natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Table 6 General government deficit-debt adjustment ( as a percentage of GDP ) 1996 Change in general government debt General government surplus (+)/ deficit (-) Deficit-debt adjustment Net acquisitions (+)/ net sales (-) of financial assets Currency and deposits Loans and securities other than shares Shares and other equity Privatisations Equity injections Other Other financial assets Valuation changes of general government debt Foreign exchange holding gains (-)/ losses (+) Other valuation effects 1 ) Other changes in general government debt 2 ) 4.9 - 3.6 1.3 1.4 0.1 1.0 0.0 0.0 0.0 0.0 0.3 0.0 0.5 - 0.6 0.0 1997 4.0 - 11.4 - 7.4 2.3 1.6 1.0 - 0.1 - 0.1 0.0 0.0 - 0.2 - 0.3 0.0 - 0.3 - 9.5 1998 2.7 - 3.0 - 0.3 - 1.8 1.4 1.7 - 5.0 - 5.0 0.0 0.0 0.0 0.2 0.2 0.0 1.4 1999 5.8 - 2.9 3.0 - 0.1 - 2.2 2.8 - 1.0 - 1.0 0.0 0.0 0.3 - 0.4 - 0.4 0.0 3.4 2000 1.9 - 3.6 - 1.6 0.0 0.5 1.0 - 1.7 - 1.7 0.0 0.0 0.3 - 0.6 - 0.6 0.0 - 0.9 2001 0.5 - 2.0 - 1.4 - 0.8 0.2 0.1 - 1.0 - 1.0 0.0 0.0 0.0 - 0.7 - 0.7 - 0.1 0.0 2002 0.9 - 1.4 - 0.4 0.8 1.2 0.0 - 0.6 - 0.6 0.0 0.0 0.2 - 1.0 - 1.0 0.0 - 0.2 2003 0.8 - 1.2 - 0.4 - 0.8 0.9 - 0.1 - 1.6 - 1.6 0.0 0.0 0.1 - 0.5 - 0.4 - 0.1 0.9 2004 0.2 - 1.5 - 1.3 - 0.7 - 0.1 - 0.3 - 0.6 - 0.6 0.0 0.0 0.4 0.0 - 0.1 0.0 - 0.6 2005 1.6 - 0.5 1.1 0.4 0.3 - 0.2 - 0.3 - 0.3 0.0 0.0 0.6 0.0 0.1 - 0.1 0.7
Tabuľka 6 Úprava vzťahu deficitu a dlhu verejnej správy ( v percentách HDP ) 1996 Zmena dlhu verejnej správy Prebytok (+)/ deficit (-) verejnej správy Úprava vzťahu deficitu a dlhu Čistý nákup (+)/ čistý predaj (-) finančných aktív Hotovosť a vklady Úvery a cenné papiere okrem akcií Akcie a ostatné podiely Privatizácia Vklady do základného imania Ostatné Ostatné finančné aktíva Zmena dlhu verejnej správy v dôsledku precenenia Kurzové zisky (-)/ straty (+) z devízových položiek Ostatné účinky precenenia 1 ) Ostatné zmeny dlhu verejnej správy 2 ) 4,9 - 3,6 1,3 1997 4,0 - 11,4 - 7,4 1998 2,7 - 3,0 - 0,3 1999 5,8 - 2,9 3,0 2000 1,9 - 3,6 - 1,6 2001 0,5 - 2,0 - 1,4 2002 0,9 - 1,4 - 0,4 2003 0,8 - 1,2 - 0,4 2004 0,2 - 1,5 - 1,3 2005 1,6 - 0,5 1,1 1,4 0,1 1,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,3 0,0 0,5 - 0,6 0,0
Sources : ESCB and European Commission .
0,4 0,3 - 0,2 - 0,3 - 0,3 0,0 0,0 0,6 0,0 0,1 - 0,1 0,7 Zdroj : ESCB a Európska komisia .
