natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Total OPEC and CIS imports registered average annual increases of 18 % and 21 % respectively between 2001 and 2004 in nominal US dollar terms .
Celkový dovoz krajín OPEC v nominálnom vyjadrení v amerických dolároch zaznamenal od roku 2001 do roku 2004 priemerné ročné zvýšenie o 18 % a v prípade SNŠ o 21 %. Eurozóna podľa všetkého profitovala z výrazného dopytu krajín vyvážajúcich ropu .
The euro area seems to have benefited from the strong demand originating from oil-exporting countries . The average annual growth rates of OPEC and CIS imports from the euro area were 21 % and 26 % respectively between 2001 and 2004 , resulting in an increase in the euro area 's market share in both oil-exporting regions ( see table ) .
Priemerné ročné miery rastu dovozu krajín OPEC a SNŠ z eurozóny od roku 2001 do roku 2004 dosiahli 21 %, resp . 26 %, čo viedlo k zvýšeniu trhového podielu eurozóny v oboch regiónoch vyvážajúcich ropu ( tabuľka ) .
Non-Japan Asia also succeeded in increasing its relative share in total M a r ke t s h a re s o f s e l e c t e d e c o n o m i e s i n O P E C a n d C I S i m p o r t s ( as a percentage of total imports ) OPEC 1998 Euro area United States United Kingdom Asia excl . Japan and China Japan China Sources : IMF and ECB calculations .
Tieto údaje sú v ostrom protiklade s údajmi Spojených štátov , ktorých podiel sa v tomto období výrazne znížil . V roku 2005 eurozóna ďalej profitovala zo zvýšeného dovozu Tr h o v é p o d i e l y v y b r a n ý c h e k o n o m í k n a d o v o z e k r a j í n O P E C a S N Š ( v % celkového dovozu ) OPEC 1998 Eurozóna Spojené štáty Spojené kráľovstvo Ázia bez Japonska a Číny Japonsko Čína Zdroj : MMF a výpočty ECB .
26.0 15.4 5.9 9.8 9.2 3.7 2001 24.8 12.5 5.0 10.7 8.3 4.8 2004 26.7 8.9 4.4 12.3 7.0 7.4 1998 32.0 7.0 2.5 2.8 1.4 1.9 CIS 2001 31.6 6.5 2.3 2.5 1.8 2.9 2004 33.2 3.7 2.5 3.1 3.3 5.9
26,0 15,4 5,9 9,8 9,2 3,7 2001 24,8 12,5 5,0 10,7 8,3 4,8 2004 26,7 8,9 4,4 12,3 7,0 7,4 1998 32,0 7,0 2,5 2,8 1,4 1,9 SNŠ 2001 31,6 6,5 2,3 2,5 1,8 2,9 2004 33,2 3,7 2,5 3,1 3,3 5,9
ECB Annual Report 2005 OPEC and CIS imports .
ECB Výročná správa 2005
These figures contrast sharply with those of the United States , which saw its market share fall significantly over the same period .
krajín vyvážajúcich ropu .
In 2005 the euro area continued benefiting from rising imports in oil-exporting countries . OPEC and CIS imports in the first half of 2005 ( the latest available data ) stood , respectively , 22 % and 25 % higher than in the same period one year earlier .
Dovoz krajín OPEC a SNŠ dosiahol v prvom polroku 2005 ( posledné dostupné údaje ) úroveň o 22 %, resp . 25 % vyššiu ako v rovnakom období predchádzajúceho roka .
Overall , since 1999 , different patterns have emerged in the allocation of additional oil export revenues by oil-exporting economies , particularly the OPEC economies .
Celkove sa od roku 1999 prejavujú rôzne typické priebehy alokovania dodatočných príjmov z vývozu ropy krajinami vyvážajúcimi túto surovinu , najmä krajinami OPEC .
In the aftermath of the substantial rise in oil prices in 1999 , the OPEC countries deposited large percentages of their oil revenues in international banks while import spending remained low .
