natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2 FISCAL DEVELOPMENTS Table 4 Chart 2 General government fiscal position General government gross debt ( a ) Levels ( b ) Annual changes and underlying factors Table 5 Chart 3 ( a ) ( b ) Table 6 Chart 4 Table 7 Table 8 General government gross debt -- structural features General government surplus (+) / deficit ( ) Levels Annual changes and underlying factors General government deficit debt adjustment General government expenditure and revenue General government budgetary position Projections of elderly dependency ratio 184
2 . FIŠKÁLNY VÝVOJ Tabuľka 4 Graf 2 Fiškálna pozícia verejnej správy Hrubý dlh verejnej správy ( a ) Úroveň ( b ) Ročné zmeny a ich príčiny Tabuľka 5 Graf 3 Hrubý dlh verejnej správy -- štrukturálne charakteristiky Prebytok (+) / deficit ( ) verejnej správy ( a ) Úroveň ( b ) Ročné zmeny a ich príčiny Tabuľka 6 Graf 4 Tabuľka 7 Tabuľka 8 Rozdiel medzi deficitom a zmenou dlhu verejnej správy Príjmy a výdavky verejnej správy Rozpočtová pozícia verejnej správy Projekcia pomeru populácie v postproduktívnom veku
1 PRICE DEVELOPMENTS Table 1 HICP inflation ( annual percentage changes ) 2004 2004 2004 2004 Sep. 2003 May June July Aug .
CENOVÝ VÝVOJ Tabuľka 1 Inflácia HICP ( ročná percentuálna zmena ) 2004 máj Inflácia HICP Referenčná hodnota 1 ) Eurozóna 2 ) 8,2 2004 jún 8,1 2004 júl 8,3 2004 aug .
to Aug .
7,0 sep. 2003 až aug .
SLOVAKIA Chart 1 Price developments ( annual average percentage changes ) 1 ) HICP CPI unit labour costs import deflator 14 12 10 8 6 4 2 0 - 2 - 4 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Sources : Eurostat and national data .
SLOVENSKO Graf 1 Cenový vývoj ( priemerná ročná percentuálna zmena ) 1 ) HICP CPI Jednotkové náklady práce Deflátor importu 14 12 10 8 6 4 2 0 - 2 - 4 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Zdroj : Eurostat a národné údaje .
Table 2 Measures of inflation and related indicators ( annual percentage changes , unless otherwise stated ) 1996 Measures of inflation HICP CPI CPI excluding changes in net indirect taxes Private consumption deflator GDP deflator Producer prices 1 ) Related indicators Real GDP growth Output gap ( percentage points ) Unemployment rate (%) 2 ) Unit labour costs , whole economy Compensation per employee , whole economy Labour productivity , whole economy Imports of goods and services deflator Exchange rate 3 ) Money supply ( M3 ) 4 ) Lending from banks 4 ) Stock prices ( SAX Index ) 4 ) Residential property prices 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 5.8 5.8 5.0 4.3 4.2 6.1 3.3 7.2 3.7 7.2 0.3 .
Tabuľka 2 Miera inflácie a súvisiace indikátory ( ročná percentuálna zmena , ak nie je uvedené inak ) 1996 Miera inflácie HICP CPI CPI bez zmien čistých nepriamych daní Deflátor súkromnej spotreby Deflátor HDP Ceny výrobcov 1 ) Súvisiace indikátory Rast reálneho HDP Produkčná medzera ( v percentuálnych bodoch ) Miera nezamestnanosti ( v %) 2 ) Jednotkové náklady práce , celé národné hospodárstvo Odmena na zamestnanca , celé národné hospodárstvo Produktivita práce , celé národné hospodárstvo Deflátor dovozu tovarov a služieb Výmenný kurz 3 ) Peňažná zásoba ( M3 ) 4 ) Bankové úvery 4 ) Akciové ceny ( index SAX ) 4 ) Ceny obytných nehnuteľností 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003
ECB Convergence report 2004 185
ECB Konvergenčná správa 2004