1 ) Includes the difference between the nominal and market valuation of general government debt in issue .
1 ) Vrátane rozdielov medzi nominálnym a trhovým ocenením dlhu verejnej správy v čase emisie .
2 ) Transactions in other accounts payable ( government liabilities ) , sector reclassifications and statistical discrepancies .
2 ) Transakcie s ostatnými záväzkami ( pasíva verejného sektora ) , sektorové reklasifikácie a štatistické odchýlky .
This item may also cover certain cases of debt assumption .
Do tejto položky možno zahrnúť aj niektoré prípady prevzatia dlhu .
ECB Convergence Report May 2006 29
ECB Konvergenčná správa Máj 2006
Chart 4 General government expenditure and revenue ( as a percentage of GDP ) total expenditure total revenue 55 50 45 40 35 30 55 50 45 40 35 30
HODNOTENIE HOSPODÁRSKEJ KO N V E R G E N C I E L I T VA 55 50 45 40 35 30 Celkové výdavky Celkové príjmy 55 50 45 40 35 30
Source : ESCB .
Zdroj : ESCB .
Table 7 General government budgetary position ( as a percentage of GDP ) 1996 Total revenue Current revenue Direct taxes Indirect taxes Social security contributions Other current revenue Capital revenue Total expenditure Current expenditure Compensation of employees Social benefits other than in kind Interest payable of which : impact of swaps and FRAs Other current expenditure Capital expenditure Surplus (+)/ deficit (-) Primary balance Surplus / deficit , net of government investment expenditure 34.3 34.3 8.3 11.9 8.0 6.2 0.0 37.9 32.7 10.9 8.9 0.9 0.0 12.0 5.1 - 3.6 - 2.7 - 1.1 1997 39.6 39.5 9.0 14.6 8.6 7.3 0.0 50.9 35.4 11.4 9.3 0.8 0.0 13.9 15.5 - 11.4 - 10.5 - 9.0 1998 37.4 37.4 9.1 14.0 9.1 5.1 0.0 40.4 36.7 12.8 10.0 1.1 0.0 12.8 3.8 - 3.0 - 1.9 - 0.5 1999 37.5 37.4 9.2 13.8 9.3 5.0 0.1 40.3 36.8 13.5 11.4 1.4 0.0 10.4 3.6 - 2.9 - 1.5 - 0.3 2000 35.8 35.7 8.4 12.6 9.4 5.4 0.1 39.3 34.7 12.7 10.7 1.7 0.0 9.6 4.6 - 3.6 - 1.8 - 1.2 2001 33.1 33.1 7.8 12.2 9.0 4.1 0.1 35.1 32.2 11.7 10.6 1.5 0.0 8.5 2.9 - 2.0 - 0.5 0.2 2002 32.9 32.4 7.5 12.4 8.7 3.8 0.5 34.3 30.8 11.4 9.3 1.3 0.0 8.8 3.5 - 1.4 - 0.1 1.5 2003 31.9 31.5 8.0 11.8 8.6 3.2 0.4 33.2 29.7 10.8 9.1 1.2 0.0 8.5 3.4 - 1.2 0.0 1.8 2004 31.9 31.5 8.7 11.1 8.7 2.9 0.5 33.4 29.6 10.8 9.1 0.9 0.0 8.8 3.8 - 1.5 - 0.5 2.0 2005 33.1 32.4 9.1 11.2 8.6 3.5 0.8 33.7 30.0 10.4 9.0 0.8 0.0 9.7 3.7 - 0.5 0.3 3.0
Tabuľka 7 Rozpočtová pozícia verejnej správy ( v percentách HDP ) 1996 Celkové príjmy Bežné príjmy Priame dane Nepriame dane Príspevky sociálneho zabezpečenia Ostatné bežné príjmy Kapitálové príjmy Celkové výdavky Bežné výdavky Odmeny zamestnancom Sociálne dávky okrem naturálnych sociálnych transferov Úrokové výdavky Z toho : vplyv swapov a kontraktov FRA Ostatné bežné výdavky Investičné výdavky Prebytok (+)/ deficit (-) Primárne