natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As highlighted in Table 8 , from around 2010 onwards a marked ageing of the population is expected .
Z tabuľky 8 vyplýva , že približne od roku 2010 sa očakáva výrazný nástup starnutia populácie .
Latvia benefits from a low public debt ratio , a growing fully funded pillar of the pension system and the fact that the pay as you go system now works as a notional defined contribution system , where pension benefits are automatically adjusted to changes in the contributions base and life expectancy .
Lotyšsko ťaží z nízkej úrovne dlhu verejných financií , rastúceho plne sporivého dôchodkového piliera a skutočnosti , že priebežný dôchodkový systém v súčasnosti funguje na princípe teoreticky definovaného príspevkového systému , kde sa dávky automaticky prispôsobujú zmenám vo výške príspevkov a priemernej dĺžke života .
However , the transition to the new arrangement is still ongoing .
Krajina sa však stále nachádza v období prechodu na nový systém . Vyrovnávanie sa s celkovou záťažou starnutia obyvateľstva bude ľahšie , ak sa vytvorí dostatočný manévrovací priestor ECB Konvergenčná správa 2004
Coping with the overall burden of population ageing will be facilitated if sufficient room for manoeuvre is created in public finances before the period in which the demographic situation is projected to worsen .
99 v oblasti verejných financií ešte pred obdobím , v ktorom podľa prognóz skutočne dôjde k zhoršeniu demografickej situácie .
4.3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS During the reference period from October 2002 to September 2004 the Latvian lats did not participate in ERM II ( see Table 9a ) . In view of the exchange rate regime , the evolution ECB Convergence report 2004
4.3 . VÝVOJ VÝMENNÝCH KURZOV V sledovanom období od októbra 2002 do septembra 2004 nebol lotyšský lats súčasťou mechanizmu ERM II ( tabuľka 9a ) .
of the Latvian lats against the euro in the review period mainly reflected movements in the euro against the US dollar and , to a smaller extent , against the Japanese yen and the pound sterling .
Vzhľadom na režim výmenných kurzov odrážal vývoj lotyšského latsu voči euru najmä vývoj eura voči americkému doláru a v menšej miere vývoj eura voči japonskému jenu a britskej libre .
Specifically , the strength of the euro against the other major currencies between October 2002 and the end of 2003 translated into a weakening of the Latvian lats against the euro in the same period .
Konkrétne sa na oslabení lotyšského latsu voči euru od októbra roku 2002 do konca roku 2003 prejavila sila eura voči ostatným významným menám .
Subsequently , the lats euro exchange rate broadly stabilised .
Následne sa výmenný kurz latsu voči euru v podstate stabilizoval .
Against this background , the Latvian currency consistently traded at a much weaker level than its October 2002 average exchange rate against the euro ( 0.595 lats per euro , normalised to 100 in Chart 5 ) , which is used as a benchmark for illustrative purposes in the absence of an ERM II central rate , following a convention adopted in earlier reports , while not reflecting any judgement as to the appropriate level of the exchange rate ( see Chart 5 and Table 9a ) .
V tejto situácii sa lotyšská mena stále obchodovala na oveľa slabšej úrovni než bol jej priemerný výmenný kurz voči euru v októbri 2002 ( 0,595 latsov za euro , zodpovedá hodnote 100 v grafe 5 ) , ktorý sa používa ako referenčný na ilustratívne účely v súlade s konvenciou prijatou v predchádzajúcich správach , keďže centrálna parita ERM II neexistuje , pričom nevyjadruje hodnotenie primeranosti výmenného kurzu ( graf 5 a tabuľka 9a ) .
The maximum downward deviation from this benchmark -- based on ten day moving averages of daily data -- was 13.1% .
Maximálna dolná odchýlka od tohto kritéria -- na základe 10 dňových kĺzavých priemerov z denných údajov -- bola 13,1 %.
In the period under review the exchange rate of the lats against the euro showed a relatively high degree of volatility , as measured by annualised standard deviations of daily percentage changes ( see Table 9b ) .
Podľa meraní prostredníctvom priemerných ročných štandardných odchýlok z denných percentuálnych zmien ( tabuľka 9b ) v sledovanom období výmenný kurz latsu voči euru vykazoval relatívne vysoký stupeň volatility .