2 FISCAL DEVELOPMENTS Table 4 General government fiscal position ( as a percentage of GDP ) 2002 General government surplus (+)/ deficit (-) Reference value Surplus / deficit , net of government investment expenditure General government gross debt Reference value - 5.7 - 3 - 2.4 43.3 60 2003 - 3.7 - 3 - 1.1 42.6 60 2004 1 ) - 3.9 - 3 - 1.0 44.5 60
2 . FIŠKÁLNY VÝVOJ Tabuľka 4 Fiškálna pozícia verejnej správy ( v percentách HDP ) 2002 Prebytok (+)/ deficit ( ) Referenčná hodnota Prebytok / deficit očistený o investičné výdavky verejnej správy Hrubý dlh verejnej správy Referenčná hodnota 5,7 3 2,4 43,3 60 2003 3,7 3 1,1 42,6 60 2004 1 ) 3,9 3 1,0 44,5 60
Chart 2 General government gross debt ( as a percentage of GDP ) ( a ) Levels ( b ) Annual changes and underlying factors primary balance growth / interest rate differential deficit-debt adjustment total change
Graf 2 Hrubý dlh verejnej správy ( v percentách HDP ) ( a ) Úroveň ( b ) Ročné zmeny a ich príčiny Primárne saldo Rozdiel medzi mierou rastu a úrokovou mierou Rozdiel medzi deficitom rozpočtového hospodárenia a zmenou štátneho dlhu Celková zmena
Table 5 General government gross debt -- structural features 1996 Total debt ( as a percentage of GDP ) Composition by currency (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Euro 1 ) Other foreign currencies Domestic ownership (% of total ) Average residual maturity Composition by maturity 2 ) (% of total ) Short-term ( up to and including one year ) Medium and long-term ( over one year ) 30.3 82.4 17.6 0.0 17.6 82.4 .
Tabuľka 5 Hrubý dlh verejnej správy -- štrukturálne charakteristiky 1996 Celkový dlh ( v percentách HDP ) Zloženie podľa mien ( v % z celku ) V domácej mene V cudzích menách V eurách 1 ) V iných cudzích menách Domáce vlastníctvo ( v % z celku ) Priemerná zostatková lehota do splatnosti Zloženie podľa splatnosti 2 ) ( v % z celku ) Krátkodobý dlh ( do 1 roku vrátane ) Stredno a dlhodobý dlh ( viac ako 1 rok ) 30,3 82,4 17,6 0,0 17,6 82,4 .
Note : In Chart 3 ( b ) negative values indicate a contribution to an increase in deficits , while positive values indicate a contribution to their reduction .
Poznámka : Záporné hodnoty v grafe 3 ( b ) znamenajú príspevok k zvýšeniu deficitu , kladné k jeho zníženiu . 194
188 ECB Convergence report 2004
ECB Konvergenčná správa 2004
SLOVAKIA Table 6 General government deficit-debt adjustment ( as a percentage of GDP ) 1996 Change in general government debt General government surplus (+)/ deficit (-) Deficit-debt adjustment Net acquisitions (+)/ net sales (-) of financial assets Currency and deposits Loans and securities other than shares Shares and other equity Privatisations Equity injections Other Other financial assets Valuation changes of general government debt Foreign exchange holding gains (-)/ losses (+) Other valuation effects 1 ) Other changes in general government debt 2 ) 11.2 - 7.4 3.8 - 5.1 0.6 - 2.3 0.2 - 1.8 0.0 1.9 - 3.6 .
SLOVENSKO Tabuľka 6 Rozdiel medzi deficitom a zmenou dlhu verejnej správy ( v percentách HDP ) 1996 Zmena dlhu verejnej správy Prebytok (+) / deficit ( ) verejnej správy Rozdiel medzi deficitom a zmenou dlhu verejnej správy Čistý nákup (+) / čistý predaj ( ) finančných aktív Hotovosť a vklady Úvery a cenné papiere iné ako akcie Akcie a iné majetkové účasti Privatizácia Navýšenie kapitálu Ostatné Ostatné finančné aktíva Zmena štátneho dlhu v dôsledku precenenia Kurzové straty (+) / zisky ( ) z devízových položiek Ostatné účinky precenenia 1 ) Ostatné zmeny štátneho dlhu 2 ) 11,2 7,4 3,8 5,1 0,6 2,3 0,2 1,8 0,0 1,9 3,6 .