saldo Prebytok / deficit po očistení o investičné výdavky verejnej správy 34,3 34,3 8,3 11,9 8,0 6,2 0,0 37,9 32,7 10,9 8,9 0,9 0,0 12,0 5,1 - 3,6 - 2,7 - 1,1 1997 39,6 39,5 9,0 14,6 8,6 7,3 0,0 50,9 35,4 11,4 9,3 0,8 0,0 13,9 15,5 - 11,4 - 10,5 - 9,0 1998 37,4 37,4 9,1 14,0 9,1 5,1 0,0 40,4 36,7 12,8 10,0 1,1 0,0 12,8 3,8 - 3,0 - 1,9 - 0,5 1999 37,5 37,4 9,2 13,8 9,3 5,0 0,1 40,3 36,8 13,5 11,4 1,4 0,0 10,4 3,6 - 2,9 - 1,5 - 0,3 2000 35,8 35,7 8,4 12,6 9,4 5,4 0,1 39,3 34,7 12,7 10,7 1,7 0,0 9,6 4,6 - 3,6 - 1,8 - 1,2 2001 33,1 33,1 7,8 12,2 9,0 4,1 0,1 35,1 32,2 11,7 10,6 1,5 0,0 8,5 2,9 - 2,0 - 0,5 0,2 2002 32,9 32,4 7,5 12,4 8,7 3,8 0,5 34,3 30,8 11,4 9,3 1,3 0,0 8,8 3,5 - 1,4 - 0,1 1,5 2003 31,9 31,5 8,0 11,8 8,6 3,2 0,4 33,2 29,7 10,8 9,1 1,2 0,0 8,5 3,4 - 1,2 0,0 1,8 2004 31,9 31,5 8,7 11,1 8,7 2,9 0,5 33,4 29,6 10,8 9,1 0,9 0,0 8,8 3,8 - 1,5 - 0,5 2,0 2005 33,1 32,4 9,1 11,2 8,6 3,5 0,8 33,7 30,0 10,4 9,0 0,8 0,0 9,7 3,7 - 0,5 0,3 3,0
Notes : Differences between totals and the sum of their components are due to rounding .
Poznámka : Rozdiely medzi výslednou sumou a súčtom položiek sú spôsobené zaokrúhľovaním .
Interest payable as reported under the excessive deficit procedure .
Úrokové výdavky podľa postupu pri nadmernom deficite .
The item « impact of swaps and FRAs » is equal to the difference between the interest ( or deficit / surplus ) as defined in the excessive deficit procedure and in the ESA 95 .
Položka „vplyv swapov a kontraktov FRA » sa rovná rozdielu medzi úrokmi ( alebo deficitom / prebytkom ) podľa vymedzenia v postupe pri nadmernom deficite a v ESA 95 .
See Regulation ( EC ) No 2558/2001 of the European Parliament and Council on the reclassification of settlements under swaps arrangements and under forward rate agreements .
Pozri nariadenie ( ES ) č . 2558/2001 Európskeho parlamentu a Rady o novej klasifikácii vyrovnávacích platieb v rámci swapových dohôd a kontraktov FRA .
30 ECB Convergence Report May 2006
ECB Konvergenčná správa Máj 2006
CHAPTER 1 Table 8 Projections of ageing-induced fiscal burden ( percentages ) 2004 Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) Change in age-related government expenditure ( as a percentage of GDP ) compared with 2004 22.3 2010 23.4 - 0.7 2020 26.0 - 0.9 2030 33.4 0.3 2040 39.3 0.8 2050 44.9 1.4
Tabuľka 8 Projekcie rozpočtovej záťaže spôsobenej starnutím populácie ( v percentách ) 2004 Pomer populácie v poproduktívnom veku ( počet osôb starších ako 65 rokov k počtu osôb vo veku od 15 do 64 rokov ) Zmena výdavkov verejnej správy súvisiacich so starnutím populácie ( v % HDP ) v porovnaní s rokom 2004 2010 2020 2030 2040 2050
Source : European Commission ( 2006 ) , « The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004-2050 ) » .