At the same time , the short term interest rate differential against the three month EURIBOR increased from 0.8 percentage point in the fourth quarter of 2002 to 2.0 percentage points in the third quarter of 2004 ( see Table 9b ) .
Zároveň sa zvýšil rozdiel krátkodobých úrokových mier voči trojmesačnému EURIBOR u z 0,8 percentuálneho bodu v poslednom štvrťroku 2002 na 2,0 percentuálneho bodu v treťom štvrťroku 2004 ( tabuľka 9b ) .
In a longer term context , both bilaterally against the euro and in effective terms , the real exchange rate of the Latvian lats in September 2004 was close to historical averages , as calculated from the first quarter of 1996 and since the launch of the euro ( see Table 10 ) .
V dlhodobejšom kontexte -- voči euru , ako aj v efektívnom vyjadrení -- úroveň reálnych výmenných kurzov lotyšského latsu v septembri 2004 zotrvávala blízko svojich historických priemerov podľa výpočtov od prvého štvrťroku 1996 , resp .
However , these measures should be interpreted with caution , as Latvia was subject to a process of transition to a market economy in the reference period , which complicates any historical assessment of real exchange rate developments .
Tieto výsledky však treba interpretovať opatrne , pretože Lotyšsko v referenčnom období prechádzalo transformáciou na trhové hospodárstvo , čím sa komplikuje akékoľvek historické hodnotenie vývoja reálnych výmenných kurzov .
As regards other external developments , Latvia consistently ran large deficits in the combined current and capital account balance in the range of 4.2% to 9.5% of GDP in the period 1996 2003 .
Čo sa týka vývoja v zahraničnej oblasti , v období od roku 1996 do roku 2003 Lotyšsko nepretržite vykazovalo vysoký deficit spojeného bežného a kapitálového účtu v rozpätí od 4,2 % do 9,5 % HDP .
The deficit stood at 7.6% of GDP in 2003 ( see Table 11 ) .
V roku 2003 deficit dosiahol 7,6 % HDP ( tabuľka 11 ) .
From a financing perspective , foreign direct investment made a significant contribution in 2003 ( about 2.4% of GDP ) , which is , however , somewhat lower than in 2002 .
Z pohľadu financovania predstavovali v roku 2003 významný príspevok priame zahraničné investície ( asi 2,4 % HDP ) , čo je však mierny pokles oproti roku 2002 .
The external deficits translated into a growing negative net international investment position , which rose from about 6 % of GDP in 1996 to 44 % in 2003 .
Vonkajšie deficity sa premietli do rastúcej zápornej hodnoty čistej medzinárodnej investičnej pozície , ktorá vzrástla z asi 6 % HDP v roku 1996 na 44 % v roku 2003 .
It may be recalled that Latvia is a small , open economy with -- according to the most recent data available -- a ratio of foreign trade in goods and services to GDP of 42.3% for exports and 55.2% for imports .
Možno poukázať aj na to , že Lotyšsko je malou otvorenou ekonomikou a podľa najnovších dostupných údajov dosahuje podiel zahraničného obchodu s tovarmi a službami na HDP 42,3 % v prípade exportu a 55,2 % v prípade importu .
In 2003 exports of goods to the euro area and to the EU as a share of total exports amounted to 29.7% and 79.3% respectively .
V roku 2003 tvoril vývoz tovarov do eurozóny a do EÚ 29,7 %, resp .
The corresponding figures for imports as a percentage of total imports were 39 % and 75.4% .
79,3 % z celkového objemu vývozu . Podiel dovozu z eurozóny a z EÚ predstavoval 39 % a 75,4 % z celkového objemu dovozu .
4.4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS In the reference period from September 2003 to August 2004 long term interest rates in Latvia were 5.0% on average and thus stood below the 6.4% reference value for the interest rate criterion ( see Table 12 ) .
VÝVOJ DLHODOBÝCH ÚROKOVÝCH MIER V sledovanom období od septembra 2003 do augusta 2004 dosahovali dlhodobé úrokové miery v Lotyšsku v priemere 5,0 %, čo je menej než referenčná hodnota 6,4 % pre kritérium úrokových mier ( tabuľka 12 ) .