Ako dôsledok výrazného zvýšenia cien ropy v roku 1999 uložili krajiny OPEC veľkú časť svojich ropných príjmov v medzinárodných bankách , pričom výdavky na dovoz zostali nízke .
However , since 2001 both the OPEC economies and the CIS economies have substantially increased their imports .
Od roku 2001 však ekonomiky OPEC a ekonomiky SNŠ svoj dovoz podstatne zvýšili .
The euro area seems to have benefited from this recent increase in import activity .
Eurozóna podľa všetkého z tohto posledného zvýšenia dovoznej aktivity ťažila .
Thus , while the elevated price of oil should have dampened economic activity in the euro area , it appears that the feedback effects associated with oil-bill recycling have , to a certain extent , mitigated the negative first-round effects of surging oil prices recently .
Preto aj keď zvýšenie cien ropy určite utlmilo hospodársku aktivitu v eurozóne , spätné účinky spojené s otáčaním ropných príjmov v poslednom období v určitej miere zmiernili primárne účinky zvýšenia cien tejto suroviny .
NET OUTFLOWS IN COMBINED DIRECT AND PORTFOLIO INVESTMENT IN 2005 In the financial account , the euro area experienced net outflows of Euros 13 billion in combined direct and portfolio investment in 2005 , compared with net inflows of Euros 24 billion in 2004 .
ČISTÝ ODLEV SPOJENÝCH PRIAMYCH A PORTFÓLIOVÝCH INVESTÍCIÍ V ROKU 2005 V rámci finančného účtu zaznamenali v roku 2005 priame a portfóliové investície celkove čistý odlev 13 mld . EUR v porovnaní s čistým prílevom 24 mld .
This was mainly the result of increased net inflows in equity portfolio investment , which were offset by net outflows in direct investment and lower net inflows in debt instruments ( see Chart 34 ) .
Bolo to dôsledkom najmä zvýšeného čistého prílevu portfóliových investícií do akcií , ktorý bol kompenzovaný čistým odlevom priamych investícií a nižším čistým prílevom dlhových cenných papierov ( graf 34 ) .
The larger deficit in direct investment in 2005 is due to an increase in foreign direct investment ( FDI ) by the euro area , largely in the form of equity capital investment .
Väčší deficit priamych investícií v roku 2005 bol spôsobený zvýšením priamych zahraničných investícií eurozóny , najmä vo forme investícií do akciového kapitálu .
This pick-up may partly reflect the renewed interest by euro area corporations in enhancing competitiveness through foreign affiliates , as well as the exceptional restructuring operation of Royal Dutch Shell .
Toto zvýšenie môže byť sčasti odrazom obnoveného záujmu spoločností eurozóny o zvýšenie svojej konkurencieschopnosti prostredníctvom zahraničných pridružených spoločností , ako aj mimoriadnej reštrukturalizačnej operácie spoločnosti Royal Dutch Shell .
At the same time , FDI inflows into the euro area stabilised at low levels in 2004 .
Súčasne sa prílev priamych zahraničných investícií do eurozóny stabilizoval na nízkych úrovniach roku 2004 .
Expectations that the rest of the world would experience stronger economic growth than the euro area might have accounted for the developments observed .
K pozorovanému vývoju mohli prispieť aj očakávania , že zvyšok sveta dosiahne výraznejší hospodársky rast ako eurozóna .
The rise in net inflows in portfolio investment emanated from an increase in net purchases of euro area equity securities by non-residents .
Zvýšenie čistého prílevu portfóliových investícií vyplývalo zo zvýšenia čistých nákupov majetkových cenných papierov eurozóny nerezidentmi .
These purchases were driven in part by the equities acquired in the context of the restructuring of Royal Dutch Shell , but also by expectations of relatively higher returns in the euro area stock markets .
Tieto nákupy boli sčasti živené nadobúdaním akcií v súvislosti s reštrukturalizáciou Royal Dutch Shell , ale aj očakávaniami relatívne vyšších výnosov na burzách eurozóny .
Market survey data also indicated that foreign investors were interested in euro area equities , which they find to be more attractively priced than equities in other markets .
