term interest rate differential HICP inflation differential 9 8 7 6 5 4 Jan. 9 8 7 2 6 5 4 June Nov. 2001 Apr. Sep . 2002 Feb. July Dec. May 2003 2004 0 - 2 Jan. 0 - 2 June Nov. Apr . Sep. 2001 2002 Feb. July Dec. May 2003 2004 2 6 4 6 4
Graf 6 ( mesačný priemer v percentách ) Diferenciál dlhodobých úrokových mier Inflačný diferenciál ( HICP ) 9 8 7 6 5 4 jan. 9 8 7 2 6 5 4 jún 2001 nov. apr . sep. 2002 feb. júl 2003 dec. máj 2004 0 - 2 jan. 0 - 2 jún nov. 2001 apr. sep . 2002 feb. júl dec. máj 2003 2004 2 6 4 6 4
Sources : ECB , European Commission Services .
Zdroj : ECB , European Commission Services . 110
108 ECB Convergence report 2004
ECB Konvergenčná správa 2004
LITHUANIA
LITVA 5.1 .
5 LITHUANIA 5.1 PRICE DEVELOPMENTS Over the reference period from September 2003 to August 2004 the average rate of HICP inflation in Lithuania was 0.2% , i.e. well below the reference value of 2.4% ( see Table 1 ) .
CENOVÝ VÝVOJ V sledovanom období od septembra 2003 do augusta 2004 dosiahla priemerná miera inflácie HICP v Litve 0,2 %, čo je hlboko pod referenčnou hodnotou 2,4 % ( tabuľka 1 ) .
Based on a combination of specific factors , Lithuania is currently considered as an outlier in terms of price stability .
Vzhľadom na kombináciu špecifických faktorov sa súčasný stav v oblasti cenovej stability v Litve považuje za výnimočný .
Looking back over a longer period , consumer price inflation in Lithuania has followed a broad downward trend .
Pri pätnom pohľade na dlhodobejšie obdobie vidíme , že inflácia na báze spotrebiteľských cien v Litve vykazovala vo všeobecnosti klesajúci trend .
HICP inflation fell sharply in the second half of the 1990s , from roughly 25 % in 1996 to around 1 % from 1999 onwards .
Inflácia HICP prudko klesla v druhej polovici 90 . rokov , z približne 25 % v roku 1996 na asi 1 % od roku 1999 .
On average , inflation remained at this low level until mid 2002 , when it turned negative before starting to rise again more recently ( see Chart 1 ) .
V priemere sa inflácia udržala na tejto nízkej úrovni do polovice roku 2002 , keď zaznamenala záporné hodnoty . Nedávno opäť nastúpila rastúci trend ( graf 1 ) .
The process of disinflation reflects a number of important policy choices , most notably the orientation of monetary policy towards the achievement of price stability , which is the primary objective as enshrined in the central bank law .
Proces znižovania inflácie odráža mnohé dôležité hospodársko politické rozhodnutia , najmä orientáciu menovej politiky na dosiahnutie cenovej stability , ktorá je zároveň primárnym cieľom zakotveným v zákone o centrálnej banke .
In 1994 , Lithuania adopted a currency board arrangement with the litas being first pegged to the US dollar and then re pegged to the euro in 2002 .
V roku 1994 Litva prijala režim menovej rady s tým , že litovský litas bol najskôr naviazaný na americký dolár a neskôr v roku 2002 bola obnovená jeho väzba na euro .
The disinflation process has been supported by adjustments in fiscal policy , reforms designed to enhance product market competition , financial market liberalisation and labour market reforms .
Proces znižovania inflácie podporili aj úpravy vo fiškálnej politike , reformy zamerané na zvýšenie konkurencie na trhoch tovarov a služieb , liberalizácia finančného trhu a reformy trhu práce .
The reduction of inflation during the late 1990s was achieved in parallel with relatively strong real GDP growth .
Znižovanie inflácie koncom 90 . rokov bolo sprevádzané relatívne silným rastom reálneho HDP .
However , following the impact of the Russian crisis on Lithuania 's export sector , real GDP growth turned negative in 1999 ( see Table 2 ) .
Pod vplyvom ruskej krízy na litovský exportný sektor však rast reálneho HDP v roku 1999 zaznamenal záporné hodnoty ( tabuľka 2 ) .
This had a further downward impact on inflation developments .
To zapríčinilo ďalšie znižovanie inflácie .