From 2001 until early 2003 , long term interest rates in Latvia declined , reflecting low inflationary pressures ( see Chart 6a ) .
Od roku 2001 do začiatku roka 2003 dlhodobé úrokové miery v Lotyšsku klesli . V tomto vývoji sa odzrkadlili inflačné tlaky ( graf 6a ) .
2 Since then , they have stabilised and fluctuated in a very narrow range around 5 %.
2 Odvtedy sa dlhodobé úrokové miery stabilizovali a kolísali vo veľmi úzkom rozmedzí okolo 5 %,
This has partly reflected improving issuance conditions in line with favourable economic developments in Latvia .
2 SDR je menovým košom zahŕňajúcim americký dolár ( 45 %) , euro ( 29 %) , japonský jen ( 15 %) a anglickú libru ( 11 %) , pričom váhu jednotlivých mien v koši ( uvedenú v zátvorkách ) priraďuje od 1 .
Mirroring the developments in Latvian long term interest rates , the long term interest rate differential with the euro area declined until early 2003 . It then increased slightly and moved between 0.6 and 0.8 percentage point for most of the time until the end of the reference period ( see Chart 6b ) .
LOTYŠSKO čo bolo čiastočne odrazom lepších emisných podmienok spolu s priaznivým hospodárskym vývojom v Lotyšsku . Odrážajúc vývoj lotyšských dlhodobých úrokových mier , diferenciál dlhodobých úrokových mier voči eurozóne až do začiatku roka 2003 klesal .
In August 2004 , the differential was 0.7 percentage point . The low long term interest rate differential has been maintained despite a significant increase 2 2001 is the first year for which data are available on the reference long term interest rate for Latvia .
Následne mierne vzrástol a až do konca referenčného obdobia sa väčšinou pohyboval v rozpätí 0,6 a 0,8 percentuálneho bodu ( graf 6b ) . V auguste 2004 dosiahol úroveň 0,7 percentuálneho bodu .
ECB Convergence report 2004 LATVIA in the inflation differential between Latvia and the euro area from 2003 onwards , as this increase was caused mainly by one off factors ( see Section 4.1 ) .
Nízka úroveň diferenciálu dlhodobých úrokových mier sa udržala napriek významnému nárastu inflačného diferenciálu medzi Lotyšskom a eurozónou od roku 2003 , keďže príčinou tohto nárastu boli najmä jednorazové faktory ( časť 4.1 ) .
The relatively stable developments in the interest rate differential support the continuation of sound fiscal policies in Latvia .
Relatívne stabilný vývoj diferenciálu úrokových mier podporuje pokračovanie primeranej fiškálnej politiky v Lotyšsku .
For the concluding summary on Latvia , please see the « Introduction and Executive Summary » .
Súhrnné hodnotenie Lotyšska je v časti „Úvod a zhrnutie » .
ECB Convergence report 2004 99
ECB Konvergenčná správa 2004
LIST OF TABLES AND CHARTS LATVIA I PRICE DEVELOPMENTS Table 1 Chart 1 Table 2 Table 3 HICP inflation Price developments Measures of inflation and related indicators Recent inflation trends and forecasts ( a ) Recent trends in the HICP ( b ) Inflation forecasts Chart 5 III EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability ( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Latvian lats Exchange rate against the euro Table 10 Real exchange rate developments Table 11 External developments
ZOZNAM TABULIEK A GRAFOV LOTYŠSKO 1 . CENOVÝ VÝVOJ Tabuľka 1 Graf 1 Tabuľka 2 Tabuľka 3 Inflácia HICP Cenový vývoj Miera inflácie a súvisiace indikátory Aktuálny vývoj a prognózy inflácie ( a ) Aktuálny vývoj HICP ( b ) Prognózy inflácie
IV LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS Table 12 Long term interest rates Chart 6 : ( a ) Long term interest rate ( b ) Long term interest rate and HICP inflation differentials vis à vis the euro area