Trhové prieskumy tiež naznačujú , že zahraniční investori mali záujem o majetkové cenné papiere eurozóny , ktorých cenu v porovnaní s majetkovými cennými papiermi na iných trhoch považujú za atraktívnejšiu .
Turning to debt instruments , cross-border flows rose sharply in 2005 , with most transactions in bonds and notes .
Pokiaľ ide o dlhové nástroje , cezhraničné toky sa v roku 2005 prudko zvýšili , pričom väčšina transakcií sa uskutočnila s dlhopismi a pokladničnými poukážkami .
There were two distinct trend movements in the course of 2005 : in the early part of the year , there was a steady rise in net inflows in euro area debt instruments , which reached a peak in early summer .
Počas roku 2005 boli prítomné dva odlišné trendy : na začiatku roka sa dosiahol trvalý rast čistého prílevu do dlhových nástrojov eurozóny , ktorý vyvrcholil začiatkom leta .
Subsequently , this trend reversed into net outflows in the second half of the year .
Tento trend sa vzápätí v druhej polovici roka otočil a došlo k čistému odlevu .
This may have reflected the fact that the yield differentials between US and euro area government bonds and notes became fairly sizeable , particularly over the summer .
To môže byť odrazom skutočnosti , že rozdiely medzi výnosmi štátnych dlhopisov a poukážok Spojených štátov a eurozóny začali byť dosť veľké , najmä počas leta .
Based on cumulated flows over the first three quarters of 2005 , the United Kingdom and the new EU Member States were the main recipients of euro area direct investment . The new EU Member States were also the main investors in the euro area over this period .
Nové členské štáty EÚ boli v tomto období tiež hlavnými investormi v eurozóne . Z geografickej štruktúry portfóliových investícií vidno , že portfóliové investície eurozóny do zahraničia počas prvých troch štvrťrokov 2005 smerovali najmä do Spojeného kráľovstva a centier „off-shore » .
The geographical ECB Annual Report 2005
Investori eurozóny boli aj veľkými čistými nákupcami dlhopisov a poukážok Spojených ECB Výročná správa 2005
C h a r t 3 4 E u ro a re a f i n a n c i a l a c c o u n t ( EUR billions )
Graf 34 Finančný účet eurozóny ( v mld . EUR )
C h a r t 3 5 E u ro a re a f i n a n c i a l o u t f l ow s to the new EU Member States ( as a percentage of the new EU Member States » GDP ;
Graf 35 Finančné toky z eurozóny do nových členských štátov EÚ ( v % HDP nových členských štátov , štvrťročné kumulované údaje )
quarterly cumulated data ) Q4 2003 Q1 2004 Q2 2004 Q3 2004 160 120 80 40 0 - 40 - 80 - 120 - 160 0.45 0.40 0.35 0.30 0.25 0.20 0.15 0.10 0.05 0.00 FDI Portfolio investment Other investment Q4 2004 Q1 2005 Q2 2005 Q3 2005 0.45 0.40 0.35 0.30 0.25 0.20 0.15 0.10 0.05 0.00 2003 2004 2005 160 120 80 40 0 - 40 - 80 - 120 - 160 - 200 Net direct Net portfolio Net portfolio Combined investment investment investment net direct in equities in debt investment instruments and portfolio investment
2003 2004 2005 160 120 80 40 0 - 40 - 80 - 120 - 160 - 200 Čisté priame investície Čisté Čisté Spojené portfóliové portfóliové čisté priame investície investície investície do akcií do dlhových a portfóliové nástrojov investície 160 120 80 40 0 - 40 - 80 - 120 - 160 - 200 0,45 0,40 0,35 0,30 0,25 0,20 0,15 0,10 0,05 0,00 Q4 2003 Q1 2004 Q2 2004 Q3 2004
Source : ECB .
Ostatné investície Zdroj : ECB .
breakdown of portfolio investment shows that euro area portfolio investment abroad in the first three quarters of 2005 was directed primarily towards the United Kingdom and offshore centres .
štátov , ale zároveň boli aj čistými predajcami majetkových cenných papierov a nástrojov peňažného trhu v Spojených štátoch .