Chart 4 General government expenditure and revenue ( as a percentage of GDP ) total expenditure total revenue 70 60 50 40 30 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 70 60 50 40 30
Graf 4 Príjmy a výdavky verejnej správy ( v percentách HDP ) Celkové výdavky Celkové príjmy 70 60 50 40 30 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 70 60 50 40 30
Table 7 General government budgetary position ( as a percentage of GDP ) 1996 Total revenue Current revenue Direct taxes Indirect taxes Social security contributions Other current revenue Capital revenue Total expenditure Current expenditure Compensation of employees Social benefits other than in kind Interest payable Of which : impact of swaps and FRAs Other current expenditure Capital expenditure Surplus (+)/ deficit (-) Primary balance Surplus / deficit , net of government investment expenditure 54.1 51.6 10.5 15.5 14.4 11.2 2.5 61.5 48.1 9.6 12.3 2.5 0.0 23.8 13.4 - 7.4 - 4.9 - 3.6 1997 58.8 55.9 10.1 14.4 13.6 17.8 3.0 65.0 52.8 9.3 12.2 2.2 0.0 29.1 12.2 - 6.2 - 4.0 - 0.7 1998 57.1 54.8 10.0 13.4 14.9 16.4 2.3 60.8 51.3 9.4 12.2 2.4 0.0 27.2 9.5 - 3.8 - 1.4 0.2 1999 49.8 49.4 9.1 13.1 13.9 13.4 0.3 56.9 47.0 9.4 12.9 3.4 0.0 21.4 9.9 - 7.1 - 3.8 - 4.2 2000 47.6 47.3 7.6 13.0 13.8 12.9 0.4 59.9 46.7 8.8 12.3 4.1 0.0 21.5 13.3 - 12.3 - 8.2 - 9.5 2001 45.5 45.1 7.4 11.8 13.7 12.2 0.4 51.5 45.3 8.9 12.0 4.0 0.0 20.4 6.2 - 6.0 - 2.0 - 2.9 2002 45.2 44.8 7.4 12.0 13.6 11.7 0.5 50.9 45.5 9.2 11.8 3.6 0.0 20.9 5.5 - 5.7 - 2.1 - 2.4 2003 35.4 35.4 7.2 11.5 12.4 4.3 0.0 39.2 36.0 9.0 11.4 2.5 0.0 13.1 3.1 - 3.7 - 1.2 - 1.1
Tabuľka 7 Rozpočtová pozícia verejnej správy ( v percentách HDP ) 1996 Celkové príjmy Bežné príjmy Priame dane Nepriame dane Príspevky sociálneho zabezpečenia Ostatné bežné príjmy Investičné príjmy Celkové výdavky Bežné výdavky Odmeny zamestnancom Nenaturálne sociálne dávky Splatné úroky Z toho : dopady swapov a kontraktov FRA Ostatné bežné výdavky Investičné výdavky Prebytok (+) / deficit ( ) Primárne saldo Prebytok / deficit po očistení o investičné výdavky štátnej správy 54,1 51,6 10,5 15,5 14,4 11,2 2,5 61,5 48,1 9,6 12,3 2,5 0,0 23,8 13,4 7,4 4,9 3,6 1997 58,8 55,9 10,1 14,4 13,6 17,8 3,0 65,0 52,8 9,3 12,2 2,2 0,0 29,1 12,2 6,2 4,0 0,7 1998 57,1 54,8 10,0 13,4 14,9 16,4 2,3 60,8 51,3 9,4 12,2 2,4 0,0 27,2 9,5 3,8 1,4 0,2 1999 49,8 49,4 9,1 13,1 13,9 13,4 0,3 56,9 47,0 9,4 12,9 3,4 0,0 21,4 9,9 7,1 3,8 4,2 2000 47,6 47,3 7,6 13,0 13,8 12,9 0,4 59,9 46,7 8,8 12,3 4,1 0,0 21,5 13,3 12,3 8,2 9,5 2001 45,5 45,1 7,4 11,8 13,7 12,2 0,4 51,5 45,3 8,9 12,0 4,0 0,0 20,4 6,2 6,0 2,0 2,9 2002 45,2 44,8 7,4 12,0 13,6 11,7 0,5 50,9 45,5 9,2 11,8 3,6 0,0 20,9 5,5 5,7 2,1 2,4 2003 35,4 35,4 7,2 11,5 12,4 4,3 0,0 39,2 36,0 9,0 11,4 2,5 0,0 13,1 3,1 3,7 1,2 1,1
Table 8 Projections of elderly dependency ratio 2000 Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) 2010 2020 2030 2040 2050 16.4
Tabuľka 8 Projekcia pomeru populácie v postproduktívnom veku 2000 Pomer populácie v postproduktívnom veku ( počet osôb starších ako 65 rokov k počtu osôb vo veku od 15 do 64 rokov ) 2010 2020 2030 2040 2050
Source : ECB calculations based on data from the United Nations World Population Prospects : the 2002 revision ( medium variant ) .