VÝVOJ DLHODOBÝCH ÚROKOVÝCH MIER Tabuľka 12 Dlhodobé úrokové miery Graf 6 ( a ) Dlhodobé úrokové miery ( b ) Diferenciály dlhodobej úrokovej miery a inflácie HICP voči eurozóne
II FISCAL DEVELOPMENTS Table 4 Chart 2 General government fiscal position General government gross debt ( a ) Levels ( b ) Annual changes and underlying factors Table 5 Chart 3 General government gross debt -- structural features General government surplus (+) / deficit ( ) ( a ) Levels ( b ) Annual changes and underlying factors Table 6 Chart 4 Table 7 Table 8 General government deficit debt adjustment General government expenditure and revenue General government budgetary position Projections of elderly dependency ratio 100
FIŠKÁLNY VÝVOJ Tabuľka 4 Graf 2 Fiškálna pozícia verejnej správy Hrubý dlh verejnej správy ( a ) Úroveň ( b ) Ročné zmeny a ich príčiny Tabuľka 5 Graf 3 Hrubý dlh verejnej správy -- štrukturálne charakteristiky Prebytok (+)/ deficit ( ) verejnej správy ( a ) Úroveň ( b ) Ročné zmeny a ich príčiny Tabuľka 6 Graf 4 Tabuľka 7 Tabuľka 8 Rozdiel medzi deficitom a zmenou dlhu verejnej správy Príjmy a výdavky verejnej správy Rozpočtová pozícia verejnej správy Projekcia pomeru populácie v postproduktívnom veku
1 PRICE DEVELOPMENTS Table 1 HICP inflation ( annual percentage changes ) 2004 2004 2004 2004 Sep. 2003 May June July Aug .
CENOVÝ VÝVOJ Tabuľka 1 Inflácia HICP ( ročná percentuálna zmena ) 2004 máj Inflácia HICP 6,1 Referenčná hodnota 1 ) Eurozóna 2 ) 2,5 2004 jún 6,1 2,4 2004 júl 6,7 2,3 2004 aug .
to Aug .
7,8 2,3 sep. 2003 až aug .
LATVIA Chart 1 Price developments ( annual average percentage changes ) 1 ) HICP CPI unit labour costs import deflator 25 20 15 10 5 25 20 15 10 5 0 - 5 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Sources : Eurostat and national data .
LOTYŠSKO Graf 1 Cenový vývoj ( priemerná ročná percentuálna zmena 1 ) HICP CPI Jednotkové náklady práce Deflátor importu 25 20 15 10 5 0 25 20 15 10 5 0 - 5 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Zdroj : Eurostat a národné údaje .
Source : Eurostat .
Zdroj : Eurostat .
Table 2 Measures of inflation and related indicators ( annual percentage changes , unless otherwise stated ) 1996 Measures of inflation HICP CPI CPI excluding changes in net indirect taxes Private consumption deflator GDP deflator Producer prices 1 ) Related indicators Real GDP growth Output gap ( percentage points ) Unemployment rate (%) 2 ) Unit labour costs , whole economy Compensation per employee , whole economy Labour productivity , whole economy Imports of goods and services deflator Exchange rate 3 ) Money supply ( M3 ) 4 ) Lending from banks 4 ) Stock prices ( RICI Index ) 4 ) Residential property prices 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 17.6 16.3 14.9 3.8 20.7 20.4 27.3 5.8 12.2 - 2.0 -
Tabuľka 2 Miera inflácie a súvisiace indikátory ( ročná percentuálna zmena , ak nie je uvedené inak ) 1996 Miera inflácie HICP CPI CPI bez zmien čistých nepriamych daní Deflátor súkromnej spotreby Deflátor HDP Ceny výrobcov 1 ) Súvisiace indikátory Rast reálneho HDP Produkčná medzera ( v percentuálnych bodoch ) Miera nezamestnanosti ( v %) 2 ) Jednotkové náklady práce , celé národné hospodárstvo Odmena na zamestnanca , celé národné hospodárstvo Produktivita práce , celé národné hospodárstvo Deflátor dovozu tovarov a služieb Výmenný kurz 3 ) Peňažná zásoba ( M3 ) 4 ) Bankové úvery 4 ) Akciové ceny ( index RICI ) 4 ) Ceny obytných nehnuteľností 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003
Data for 96 97 are based on national definition .