Euro area investors were also large net purchasers of US bonds and notes , but were net sellers of US equities and money market instruments .
Nové členské štáty EÚ ako celok získali značné množstvo zahraničných investícií eurozóny .
The new EU Member States as a whole received considerable euro area foreign investment . A positive trend is clearly evident , implying that euro area investors may have found this region to be relatively profitable and that financial integration between the euro area and the new EU Member States has possibly strengthened during this period ( see Chart 35 ) .
Pozitívny trend je markantný a znamená , že investori eurozóny zrejme považujú tento región za relatívne ziskový a že finančná integrácia eurozóny s novými členskými štátmi EÚ sa počas tohto obdobia pravdepodobne zosilnila ( graf 35 ) . výsledkom zvýšenia čistých pasívnych pozícií v oblasti portfóliových investícií ( z 1 071 mld .
INTERNATIONAL INVESTMENT POSITION DETERIORATED FURTHER IN 2005 Data on the international investment position ( i.i.p. ) of the euro area vis-à-vis the rest of the world , available up to the end of the third quarter of 2005 , indicate that the euro area recorded net liabilities of Euros 1,049 billion
MEDZINÁRODNÁ INVESTIČNÁ POZÍCIA SA V ROKU 2005 ĎALEJ ZHORŠILA Údaje o medzinárodnej investičnej pozícii eurozóny voči zvyšku sveta dostupné do konca tretieho štvrťroka 2005 potvrdzujú , že eurozóna zaznamenala voči zvyšku sveta čisté pasíva vo výške 1 049 mld . EUR ( čo predstavuje 13,2 % HDP eurozóny ) v porovnaní s čistými pasívami vo výške 946 mld .
( representing 13.2% of euro area GDP ) , compared with net liabilities of Euros 946 billion ( 12.4% of GDP ) at the end of 2004 and Euros 809 billion ( 11.0% of GDP ) at the end of 2003 ( see Chart 36 ) .
EUR ( 12,4 % HDP ) na konci roku 2004 a 809 mld . EUR ( 11,0 % HDP ) na konci roku 2003 ( graf 36 ) .
The higher net liabilities in 2005 largely resulted from an increase in the net liability positions in portfolio investment ( from Euros 1,071 billion to Euros 1,350 billion ) , which was partly offset by an increase in the net asset position in direct investment ( from Euros 89 billion C h a r t 3 6 N e t i n t e r n a t i o n a l i nve s t m e n t position ( as a percentage of GDP ) 0 - 2 - 4 - 6 - 8 - 10 - 12 - 14 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Q3 2005 0 - 2 - 4 - 6 - 8 - 10 - 12 - 14
0 - 2 - 4 - 6 - 8 - 10 - 12 - 14 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Q3 2005 0 - 2 - 4 - 6 - 8 - 10 - 12 - 14
to Euros 224 billion ) and a decrease in the net liability position in other investment ( from Euros 241 billion to Euros 212 billion ) . As for the geographical breakdown of the stock of euro area FDI at the end of 2004 , 24 % was invested in the United Kingdom and 21 % in the United States .
Pokiaľ ide o geografickú štruktúru objemu priamych zahraničných investícií eurozóny bolo ku koncu roka 2004 investovaných do Spojeného kráľovstva 24 % a do Spojených štátov 21 %.
For the stock of euro area portfolio investment abroad , the corresponding shares of these two countries were 23 % and 35 % respectively .
Pokiaľ ide o objem portfóliových investícií eurozóny do zahraničia , podiely týchto investícií v uvedených dvoch krajinách boli 23 %, resp . 35 %.
These two countries were also the most important direct investors in the euro area .
Tieto dve krajiny boli aj najdôležitejšími priamymi investormi v eurozóne .
3 E C O N O M I C A N D M O N E TA RY D E V E L O P M E N T S I N N O N - E U RO A R E A E U M E M B E R S TAT E S ECONOMIC ACTIVITY In 2005 real GDP growth in the non-euro area EU Member States moderated compared with 2004 , but remained stronger than in the euro area ( see Table 6 ) .