47,3 Zdroj : Výpočty ECB na základe údajov United Nations World Population Prospects , rok 2002 ( stredný variant ) .
3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability Membership of the exchange rate mechanism ( ERM II ) Membership since Devaluation of bilateral central rate on country 's own initiative Maximum upward and downward deviations 1 October 2002 to 30 September 2004 : Euro 1 )
3 . VÝVOJ VÝMENNÉHO KURZU Tabuľka 9 ( a ) Stabilita výmenného kurzu Členstvo v mechanizme výmenných kurzov ( ERM II ) Začiatok členstva Devalvácia dvojstrannej centrálnej parity z vlastnej iniciatívy krajiny Maximálna odchýlka nadol a nahor 1 ) Maximálna odchýlka nahor Nie -- -- Maximálna odchýlka nadol
No -- -- Maximum upward deviation 4.7 Maximum downward deviation - 0.7
október 2002 až 30 . september 2004 : Euro
( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Slovak koruna ( average of three-month period ending in specified month ) Dec. 2002 Exchange rate volatility 1 ) Short-term interest rate differential 2 ) 5.4 3.8 Mar .
( b ) Kľúčové indikátory tlakov na výmenný kurz slovenskej koruny ( priemer trojmesačného obdobia končiaceho sa daným mesiacom ) dec. 2002 Volatilita výmenného kurzu 1 ) Rozdiel medzi krátkodobými úrokovými mierami 5,4 3,8 mar .
2003 5.4 3.5 June 2003 3.7 3.8 Sep. 2003 3.8 4.2 Dec. 2003 2.7 3.8 Mar .
2003 5,4 3,5 jún 2003 3,7 3,8 sep. 2003 3,8 4,2 dec. 2003 2,7 3,8 mar .
2004 3.1 3.7 June 2004 2.9 2.8 Sep. 2004 2.4 1.9
2004 3,1 3,7 jún 2004 2,9 2,8 sep. 2004 2,4 1,9 2 )
Chart 5 Slovak koruna : Exchange rate against the euro ( daily data ;
Graf 5 Slovenská koruna -- výmenný kurz voči euru ( denné údaje ;
1 October 2002 to 30 September 2004 ) 85 90 95 100 105 110 115 Q4 Q1 Q2 Q3 2003 Q4 Q1 Q2 2004 Q3 85 90 95 100 105 110 115
október 2002 až 30 . september 2004 ) 85 90 95 100 105 110 115 Q4 Q1 Q2 Q3 2003 Q4 Q1 Q2 2004 Q3 85 90 95 100 105 110 115
Source : ECB . Note : An upward movement of the line indicates an appreciation of the Slovak koruna , while a downward movement indicates a depreciation .
Zdroj : ECB Poznámka : Pohyb krivky nahor znamená zhodnotenie slovenskej koruny a nadol jej znehodnotenie .
ECB Convergence report 2004 191
ECB Konvergenčná správa 2004
Table 10 Slovak koruna : Real exchange rate developments ( monthly data ;
Tabuľka 10 Slovenská koruna -- vývoj výmenného kurzu ( mesačné údaje ;
September 2004 compared with different benchmark periods ) Average January 1996 to September 2004 Real bilateral exchange rate against the euro 1 ) Memo items : Nominal effective exchange rate 2 ) Real effective exchange rate 1 ) , 2 ) 28.0 4.1 28.9 Average January 1999 to September 2004 20.3 8.2 23.1
september 2004 v porovnaní s jednotlivými referenčnými obdobiami ) Priemer od januára 1996 do septembra 2004 Reálny dvojstranný výmenný kurz voči euru 1 ) Memo položky : Nominálny efektívny výmenný kurz 2 ) Reálny efektívny výmenný kurz 1 ) , 2 ) 28,0 4,1 28.9 Priemer od januára 1999 do septembra 2004 20,3 8,2 23,1