Zdroj : „The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004-2050 ) » , Európska komisia 2006 .
Report prepared by the Economic Policy Committee and the European Commission ( DG ECFIN ) .
Správa Výboru pre hospodársku politiku a Európskej komisie ( DG ECFIN ) .
ECB Convergence Report May 2006 31
ECB Konvergenčná správa Máj 2006
3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability Membership of the exchange rate mechanism ( ERM II ) Membership since Devaluation of bilateral central rate on country 's own initiative Maximum upward and downward deviations 1 ) 28 June 2004 to 28 April 2006 Euro Maximum upward deviation 0.0 Yes 28 June 2004 No Maximum downward deviation 0.0
3 VÝVOJ VÝMENNÉHO KURZU Tabuľka 9 ( a ) Stabilita výmenného kurzu Účasť v mechanizme výmenných kurzov ( ERM II ) Dátum vstupu Devalvačná zmena dvojstrannej centrálnej parity z vlastnej iniciatívy krajiny Maximálna odchýlka nahor a nadol 1 ) 28 . jún 2004 až 28 .
Source : ECB .
KAPITOLA 1 HODNOTENIE HOSPODÁRSKEJ KO N V E R G E N C I E L I T VA Zdroj : ECB .
Ten-day moving average of daily data at business frequency .
Desaťdňový kĺzavý priemer údajov podľa denného kurzového lístka .
( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Lithuanian litas ( average of three-month period ending in specified month ) 2004 July Exchange rate volatility Short-term interest rate differential 2 ) 1 ) Oct. 0.0 0.6
( b ) Kľúčové indikátory tlakov na výmenný kurz litovského litasu ( priemer trojmesačného obdobia končiaceho sa daným mesiacom ) 2004 júl Volatilita výmenného kurzu 1 ) Diferenciál krátkodobej úrokovej miery 2 ) 0,0 0,6 2005 apr. 0,0 0,4 2006 jan. 0,0 0,1
Jan. 0.0 0.5 2005 Apr. 0.0 0.4
0,0 0,6 jan. 0,0 0,5
July 0.0 0.2
júl 0,0 0,2
Oct. 0.0 0.2
okt . 0,0 0,2
Apr. 0.0 0.0
apr. 0,0 0,0
0.0 0.6 Sources : National data and ECB calculations .
Zdroj : Národné údaje a výpočty ECB .
2 ) Differential ( in percentage points ) between three-month interbank interest rates and the three-month EURIBOR .
2 ) Rozdiel ( v percentuálnych bodoch ) medzi trojmesačnou medzibankovou úrokovou mierou a trojmesačným EURIBOR-om .
Chart 5 Lithuanian litas : deviation from ERM II central rate ( daily data ;
Graf 5 Litovský litas -- odchýlka od centrálnej parity ERM II ( denné údaje ;
1 May 2004 to 28 April 2006 ) 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15 Q2 Q3 Q4 2004 Q1 Q2 Q3 2005 Q4 Q1 2006 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15
15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15 Q2 Q3 Q4 2004 Q1 Q2 Q3 2005 Q4 Q1 2006 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 - 9 - 12 - 15
Note : The vertical line indicates the date of entry into ERM II ( 28 June 2004 ) .
Poznámka : Vertikálna čiara znamená dátum vstupu do ERM II ( 28 . jún 2004 ) .
A positive / negative deviation from the central parity implies that the currency is at the strong / weak side of the band .
Kladná / záporná odchýlka od centrálnej parity znamená , že mena sa pohybuje v apreciačnom / depreciačnom pásme .