3 . HOSPODÁRSKY A MENOVÝ VÝVOJ V ČLENSKÝCH ŠTÁTOCH EÚ NEPATRIACICH DO EUROZÓNY HOSPODÁRSKA AKTIVITA Rast reálneho HDP v členských krajinách EÚ nepatriacich do eurozóny sa v roku 2005 v porovnaní s rokom 2004 spomalil , zostal však silnejší než v eurozóne ( tabuľka 6 ) .
As in previous years , output growth was highest in the Baltic States , where growth was higher than 7 %, and in Slovakia and the Czech Republic , which both had growth rates of 6 %.
Rast produkcie bol tak ako v predchádzajúcich rokoch najvyšší v pobaltských štátoch , kde dosiahol viac ako 7 %, ako aj na Slovensku a v Českej republike , kde dosiahol 6 %- né miery rastu .
The robustness of domestic demand was sustained in most countries by strong growth in private consumption , which remained at high levels in 2005 , particularly in the majority of the new Member States .
Masívnosť domáceho dopytu vo väčšine krajín podporoval silný rast súkromnej spotreby , ktorá sa najmä vo väčšine nových členských štátov udržiavala v roku 2005 na vysokých úrovniach .
Household spending was supported by significant growth in real disposable income , as well as expansionary fiscal policies and rising house prices in some countries .
Výdavky domácností boli podporené značným rastom reálneho disponibilného dôchodku , ale aj expanzívnymi fiškálnymi politikami a v niektorých krajinách rastúcimi cenami domov .
In addition , increasing credit growth to the private sector in a number of non-euro area EU countries , especially the Baltic States , backed a continuing increase in real estate investment and household spending .
Pokračujúci rast investícií do nehnuteľností a výdavkov domácností podporoval okrem toho v mnohých krajinách EÚ nepatriacich do eurozóny , osobitne v pobaltských štátoch , zrýchľujúci sa rast úverov súkromnému sektoru .
Consumption growth was subdued in 2005 in Malta ( reflecting low growth in disposable income ) , Poland ( owing to wage restraint and higher savings ) and the United Kingdom ( on the back of higher interest rates and a cooling of the housing market ) .
Rast spotreby bol v roku 2005 utlmený na Malte ( odzrkadľujúc nízky rast disponibilného dôchodku ) , v Poľsku ( v dôsledku mzdovej reštrikcie a vyšších úspor ) a v Spojenom kráľovstve ( z dôvodu vyšších úrokových mier a ochladenia na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie ) .
Domestic demand was further supported by continued strength in investment growth in many of the non-euro area Member States , in particular the Baltic States , Hungary , Malta , Slovakia and Sweden .
Domáci dopyt v mnohých členských štátoch nepatriacich do eurozóny , osobitne v pobaltských krajinách , Maďarsku , na Malte , Slovensku a vo Švédsku , bol podporovaný aj pretrvávajúcim silným rastom investícií .
Low interest rates , recovering industrial confidence , a high degree of capital utilisation and a positive outlook for sustained demand contributed to the strong growth in investment , while financial resources stemming from EU funds also supported investment growth in the new Member States .
Nízke úrokové miery , obnovenie podnikateľskej dôvery , vysoký stupeň využitia kapitálu a pozitívny výhľad udržateľného dopytu prispievali k silnému rastu investícií , pričom rast investícií v nových členských štátoch podporovali aj finančné zdroje plynúce z fondov EÚ .
As regards external demand , exports were a main driver of real GDP growth in most new Member States , notably the Baltic States , the Czech Republic , Hungary and Poland .
Čo sa týka vonkajšieho dopytu , vývoz bol hlavnou hybnou silou rastu reálneho HDP vo väčšine nových členských štátov , osobitne v pobaltských krajinách , Českej republike , Maďarsku a Poľsku .
However , the contribution of net exports to real GDP growth varied significantly across the non-euro area EU countries and was broadly neutral for the group as a whole .