Table 11 External developments ( as a percentage of GDP , unless otherwise stated ) 1996 Current account plus capital account balance Combined direct and portfolio investment balance 1 ) Direct investment balance Portfolio investment balance Net international investment position Exports of goods and services 2 ) Imports of goods and services 2 ) Exports of goods to the euro area 3 ) , 4 ) Imports of goods from the euro area 3 ) , 4 ) Memo item : Intra-EU25 exports of goods 3 ) , 4 ) Intra-EU25 imports of goods 3 ) , 4 ) - 9.9 1.5 1.5 0.1 2.9 52.3 63.2 38.9 34.0 83.2 67.0 1997 - 9.2 0.5 0.4 0.1 - 5.2 55.7 65.2 44.7 39.9 83.9 71.0 1998 - 9.3 1.1 1.9 - 0.8 - 19.7 59.0 69.5 53.1 46.6 87.5 75.0 1999 - 4.9 6.6 3.5 3.2 - 20.7 59.5 64.7 56.2 48.2 88.5 75.0 2000 - 3.1 14.1 10.2 3.9 - 23.0 70.0 72.4 55.7 45.2 88.5 70.2 2001 - 8.0 6.1 7.4 - 1.3 - 24.4 72.5 80.3 56.1 46.0 89.2 72.2 2002 - 7.6 18.8 16.5 2.3 - 21.3 70.8 77.7 56.6 46.4 88.1 73.2 2003 - 0.5 0.4 2.2 - 1.7 - 24.0 77.3 78.5 57.1 47.8 84.6 74.5
Tabuľka 11 Vývoj vo vzťahu k zahraničiu ( v percentách HDP , ak nie je uvedené inak ) 1996 Saldo bežného účtu plus kapitálového účtu Spojené saldo priamych a portfóliových investícií 1 ) Saldo priamych investícií Saldo portfóliových investícií Čistá medzinárodná investičná pozícia Vývoz tovarov a služieb 2 ) Dovoz tovarov a služieb 2 ) Vývoz tovarov do eurozóny 3 ) , 4 ) Dovoz tovarov z eurozóny 3 ) , 4 ) Memo položky : Vývoz tovarov a služieb do krajín EÚ 25 3 ) , 4 ) Dovoz tovarov a služieb z krajín EÚ 25 3 ) , 4 ) 9,9 1,5 1,5 0,1 2,9 52,3 63,2 38,9 34,0 83,2 67,0 1997 9,2 0,5 0,4 0,1 5,2 55,7 65,2 44,7 39,9 83,9 71,0 1998 9,3 1,1 1,9 0,8 19,7 59,0 69,5 53,1 46,6 87,5 75,0 1999 4,9 6,6 3,5 3,2 20,7 59,5 64,7 56,2 48,2 88,5 75,0 2000 3,1 14,1 10,2 3,9 23,0 70,0 72,4 55,7 45,2 88,5 70,2 2001 8,0 6,1 7,4 1,3 24,4 72,5 80,3 56,1 46,0 89,2 72,2 2002 7,6 18,8 16,5 2,3 21,3 70,8 77,7 56,6 46,4 88,1 73,2 2003 0,5 0,4 2,2 1,7 24,0 77,3 78,5 57,1 47,8 84,6 74,5
average of observations through period ) May 04 Long-term interest rate Reference value 1 ) Euro area 2 ) 5.1 4.4 June 04 5.1 4.4 July 04 5.0 4.3 Aug .
máj 04 Dlhodobá úroková miera Referenčná hodnota 1 ) Eurozóna 2 ) 5,1 4,4 jún 04 5,1 4,4
04 5.0 4.2 Sep. 2003 to Aug .
júl 04 5,0 4,3 aug .
Chart 6 ( monthly averages in percentages ) ( a ) Long-term interest rate ( b ) Long-term interest rate and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area long-term interest rate differential HICP inflation differential 9 8 7 6 5 4 Jan.
Graf 6 ( mesačný priemer v percentách ) Diferenciál dlhodobých úrokových mier Inflačný diferenciál ( HICP ) 9 8 7 6 5 4 jan. 9 8 7
8 6 4 2 0 June 2001 Nov. Apr . Sep. 2002 Feb. July 2003 Dec. May 2004
8 6 4 2 0 jún 2001 nov. apr . sep. 2002 feb. júl 2003 dec. máj 2004
6 5 4 June Nov. 2001 Apr. Sep . 2002 Feb. July Dec. 2003 May 2004 2 0 Jan.
6 5 4 jún nov. 2001 apr. sep . 2002 feb. júl dec. 2003 máj 2004 2 0 jan.