Partly as a result of the recession but also reflecting the ongoing restructuring of the economy , the unemployment rate rose to around 16 % in 2000/2001 . Against this background , growth in compensation per employee has decelerated markedly since the end of the 1990s .
Čiastočne ako výsledok recesie , ale tiež ako odraz prebiehajúcej reštrukturalizácie hospodárstva , došlo k zvýšeniu miery nezamestnanosti približne na 16 % v rokoch 2000 až 2001 . Za týchto okolností sa od konca 90 .
Unit labour cost growth turned negative from 2000 to 2002 , reflecting low growth in compensation per employee but also a strong increase in labour productivity .
Rast jednotkových nákladov práce v období od roku 2000 do roku 2002 dosiahol záporné hodnoty , čo odzrkadlilo nielen nízky rast odmeny na zamestnanca , ale aj výrazný nárast produktivity práce .
Moreover , import price developments strongly underpinned the disinflationary process during most of the period under review .
Vývoj dovozných cien navyše významne podporoval proces znižujúcej sa inflácie počas väčšiny sledovaného obdobia .
At the end of the 1990s import prices fell , and they have fallen again since 2001 , this latter decline being mainly attributable to the nominal effective exchange rate appreciation of the litas stemming from the weakening of the US dollar against the euro .
rokov a od roku 2001 dochádza k ich ďalšiemu poklesu , pričom tento druhý pokles treba pripísať najmä posilneniu nominálneho efektívneho výmenného kurzu litasu ako dôsledku oslabenia amerického dolára voči euru .
Low rates of inflation are also apparent when looking at other relevant price indices ( see Table 2 ) .
Nízka miera inflácie je zjavná aj pri pohľade na iné relevantné cenové indexy ( tabuľka 2 ) .
Inflation rates were rather volatile over the review period .
Miera inflácie bola v sledovanom období pomerne volatilná .
This can be partly explained by developments in food and energy prices , which have a weight of around 32 % and 14 % respectively in the consumer price basket : food and oil prices were low from mid 2001 but have started to gain momentum more recently .
Čiastočne to bolo spôsobené vývojom cien potravín a energií , ktorých váha v spotrebiteľskom cenovom koši predstavuje asi 32 %, resp . 14 %.
Looking at recent trends and forecasts , the negative annual rate of HICP inflation gradually moderated in the first half of 2004 , standing at 0.7% in April , before turning positive and reaching 2.2% year on year in August ( see Table 3a ) .
Z pohľadu na nedávne trendy a prognózy vyplýva , že záporná ročná miera inflácie HICP sa v prvej polovici roku 2004 postupne zmiernila , keď v apríli dosiahla 0,7 % a následne prešla do kladných hodnôt , pričom v auguste medziročne predstavovala 2,2 % ( tabuľka 3a ) .
The negative inflation rates between mid 2002 and early 2004 are largely explained by a combination of specific factors , such as lower prices in the telecommunications sector following substantial reforms and a considerable decline in unit labour costs as well as import prices .
Zápornú mieru inflácie v období od polovice roku 2002 do začiatku roku 2004 možno prevažne vysvetliť kumuláciou špecifických faktorov , medzi ktoré patria najmä nižšie ceny v telekomunikačnom sektore , ktoré nasledovali po významných reformách , a výrazný pokles jednotkových nákladov práce a dovozných cien .
Moreover , declining unprocessed food prices also contributed to the negative inflation rates .
Okrem toho k zápornej miere inflácie prispeli aj klesajúce ceny nespracovaných potravín .
Whereas similar price developments were to some extent also seen in most of these areas in a number of other EU Member States , Lithuania tended to be more strongly affected than other countries .
Aj keď podobné cenové trendy v tejto oblasti sa do istej miery vyskytli aj vo viacerých iných členských štátoch EÚ , zdá sa , že Litva nimi bola ovplyvnená v oveľa väčšej miere než iné krajiny .
The recent rise in inflation has mainly been a consequence of increases in indirect taxes on fuel , the heating of residential buildings and tobacco products , partly due to EU accession , as well as higher oil prices and the partial recovery of food prices .
Nedávny nárast inflácie je najmä dôsledkom nárastu nepriamych daní z palív , vykurovania obytných budov a tabakových výrobkov , čiastočne kvôli pristúpeniu k EÚ , ako aj vyšších cien ropy a čiastočného obnovenia rastu cien potravín .