Údaje za roky 1996 a 1997 zodpovedajú národnej definícii .
ECB Convergence report 2004 101
ECB Konvergenčná správa 2004
7.8 10.5 8.3 ( b ) Inflation forecasts 2004 European Commission ( spring 2004 ) , HICP OECD ( May 2004 ) , CPI IMF ( September 2004 ) , CPI Consensus Economics ( September 2004 ) , CPI Sources : European Commission , OECD , IMF and Consensus Economics .
( b ) Prognózy inflácie 2004 Európskej komisie ( jar 2004 ) , HICP OECD ( máj 2004 ) , CPI MMF ( september 2004 ) , CPI Consensus Economics ( september 2004 ) , CPI Zdroj : Európska komisia , OECD , MMF a Consensus Economics . 4,0 .
2 FISCAL DEVELOPMENTS Table 4 General government fiscal position ( as a percentage of GDP ) 2002 General government surplus (+)/ deficit (-) Reference value Surplus / deficit , net of government investment expenditure General government gross debt Reference value - 2.7 - 3 - 1.4 14.1 60 2003 - 1.5 - 3 - 0.0 14.4 60 2004 1 ) - 2.0 - 3 - 0.1 14.7 60 LATVIA
2 . FIŠKÁLNY VÝVOJ Tabuľka 4 Fiškálna pozícia verejnej správy ( v percentách HDP ) 2002 Prebytok (+)/ deficit ( ) Referenčná hodnota Prebytok / deficit očistený o investičné výdavky verejnej správy Hrubý dlh verejnej správy Referenčná hodnota 2,7 3 1,4 14,1 60 2003 1,5 3 0,0 14,4 60 2004 1 ) 2,0 3 0,1 14,7 60
Chart 2 General government gross debt ( as a percentage of GDP ) ( a ) Levels ( b ) Annual changes and underlying factors primary balance growth / interest rate differential deficit-debt adjustment total change 16 14 12 10 8 16 14 12 6 4 2 0
( b ) Ročné zmeny a ich príčiny Primárne saldo Rozdiel medzi mierou rastu a úrokovou mierou Rozdiel medzi deficitom rozpočtového hospodárenia a zmenou štátneho dlhu Celková zmena 16 14 12 10 8 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003
2003 Sources : European Commission and ECB calculations .
Zdroj : Výpočty Európskej komisie a ECB .
Table 5 General government gross debt -- structural features 1996 Total debt ( as a percentage of GDP ) Composition by currency (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Euro 1 ) Other foreign currencies Domestic ownership (% of total ) Average residual maturity Composition by maturity 2 ) (% of total ) Short-term ( up to and including one year ) Medium and long-term ( over one year ) 13.8 41.5 58.5 9.7 48.8 46.2 .
Tabuľka 5 Hrubý dlh verejnej správy -- štrukturálne charakteristiky 1996 Celkový dlh ( v percentách HDP ) Zloženie podľa mien ( v % z celku ) V domácej mene V cudzích menách V eurách 1 ) V iných cudzích menách Domáce vlastníctvo ( v % z celku ) Priemerná zostatková lehota do splatnosti Zloženie podľa splatnosti 2 ) ( v % z celku ) Krátkodobý dlh ( do 1 roku vrátane ) Stredno a dlhodobý dlh ( viac ako 1 rok ) 13,8 41,5 58,5 9,7 48,8 46,2 .
ECB Convergence report 2004 103
ECB Konvergenčná správa 2004
Chart 3 General government surplus (+) / deficit (-) ( as a percentage of GDP ) ( a ) Levels
Graf 3 Prebytok (+)/ deficit (-) verejnej správy ( v percentách HDP ) ( a ) Úroveň
( b ) Annual changes and underlying factors cyclical factors non-cyclical factors total change
( b ) Ročné zmeny a ich príčiny Cyklické faktory Necyklické faktory Celková zmena
Table 6 General government deficit-debt adjustment ( as a percentage of GDP ) 1996 Change in general government debt General government surplus (+)/ deficit (-) Deficit-debt adjustment Net acquisitions (+)/ net sales (-) of financial assets Currency and deposits Loans and securities other than shares Shares and other equity Privatisations Equity injections Other Other financial assets Valuation changes of general government debt Foreign exchange holding gains (-)/ losses (+) Other valuation effects 1 ) Other changes in general government debt 2 ) 1.1 - 0.5 0.7 .