11 SWEDEN 11.1 PRICE DEVELOPMENTS Over the reference period from September 2003 to August 2004 the average rate of HICP inflation in Sweden was 1.3% , i.e. well below the reference value of 2.4% ( see Table 1 ) .
CENOVÝ VÝVOJ V sledovanom období od septembra 2003 do augusta 2004 dosahovala inflácia HICP vo Švédsku priemernú úroveň 1,3 %, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 2,4 % ( tabuľka 1 ) .
Looking back over a longer period , HICP inflation in Sweden has been at levels consistent with price stability ( see Chart 1 ) , while occasionally being influenced by temporary factors .
Pri spätnom pohľade na dlhšie obdobie vidíme , že inflácia HICP vykazovala vo Švédsku úroveň zodpovedajúcu požiadavke cenovej stability ( graf 1 ) , pričom výnimočne bola ovplyvnená dočasnými činiteľmi .
Inflation developments reflect a number of important policy choices , most notably the orientation of monetary policy towards the achievement of price stability .
Vývoj v oblasti inflácie odzrkadľuje viacero dôležitých hospodársko politických rozhodnutí , a to najmä rozhodnutie orientovať menovú politiku na dosiahnutie cenovej stability .
Since 1993 the objective for monetary policy has been expressed as an explicit inflation target , quantified since 1995 as a 2 % increase in the CPI with a tolerance margin of ± 1 percentage point .
Od roku 1993 menová politika Švédska sleduje explicitný inflačný cieľ , ktorý od roku 1995 predstavuje dvojpercentný rast inflácie meranej indexom spotrebiteľských cien ( CPI ) s toleranciou ± 1 percentuálny bod .
New central bank legislation confirmed price stability as the primary objective of monetary policy in 1999 .
Nový zákon o centrálnej banke v roku 1999 potvrdil cenovú stabilitu ako primárny cieľ menovej politiky .
Moreover , fiscal policy has been broadly supportive of price stability since 1998 , while greater product market competition also played a role at the end of the 1990s .
Okrem toho k cenovej stabilite v krajine od roku 1998 vo všeobecnosti prispievala aj fiškálna politika . Koncom 90 .
Between 1996 and 2000 both CPI and HICP inflation in Sweden were frequently below 1 %, and thus below Sveriges Riksbank 's inflation target .
V období rokov 1996 až 2000 sa inflácia HICP aj inflácia CPI často nachádzala pod hladinou 1 %, to znamená pod cieľovou úrovňou stanovenou centrálnou bankou Švédska ( Sveriges Riksbank ) .
This mainly reflected reduced indirect taxes and subsidies , the effects of liberalisation , and slack in capacity utilisation until 1998 , while for the CPI declining mortgage interest rates also played a role .
Tento vývoj vyplýval najmä zo zníženia nepriamych daní a dotácií , z dopadov liberalizácie a slabšieho využívania zdrojov do roku 1998 , pričom istú úlohu v prípade inflácie CPI zohrali aj klesajúce hypotekárne úrokové miery .
1 Since 2001 inflation has mostly been somewhat above 2 %, while in 2001 and early 2003 it rose temporarily to above 3 %.
1 Od roku 2001 sa inflácia nachádzala mierne nad 2 %, pričom v roku 2001 a začiatkom roku 2003 sa dočasne vyšplhala nad hranicu 3 %.
This partly reflected rising electricity prices ( due to low water supplies in hydroelectric power plants ) , while in 2001 high capacity utilisation , robust employment growth and rising wage costs also played a role .
Tento nárast sčasti spôsobilo zvýšenie cien elektrickej energie ( v dôsledku nízkych stavov hladiny vody vo vodných elektrárňach ) . V roku 2001 bol vývoj inflácie ovplyvnený aj vysokým využitím zdrojov , výrazným rastom zamestnanosti a zvýšením mzdových nákladov .
Moreover , in 2000 and 2001 the sizeable depreciation of the krona put additional upward pressure on import prices .
Okrem toho výrazné znehodnotenie švédskej koruny v rokoch 2000 a 2001 vyvolalo tlak na rast dovozných cien .
Since 1996 developments in compensation per employee , labour productivity and unit labour costs have been broadly supportive of price stability , although growth in unit labour costs in 1996 , 2000 and 2001 was high and led to sizeable declines in profit margins .