For the Lithuanian litas , the fluctuation band is ± 15 %.
Fluktuačné pásmo litovského litasu je ± 15 %.
Deviations prior to 28 June 2004 refer to the Lithuanian litas 's central rate as established upon ERM II entry . 32
Odchýlky pred 28 . júnom 2004 sa vzťahujú na centrálnu paritu litovského litasu stanovenú pri vstupe do ERM II .
CHAPTER 1 Table 10 Lithuanian litas : real exchange rate developments ( monthly data ;
Tabuľka 10 Litovský litas -- vývoj reálneho výmenného kurzu ( mesačné údaje ;
April 2006 compared with different benchmark periods ) Average Jan. 1996 to Apr. 2006 Real bilateral exchange rate against the euro 1 ) Memo items : Nominal effective exchange rate 2 ) Real effective exchange rate 1 ) , 2 ) 9.5 13.8 11.3 Average Jan. 1999 to Apr. 2006 1.8 6.5 4.4 E X A M I N AT I O N OF ECONOMIC CONVERGENCE LITHUANIA
apríl 2006 v porovnaní s jednotlivými referenčnými obdobiami ) Priemer od januára 1996 do apríla 2006 Reálny dvojstranný výmenný kurz voči euru 1 ) Informatívne položky : Nominálny efektívny výmenný kurz 2 ) Reálny efektívny výmenný kurz 1 ) , 2 ) 9,5 13,8 11,3 Priemer od januára 1999 do apríla 2006 1,8 6,5 4,4
1 ) Based on HICP and CPI developments .
1 ) Na základe vývoja HICP a CPI .
2 ) Effective exchange rate against the euro area , non-euro area EU Member States and ten other major trading partners .
2 ) Efektívny výmenný kurz voči eurozóne , členským štátom EÚ nepatriacim do eurozóny a 10 ďalším hlavným obchodným partnerom .
Table 11 External developments ( as a percentage of GDP , unless otherwise stated ) 1996 Current account plus capital account balance Combined direct and portfolio investment balance 1 ) Direct investment balance Portfolio investment balance Net international investment position Exports of goods and services 2 ) Imports of goods and services 2 ) Exports of goods to the euro area 3 ) , 4 ) Imports of goods from the euro area 3 ) , 4 ) Memo items : Intra-EU25 exports of goods 3 ) , 4 ) Intra-EU25 imports of goods 3 ) , 4 ) - 8.9 4.2 1.9 2.3 - 13.9 52.2 61.8 29.7 31.8 54.5 53.6 1997 - 9.9 5.3 3.3 2.0 - 18.5 53.1 63.4 27.4 34.7 50.8 57.7 1998 - 11.7 8.1 8.3 - 0.2 - 22.5 45.7 57.2 30.4 36.8 58.8 60.7 1999 - 11.0 9.1 4.4 4.7 - 34.3 39.1 49.2 36.4 35.3 73.5 60.0 2000 - 5.9 5.6 3.3 2.3 - 35.0 44.6 50.9 32.0 32.3 74.6 54.5 2001 - 4.7 5.8 3.6 2.2 - 34.6 49.8 55.2 26.7 34.7 73.4 54.8 2002 - 4.7 5.1 5.0 0.1 - 32.9 52.8 58.3 25.7 35.4 69.2 56.5 2003 - 6.4 2.3 0.8 1.5 - 33.4 51.3 57.0 27.5 34.7 62.5 55.8 2004 - 6.4 3.2 2.3 0.9 - 34.7 52.2 59.2 30.4 35.6 66.9 63.3 2005 - 5.6 1.1 2.6 - 1.5 - 35.4 58.3 65.3 28.5 32.3 65.3 59.0