Looking ahead , the latest available inflation forecasts of most major international institutions and market participants suggest a rate of around 1 % in 2004 and a further ECB Convergence report 2004
Čo sa týka ďalšieho vývoja , posledné inflačné prognózy ECB Konvergenčná správa 2004
increase to more than 2 % in 2005 ( see Table 3b ) .
väčšiny významných medzinárodných inštitúcií a účastníkov trhov predpovedajú mieru inflácie na úrovni okolo 1 % v roku 2004 a jej ďalší nárast na viac než 2 % v roku 2005 ( tabuľka 3b ) .
Among the factors expected to lead to higher inflation in the course of 2005 are higher wage inflation and price increases in regulated sectors and public transportation .
Medzi faktory , ktoré majú podľa očakávaní viesť k zvýšeniu inflácie v priebehu roku 2005 , patrí vyššia mzdová inflácia a cenový rast v regulovaných sektoroch a verejnej doprave .
Lietuvos bankas estimates that changes in indirect taxes and administered prices will add around 0.33 percentage point to inflation in 2004 .
Litovská centrálna banka odhaduje , že zmeny v nepriamom zdaňovaní a regulovaných cenách zvýšia infláciu v roku 2004 asi o 0,33 percentuálneho bodu .
Upside risks to inflation over this period are associated with a possible overheating of the economy , strong credit growth and an expansionary fiscal policy stance .
Riziká , ktoré môžu infláciu v tomto období zvýšiť , sa spájajú s možným prehriatím hospodárstva , rýchlym rastom úverov a expanzívnou fiškálnou politikou .
Moreover , the recent increase in indirect taxes and oil prices might lead to second round effects on inflation .
Na infláciu môže mať navyše sekundárny dopad aj nedávne zvýšenie nepriamych daní a cien ropy .
Looking further ahead , maintaining an environment conducive to price stability relates in Lithuania to , inter alia , the implementation of a sustainable fiscal consolidation path over the medium term .
Čo sa týka vzdialenejšej budúcnosti , udržanie prostredia napomáhajúceho cenovú stabilitu v Litve okrem iného závisí od realizácie udržateľnej fiškálnej konsolidácie v strednodobom horizonte .
It will be equally important to strengthen national policies aimed at further enhancing competition in product markets and proceeding with the liberalisation of regulated sectors .
Rovnako dôležité bude posilnenie národnej politiky zameranej na zvýšenie konkurencie na trhoch tovarov a služieb a ďalšia liberalizácia regulovaných sektorov .
According to Lietuvos bankas , the share of administered prices is around 17 % of the HICP basket , which indicates that there is scope for further improvement in product market flexibility .
Podľa litovskej centrálnej banky je podiel regulovaných cien v koši HICP asi 17 %, čo svedčí o priestore na ďalšie zlepšovanie flexibility trhov tovarov a služieb .
Moreover , improving the functioning of labour markets would be needed also against the background of the current high rate of unemployment in Lithuania .
Okrem toho bude potrebné zlepšiť fungovanie trhov práce , aj vzhľadom na súčasnú vysokú mieru nezamestnanosti v Litve .
Wage increases should be in line with labour productivity growth and should take developments in competitor countries into account .
Zvyšovanie miezd by sa malo uskutočňovať v súlade s rastom produktivity práce s prihliadaním na vývoj v porovnateľných krajinách .
In addition , the catching up process is also likely to have a bearing on inflation in the coming years , although its exact size is difficult to assess .
Okrem toho sa dá očakávať , že v nadchádzajúcich rokoch bude mať dopad na infláciu aj proces dobiehania hospodársky rozvinutejších členských krajín , hoci je ťažké určiť presný rozsah tohto vplyvu
value .
dlhu predstavoval 21,4 %, čo je tiež výrazne pod referenčnou hodnotou 60 %.
Compared with the previous year , the fiscal deficit increased by 0.4 percentage point and the public debt ratio declined by 1.0 percentage point .
V porovnaní s predchádzajúcim rokom sa pomer deficitu verejnej správy zvýšil o 0,4 percentuálneho bodu a pomer dlhu klesol o 1,0 percentuálneho bodu .
In 2004 , the deficit ratio is forecast to increase to 2.6% and the public debt ratio to remain at 21.4% .
V roku 2004 má podľa prognózy pomer deficitu vzrásť na 2,6 % a pomer verejného dlhu sa udrží na úrovni 21,4 %.
In 2002 and 2003 , the deficit ratio did not exceed the ratio of public investment expenditure to GDP ( see Table 4 ) .