Príspevok čistého exportu k rastu reálneho HDP sa však medzi jednotlivými krajinami EÚ nepatriacimi do eurozóny významne líšil a pre skupinu ako celok bol v podstate neutrálny .
Both export and import growth remained rather high in 2005 in the new Member States , suggesting that the longstanding process of trade integration had gained
Rast vývozu aj dovozu zostal v nových členských štátoch v roku 2005 väčšinou vysoký , čo naznačuje , že dlhodobý proces integrácie obchodu dostal po vstupe do
Ta b l e 6 R e a l G D P g row t h i n t h e n o n - e u ro a re a E U M e m b e r S t a t e s a n d t h e e u ro a re a ( annual percentage changes ) 2001 Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sweden United Kingdom EU10 1 ) EU13 2 ) Euro area 2.6 0.7 6.5 4.1 8.0 7.2 4.3 0.3 1.1 2.7 3.8 1.1 2.2 2.8 2.1 1.9 2002 1.5 0.5 7.2 2.1 6.5 6.8 3.8 1.5 1.4 3.5 4.6 2.0 2.0 2.6 2.0 0.9 2003 3.2 0.7 6.7 1.9 7.2 10.5 3.4 - 2.5 3.8 2.7 4.5 1.7 2.5 3.9 2.5 0.7 2004 4.4 1.9 7.8 3.9 8.5 7.0 4.6 - 1.5 5.3 4.2 5.5 3.7 3.2 5.1 3.5 2.1 2005 6.0 3.4 .
Ta b u ľ k a 6 R a s t r e á l n e h o H D P v č l e n s k ý c h š t á t o c h E Ú n e p a t r i a c i c h d o e u r o z ó n y a v e u r o z ó n e ( medziročná percentuálna zmena ) 2001 Česká republika Dánsko Estónsko Cyprus Lotyšsko Litva Maďarsko Malta Poľsko Slovinsko Slovensko Švédsko Spojené kráľovstvo EÚ-10 1 ) EÚ-13 2 ) Eurozóna 2,6 0,7 6,5 4,1 8,0 7,2 4,3 0,3 1,1 2,7 3,8 1,1 2,2 2,8 2,1 1,9 2002 1,5 0,5 7,2 2,1 6,5 6,8 3,8 1,5 1,4 3,5 4,6 2,0 2,0 2,6 2,0 0,9 2003 3,2 0,7 6,7 1,9 7,2 10,5 3,4 - 2,5 3,8 2,7 4,5 1,7 2,5 3,9 2,5 0,7 2004 4,4 1,9 7,8 3,9 8,5 7,0 4,6 - 1,5 5,3 4,2 5,5 3,7 3,2 5,1 3,5 2,1 2005 6,0 3,4 .
3.8 10.2 7.5 4.1 2.5 3.2 3.9 6.0 2.7 1.8 4.5 2.5 1.3 2005 Q1 5.3 0.3 7.2 3.9 7.3 4.4 3.2 0.1 3.6 2.8 5.1 1.1 2.0 4.1 2.2 0.6 2005 Q2 5.8 4.7 9.9 3.6 11.4 8.4 4.5 2.8 1.2 5.4 5.1 3.3 1.6 3.8 2.4 1.9 2005 Q3 6.0 4.8 10.6 4.0 11.4 7.6 4.5 4.1 3.4 3.6 6.2 3.5 1.8 4.8 2.7 1.4 2005 Q4 6.7 3.7 .
3,8 10,2 7,5 4,1 2,5 3,2 3,9 6,0 2,7 1,8 4,5 2,5 1,3 2005 Q1 5,3 0,3 7,2 3,9 7,3 4,4 3,2 0,1 3,6 2,8 5,1 1,1 2,0 4,1 2,2 0,6 2005 Q2 5,8 4,7 9,9 3,6 11,4 8,4 4,5 2,8 1,2 5,4 5,1 3,3 1,6 3,8 2,4 1,9 2005 Q3 6,0 4,8 10,6 4,0 11,4 7,6 4,5 4,1 3,4 3,6 6,2 3,5 1,8 4,8 2,7 1,4 2005 Q4 6,7 3,7 .