Tabuľka 6 Rozdiel medzi deficitom a zmenou dlhu verejnej správy ( v percentách HDP ) 1996 Zmena dlhu verejnej správy Prebytok (+)/ deficit ( ) verejnej správy Rozdiel medzi deficitom a zmenou dlhu verejnej správy Čistý nákup (+)/ čistý predaj ( ) finančných aktív Hotovosť a vklady Úvery a cenné papiere iné ako akcie Akcie a iné majetkové účasti Privatizácia Navýšenie kapitálu Ostatné Ostatné finančné aktíva Zmena štátneho dlhu v dôsledku precenenia Kurzové straty (+)/ zisky ( ) z devízových položiek Ostatné účinky precenenia 1 ) Ostatné zmeny štátneho dlhu 2 ) 1,1 0,5 0,7 .
This item may also cover certain cases of debt assumption . 104
Do tejto položky sa môžu zahrnúť aj niektoré prípady predpokladaného dlhu .
LATVIA Chart 4 General government expenditure and revenue ( as a percentage of GDP ) total expenditure total revenue 45 40 35 30 45 40 35 30
LOTYŠSKO Graf 4 Príjmy a výdavky verejnej správy ( v percentách HDP ) Celkové výdavky Celkové príjmy 45 40 35 30 45 40 35 30
Table 7 General government budgetary position ( as a percentage of GDP ) 1996 Total revenue Current revenue Direct taxes Indirect taxes Social security contributions Other current revenue Capital revenue Total expenditure Current expenditure Compensation of employees Social benefits other than in kind Interest payable Of which : impact of swaps and FRAs Other current expenditure Capital expenditure Surplus (+)/ deficit (-) Primary balance Surplus / deficit , net of government investment expenditure 37.0 36.2 7.7 12.6 11.1 4.9 0.7 37.5 34.1 11.1 13.1 1.6 0.0 8.4 3.3 - 0.5 1.1 1.9 1997 38.3 36.5 8.8 13.1 10.9 3.8 1.8 36.8 33.4 10.7 12.8 1.0 0.0 8.9 3.5 1.5 2.5 3.7 1998 40.6 38.9 9.4 14.0 11.0 4.5 1.7 41.3 37.3 11.0 13.7 0.8 0.0 11.8 3.9 - 0.6 0.2 0.8 1999 37.4 36.6 8.9 13.2 11.0 3.6 0.8 42.3 37.9 11.4 15.1 0.8 0.0 10.7 4.4 - 4.9 - 4.1 - 3.4 2000 35.1 34.4 8.3 11.7 10.2 4.1 0.7 37.9 34.2 10.9 12.5 1.0 0.0 9.7 3.8 - 2.8 - 1.8 - 1.5 2001 34.4 33.9 8.5 11.2 9.4 4.8 0.5 36.5 32.8 10.3 11.3 1.0 0.0 10.3 3.7 - 2.1 - 1.1 - 1.0 2002 33.1 32.8 8.7 10.7 9.6 3.9 0.3 35.8 32.1 10.6 10.3 0.8 0.0 10.4 3.7 - 2.7 - 1.9 - 1.4 2003 34.5 34.3 8.5 11.5 9.2 5.2 0.1 36.0 32.6 11.1 9.6 0.8 0.0 11.2 3.4 - 1.5 - 0.7 - 0.0
Tabuľka 7 Rozpočtová pozícia verejnej správy ( v percentách HDP ) 1996 Celkové príjmy Bežné príjmy Priame dane Nepriame dane Príspevky sociálneho zabezpečenia Ostatné bežné príjmy Investičné príjmy Celkové výdavky Bežné výdavky Odmeny zamestnancom Nenaturálne sociálne dávky Splatné úroky Z toho : dopady swapov a kontraktov FRA Ostatné bežné výdavky Investičné výdavky Prebytok (+)/ deficit ( ) Primárne saldo Prebytok / deficit po očistení o investičné výdavky štátnej správy 37,0 36,2 7,7 12,6 