V rokoch 2002 a 2003 pomer deficitu neprevýšil pomer štátnych investičných výdavkov k HDP ( tabuľka 4 ) .
Lithuania is currently not in an excessive deficit situation .
Litva v súčasnosti nie je v situácii nadmerného deficitu .
Looking back over the years 1997 ( the first year for which public debt data are available ) to 2003 , the public debt ratio increased by 5.6 percentage points ( see Chart 2a and Table 5 ) .
V období rokov 1997 ( prvý rok , za ktorý sú dostupné údaje o dlhu verejného sektora ) až 2003 pomer verejného dlhu vzrástol o 5,6 percentuálneho bodu ( graf 2a a tabuľka 5 ) .
It initially rose gradually , from 15.8% in 1997 to 16.8% in 1998 , but then increased steeply in 1999 to 23.0% .
Po počiatočnom postupnom náraste z 15,8 % v roku 1997 na 16,8 % v roku 1998 prudko stúpol na 23,0 % v roku 1999 .
In 2000 , the ratio climbed to 23.8% , before declining gradually to 21.4% in 2003 .
V roku 2000 sa tento pomer vyšplhal na 23,8 %, s následným postupným poklesom na 21,4 % v roku 2003 .
As shown in greater detail in Chart 2b , until 2001 primary deficits contributed to public debt growth , in particular in 1998 and 1999 , as did a negative growth / interest rate differential from 1999 with the exception of 2002 and 2003 .
Ako vyplýva z grafu 2b , do roku 2001 dlh verejného sektora narastal najmä vplyvom primárneho deficitu , obzvlášť v rokoch 1998 a 1999 , a záporného diferenciálu rastu voči úrokovým mieram od roku 1999 , s výnimkou rokov 2002 a 2003 .
Deficit debt adjustments reflecting privatisation receipts and valuation gains on foreign currency denominated public debt were the major factors behind the reduction of the debt ratio from 2001 onwards ( see Table 6 ) .
Úpravy v oblasti deficitu rozpočtového hospodárenia a štátneho dlhu , odrážajúce príjmy z privatizácie a kurzových ziskov z verejného dlhu denominovaného v cudzej mene , boli hlavnými faktormi zníženia pomeru verejného dlhu od roku 2001 ( tabuľka 6 ) .
The patterns observed during the mid 1990s and early 2000s may be seen as indicative of the close link between primary deficits and adverse debt dynamics , irrespective of the starting level of debt -- which in the case of Lithuania was comparatively low .
storočia možno považovať za príznačný pre úzky vzťah medzi primárnym deficitom a nepriaznivou dynamikou štátneho dlhu , bez ohľadu na počiatočnú úroveň dlhu -- ktorá bola v prípade Litvy pomerne nízka .
In this context , it may be noted that the share of debt with a short term maturity has been decreasing continuously since 1997 .
V tejto súvislosti možno poukázať na skutočnosť , že podiel štátneho dlhu s krátkodobou splatnosťou od roku 1997 nepretržite klesá .
On the basis of the figures for 2003 , the proportion of debt with a short term maturity is low and , taking into account the level of the debt ratio , fiscal balances are relatively insensitive to changes in interest rates . Though the proportion of foreign currency denominated public debt is high , over 80 % is denominated in euro , the anchor currency of Lithuania 's currency board arrangement .
Z údajov za rok 2003 vidieť , že podiel krátkodobého verejného dlhu je významný , keď však vezmeme do úvahy pomer verejného dlhu , možno konštatovať , že fiškálne saldá sú relatívne necitlivé na zmeny úrokových mier . Hoci podiel dlhu denominovaného v cudzej mene je vysoký , viac
5.2 FISCAL DEVELOPMENTS In the reference year 2003 the general government budget balance showed a deficit of 1.9% of GDP , i.e. well below the 3 % reference value for the deficit ratio .
FIŠKÁLNY VÝVOJ V roku 2003 dosiahol pomer deficitu verejnej správy 1,9 % HDP , čo je výrazne pod úrovňou referenčnej hodnoty 3 %.
The public debt ratio was 21.4% , i.e. well below the 60 % reference
Pomer verejného 112
110 ECB Convergence report 2004
ECB Konvergenčná správa 2004
LITHUANIA
než 80 % je denominovaných v eurách , kotviacej mene litovského režimu menovej rady .
rates other than the euro litas exchange rate , even though the proportion of public debt denominated in other foreign currencies is noticeable .