Sources : Eurostat and the national statistical offices in Lithuania and Slovenia for the annual growth rates in 2005 in these two countries .
Zdroj : Eurostat a údaje národných štatistických úradov Litvy a Slovinska týkajúce sa ročných mier rastu týchto dvoch krajín v roku 2005 .
Notes : Quarterly figures are not seasonally adjusted , with the exception of the Czech Republic ( seasonally adjusted ) and the United Kingdom ( seasonally and working day-adjusted ) .
Poznámka : Štvrťročné údaje nie sú sezónne očistené s výnimkou Českej republiky ( sezónne očistené ) a Spojeného kráľovstva ( očistené o sezónne a kalendárne vplyvy ) .
The annual growth rate for the Czech Republic in 2005 is an average of quarterly figures .
Ročná miera rastu za Českú republiku v roku 2005 je priemerom štvrťročných údajov .
1 ) The EU10 aggregate comprises the data for the ten countries that joined the EU on 1 May 2004 .
1 ) Agregát EÚ-10 zahŕňa desať krajín , ktoré pristúpili do EÚ 1 . mája 2004 .
2 ) The EU13 aggregate comprises the data for the 13 non-euro area EU Member States .
2 ) Agregát EÚ-13 zahŕňa trinásť členských štátov EÚ nepatriacich do eurozóny .
further momentum with the removal of trade barriers , primarily on food products , following EU accession .
EÚ ďalší stimul vďaka odstráneniu obchodných bariér predovšetkým na potravinárske produkty .
The labour market situation continued to improve in most non-euro area Member States in 2005 , particularly in the Baltic States , Poland and Slovakia .
Situácia na trhu práce sa vo väčšine členských krajín nepatriacich do eurozóny aj v roku 2005 zlepšovala , najmä v pobaltských štátoch , Poľsku a na Slovensku .
While unemployment rates fell only gradually , employment growth strengthened markedly in the new Member States , notably in the countries with the highest unemployment rates .
Zatiaľ čo miera nezamestnanosti klesala iba postupne , rast zamestnanosti v nových členských štátoch , najmä v krajinách s najvyššími mierami nezamestnanosti , výrazne zosilnel .
In Poland and Slovakia , the unemployment rate remained particularly high , around twice as high as in the euro area .
V Poľsku a na Slovensku zostala miera nezamestnanosti osobitne vysoká , približne dvojnásobná ako v eurozóne .
In Cyprus , Denmark and the United Kingdom , the labour markets were relatively tight , with unemployment rates of below 6 %.
Trhy práce na Cypre , v Dánsku a Spojenom kráľovstve boli relatívne napäté , s mierou nezamestnanosti pod 6 %.
PRICE DEVELOPMENTS In 2005 HICP inflation was lowest -- below the euro area average -- in Sweden , the Czech Republic , Denmark and the United Kingdom .
VÝVOJ CIEN Inflácia HICP bola v roku 2005 najnižšia -- nižšia než priemer eurozóny -- vo Švédsku , v Českej republike , Dánsku a v Spojenom kráľovstve .
In most other non-euro area EU countries , HICP inflation was just above the euro area average , although in Latvia , Estonia and Hungary it was above 3 % ( see Table 7 ) .
Vo väčšine ostatných členských krajín nepatriacich do eurozóny bola inflácia tesne nad priemerom eurozóny , pričom v Lotyšsku , Estónsku a Maďarsku prevýšila 3 % ( tabuľka 7 ) .
Compared with 2004 , most of the new Member States , with the exception of the Baltic States , recorded lower HICP inflation rates in 2005 ,
V porovnaní s rokom 2004 väčšina nových členských štátov , s výnimkou pobaltských štátov , dosiahla v roku 2005 nižšie miery inflácie
while Denmark and the United Kingdom , starting from low levels , recorded higher inflation rates .
HICP , zatiaľ čo Dánsko a Spojené kráľovstvo , vychádzajúc z nízkych úrovní , zaznamenali vyššie miery inflácie .