11,1 4,9 0,7 37,5 34,1 11,1 13,1 1,6 0,0 8,4 3,3 0,5 1,1 1,9 1997 38,3 36,5 8,8 13,1 10,9 3,8 1,8 36,8 33,4 10,7 12,8 1,0 0,0 8,9 3,5 1,5 2,5 3,7 1998 40,6 38,9 9,4 14,0 11,0 4,5 1,7 41,3 37,3 11,0 13,7 0,8 0,0 11,8 3,9 0,6 0,2 0,8 1999 37,4 36,6 8,9 13,2 11,0 3,6 0,8 42,3 37,9 11,4 15,1 0,8 0,0 10,7 4,4 4,9 4,1 3,4 2000 35,1 34,4 8,3 11,7 10,2 4,1 0,7 37,9 34,2 10,9 12,5 1,0 0,0 9,7 3,8 2,8 1,8 1,5 2001 34,4 33,9 8,5 11,2 9,4 4,8 0,5 36,5 32,8 10,3 11,3 1,0 0,0 10,3 3,7 2,1 1,1 1,0 2002 33,1 32,8 8,7 10,7 9,6 3,9 0,3 35,8 32,1 10,6 10,3 0,8 0,0 10,4 3,7 2,7 1,9 1,4 2003 34,5 34,3 8,5 11,5 9,2 5,2 0,1 36,0 32,6 11,1 9,6 0,8 0,0 11,2 3,4 1,5 0,7 0,0
Source : ECB calculations based on data from the United Nations World Population Prospects : the 2002 revision ( medium variant ) .
56,1 Zdroj : Výpočty ECB na základe údajov United Nations World Population Prospects , rok 2002 ( stredný variant ) .
ECB Convergence report 2004 105
ECB Konvergenčná správa 2004
3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability Membership of the exchange rate mechanism ( ERM II ) Membership since Devaluation of bilateral central rate on country 's own initiative Maximum upward and downward deviations 1 October 2002 to 30 September 2004 : Euro 1 ) No Maximum upward deviation 0.1 Maximum downward deviation - 13.1
3 . VÝVOJ VÝMENNÉHO KURZU Tabuľka 9 ( a ) Stabilita výmenného kurzu Členstvo v mechanizme výmenných kurzov ( ERM II ) Začiatok členstva Devalvácia dvojstrannej centrálnej parity z vlastnej iniciatívy krajiny Maximálna odchýlka nadol a nahor 1 ) Maximálna odchýlka nahor Nie -- -- Maximálna odchýlka nadol
Source : ECB .
13,1 Zdroj : ECB .
( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Latvian lats ( average of three-month period ending in specified month ) Dec. 2002 Exchange rate volatility 1 ) Short-term interest rate differential 2 ) 4.7 0.8 Mar .
( b ) Kľúčové indikátory tlakov na výmenný kurz lotyšského latsu ( priemer trojmesačného obdobia končiaceho sa daným mesiacom ) dec. 2002 Volatilita výmenného kurzu 1 ) Rozdiel medzi krátkodobými úrokovými mierami 4,7 0,8 mar .
2003 5.7 1.1 June 2003 6.3 1.4 Sep. 2003 6.4 1.7 Dec. 2003 5.4 1.9 Mar .
2003 5,7 1,1 jún 2003 6,3 1,4 sep. 2003 6,4 1,7 dec. 2003 5,4 1,9 mar .
2004 5.8 2.2 June 2004 5.6 2.2 Sep. 2004 3.9 2.0
2004 5,8 2,2 jún 2004 5,6 2,2 sep. 2004 3,9 2,0 2 )
Chart 5 Latvian lats : Exchange rate against the euro ( daily data ;
Graf 5 Lotyšský lats -- výmenný kurz voči euru ( denné údaje ;
1 October 2002 to 30 September 2004 ) 90 95 100 105 110 115 120 Q4 Q1 Q2 Q3 2003 Q4 Q1 Q2 2004 Q3 90 95 100 105 110 115 120
90 95 100 105 110 115 120 Q4 Q1 Q2 Q3 2003 Q4 Q1 Q2 2004 Q3 90 95 100 105 110 115 120