Fiškálne saldá sú preto relatívne necitlivé na zmeny vo výmenných kurzoch , s výnimkou výmenného kurzu eura voči litasu , aj keď podiel verejného dlhu denominovaného v iných cudzích menách je významný .
Since 1996 , a pattern of initially volatile and subsequently improving outturns has been observed in the deficit to GDP ratio ( see Chart 3a and Table 7 ) .
Od roku 1996 je vo vývoji pomeru deficitu k HDP zrejmé striedanie volatility a následne sa zlepšujúcich výsledkov ( graf 3a , tabuľka 7 ) .
Starting from a deficit ratio of 3.6% in 1996 , the deficit first improved to 1.2% in 1997 , then deteriorated again to 3.0% in 1998 and 5.6% in 1999 .
Po počiatočnom pomere deficitu vo výške 3,6 % HDP v roku 1996 došlo najskôr k zlepšeniu na 1,2 % v roku 1997 , potom opäť k zhoršeniu na 3,0 % v roku 1998 a 5,6 % v roku 1999 .
In the years thereafter the balance gradually improved , leading to a deficit of 1.5% in 2002 , and then deteriorated to 1.9% in 2003 .
V nasledujúcich rokoch sa rozpočtové saldo postupne zlepšovalo až na 1,5 % v roku 2002 , pričom v roku 2003 sa opäť zhoršilo na 1,9 %. Za členské štáty , ktoré sa pripojili k EÚ 1 .
No homogenous estimates of cyclically adjusted balances are available for the Member States which joined the EU on 1 May 2004 .
mája 2004 , nie sú k dispozícii nijaké homogénne odhady bilancií očistených o cyklické vplyvy .
Non cyclical changes in the government budget balance could reflect either a lasting structural change or the effect of temporary measures .
Necyklické zmeny v štátnom rozpočte odrážajú buď trvalé štrukturálne zmeny , alebo dopad dočasných opatrení .
Available evidence suggests that temporary measures played a deficit increasing role in 2003 , accounting for 0.5 percentage point , compared with a minor increase in 2002 .
Dostupné údaje svedčia o tom , že dočasné opatrenia zvýšili v roku 2003 pomer deficitu o 0,5 percentuálneho bodu v porovnaní s miernym nárastom v roku 2002 .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , it can be seen from Chart 4 and Table 7 that the general government total expenditure ratio rose between 1996 and 1999 .
Pri sledovaní trendov ostatných fiškálnych ukazovateľov vidíme ( graf 4 a tabuľka 7 ) zvýšenie pomeru celkových výdavkov verejnej správy v období rokov 1996 až 1999 .
The increase was mainly due to higher current expenditure , such as the compensation of employees and social benefits , and higher capital expenditure also contributed .
Príčinou zvýšenia boli najmä vyššie bežné výdavky , napr . odmeny zamestnancov a sociálne dávky , ale aj vyššie kapitálové výdavky .
After 1999 , the expenditure ratio declined due to expenditure reductions across all major categories relative to GDP .
Po roku 1999 sa pomer výdavkov k HDP znížil následkom znižovania výdavkov vo všetkých hlavných kategóriách .
In particular , capital expenditure dropped substantially in 2000 .
K obzvlášť významnému zníženiu kapitálových výdavkov došlo v roku 2000 .
On balance , the expenditure ratio in 2003 was 3.8 percentage points lower than in 1996 .
Celkovo bol pomer výdavkov v roku 2003 o 3,8 percentuálneho bodu nižší než v roku 1996 .
Government revenue in relation to GDP increased between 1996 and 1998 and decreased in the years 1999 to 2003 .
Rozpočtové príjmy vo vzťahu k HDP sa zvýšili v rokoch 1996 až 1998 a znížili v rokoch 1999 až 2003 .
On balance it declined by 2.0 percentage points between 1996 and 2003 .
Celkovo v rokoch 1996 až 2003 klesli o 2,0 percentuálneho bodu .
The Lithuanian medium term fiscal policy strategy as stated in the Convergence Programme for 2004 08 , dated May 2004 , foresees an increase in the budget deficit to 2.7% of GDP in 2004 and an increase in government debt to 22.4% of GDP .
Podľa litovskej strednodobej fiškálnej stratégie predstavenej v Konvergenčnom programe na roky 2004 -- 2008 z mája 2004 sa očakáva , že v roku 2004 rozpočtový deficit vzrastie na 2,7 % HDP a dlh verejného sektora na 22,4 % HDP .