Od roku 1996 cenovú stabilitu vo všeobecnosti podporoval aj vývoj odmeny na zamestnanca , produktivity práce a jednotkových nákladov práce , hoci rast jednotkových nákladov práce dosiahol v rokoch 1996 , 2000 a 2001 vysokú úroveň a viedol k podstatnému zníženiu ziskovej marže .
In recent years , inflation rates have been consistent with price stability , also when measured in terms of other relevant indices of price pressures ( see Table 2 ) .
V posledných rokoch bola miera inflácie v súlade s cenovou stabilitou , a to aj podľa iných relevantných indexov merajúcich cenové tlaky ( tabuľka 2 ) .
Looking at recent trends and forecasts , the annual rate of HICP inflation was 1.2% in August 2004 ( see Table 3a ) .
Aktuálny vývoj a prognózy ukazujú , že ročná miera inflácie HICP vo Švédsku v auguste 2004 dosiahla 1,2 % ( tabuľka 3a ) .
This follows very low inflation rates at the start of the year , due mainly to the base effect of high price increases a year earlier .
Tomuto stavu predchádzala veľmi nízka úroveň inflácie začiatkom roka spôsobená najmä bázickým efektom vysokého rastu cien v predchádzajúcom roku .
The latest available inflation forecasts of major international institutions are in the range of 0.5 1.2% for 2004 and 1.4 1.7% for 2005 ( see Table 3b ) .
Posledné dostupné prognózy inflácie hlavných medzinárodných inštitúcií sa pohybujú v rozpätí 0,5 až 1,2 % na rok 2004 a 1,4 až 1,7 % na rok 2005 ( tabuľka 3b ) .
According to the latest inflation report of Sveriges Riksbank ( May 2004 ) , CPI inflation is expected to average 0.4% in 2004 and 1.2% in 2005 . Recent moderate wage settlements , higher than expected labour productivity growth and moderate import price developments over the past year support the benign inflation outlook , although oil price developments may imply some additional external price pressures .
Najnovšia správa o inflácii , ktorú vydala švédska centrálna banka ( z mája 2004 ) , očakáva , že inflácia meraná indexom spotrebiteľských cien dosiahne v roku 2004 priemernú úroveň 0,4 % a v roku 2005 stúpne na 1,2 %.
Changes in indirect taxes and administered prices will , according to Sveriges Riksbank , contribute around 0.2 percentage point to inflation in 2004 . Upside risks to inflation are mainly associated with further oil price increases , which may result in higher wage demands , while the strength of the recovery could also be underestimated .
Nedávny mierny vývoj v oblasti miezd , vyšší rast produktivity práce , než sa očakávalo , a nevýrazný vývoj dovozných cien v poslednom roku podporujú priaznivý výhľad inflácie , hoci vývoj cien ropy môže znamenať isté vonkajšie tlaky na ceny . Úpravy nepriamych daní a regulovaných cien podľa v švédskej centrálnej banky prispejú k inflácii v roku 2004 približne hodnotou 0,2 percentuálneho bodu .
Moreover , profit margins , which came under pressure in the recent slowdown , may recover more strongly than anticipated . Looking further ahead , maintaining an environment conducive to price stability in Sweden will be dependent on the continuation of appropriate monetary and fiscal policies over the medium to long term .
Riziká rastu inflácie vyplývajú najmä z ďalšieho rastu ceny ropy , ktorý môže vyústiť do požiadaviek na vyššie mzdy , a z prípadného podcenenia sily hospodárskeho oživenia .
Moreover , it is essential to strengthen national policies aimed 1 Given that the CPI is often affected by transitory disturbances which may not have permanent effects on inflation or the inflation process , Sveriges Riksbank has found it necessary to base monetary policy decisions on other measures of inflation , e.g. UND1X which has shown relatively less variation .
Okrem toho sa môže 1 Keďže index spotrebiteľských cien je často ovplyvnený prechodnými výkyvmi , ktoré nemusia mať trvalý dopad na infláciu alebo jej vývoj , švédska centrálna banka považovala za potrebné založiť rozhodnutia v oblasti menovej politiky na iných ukazovateľoch inflácie , akým je napr . UND1X , ktorý vykazuje relatívne menej výkyvov .
UND1X is defined as the CPI excluding interest expenditure and the direct effects of altered indirect taxes and subsidies .
UND1X sa definuje ako index spotrebiteľských cien , ktorý nezahŕňa úrokové náklady a priame dopady zmeny nepriamych daní a dotácií .
ECB Convergence report 2004 195
ECB Konvergenčná správa 2004