Tabuľka 11 Vývoj vo vzťahu k zahraničiu ( v percentách HDP , ak nie je uvedené inak ) 1996 Saldo bežného a kapitálového účtu Spojené saldo priamych a portfóliových investícií 1 ) Saldo priamych investícií Saldo portfóliových investícií Čistá medzinárodná investičná pozícia Vývoz tovarov a služieb 2 ) Dovoz tovarov a služieb 2 ) Vývoz tovarov do eurozóny 3 ) , 4 ) Dovoz tovarov z eurozóny 3 ) , 4 ) Informatívne položky : Vývoz tovarov do krajín EÚ 25 3 ) , 4 ) Dovoz tovarov z krajín EÚ 25 3 ) , 4 ) - 8,9 4,2 1,9 2,3 - 13,9 52,2 61,8 29,7 31,8 54,5 53,6 1997 - 9,9 5,3 3,3 2,0 - 18,5 53,1 63,4 27,4 34,7 50,8 57,7 1998 - 11,7 8,1 8,3 - 0,2 - 22,5 45,7 57,2 30,4 36,8 58,8 60,7 1999 - 11,0 9,1 4,4 4,7 - 34,3 39,1 49,2 36,4 35,3 73,5 60,0 2000 - 5,9 5,6 3,3 2,3 - 35,0 44,6 50,9 32,0 32,3 74,6 54,5 2001 - 4,7 5,8 3,6 2,2 - 34,6 49,8 55,2 26,7 34,7 73,4 54,8 2002 - 4,7 5,1 5,0 0,1 - 32,9 52,8 58,3 25,7 35,4 69,2 56,5 2003 - 6,4 2,3 0,8 1,5 - 33,4 51,3 57,0 27,5 34,7 62,5 55,8 2004 - 6,4 3,2 2,3 0,9 - 34,7 52,2 59,2 30,4 35,6 66,9 63,3 2005 - 5,6 1,1 2,6 - 1,5 - 35,4 58,3 65,3 28,5 32,3 65,3 59,0
Sources : ESCB and European Commission ( Eurostat ) .
Zdroj : ESCB a Európska komisia ( Eurostat ) .
ECB Convergence Report May 2006 33
ECB Konvergenčná správa Máj 2006
4 LONG-TERM INTEREST RATE DEVELOPMENTS Table 12 Long-term interest rates ( percentages ;
4 VÝVOJ DLHODOBÝCH ÚROKOVÝCH MIER Tabuľka 12 Dlhodobé úrokové miery ( v percentách ;
average of observations through period ) 2005 Dec. Long-term interest rate 1 ) Reference value 2 ) Euro area 3 ) 3.8 3.4 Jan. 3.6 3.4 2006 Feb. 3.5 3.6 Mar . 3.7 3.7 Apr. 2005 to Mar .
priemer za obdobie ) 2005 dec. Dlhodobá úroková miera 1 ) Referenčná hodnota 2 ) Eurozóna 3 ) 3,8 3,4 2006 feb. 3,5 3,6 apr. 2005 až mar .
Sources : ECB and European Commission .
L I T VA Zdroj : ECB a Európska komisia .
1 ) The long-term interest rate is based on primary market yields .
1 ) Dlhodobá úroková miera vychádza z výnosov na primárnom trhu .
2 ) Calculation for the April 2005 to March 2006 period is based on the unweighted arithmetic average of the interest rate levels of Poland , Finland and Sweden , plus 2 percentage points .
2 ) Výpočet za obdobie apríl 2005 -- marec 2006 je založený na neváženom aritmetickom priemere úrokových mier Poľska , Fínska a Švédska plus 2 percentuálne body .
Chart 6 ( a ) Long-term interest rate ( LTIR ) ( monthly averages in percentages ) ( b ) LTIR and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area ( monthly averages in percentage points ) long-term interest rate differential HICP inflation differential 10.0 9.0 8.0 7.0 6.0 5.0 4.0 3.0 2001 2002 2003 2004 2005 10.0 9.0 8.0 7.0 6.0 5.0 4.0 3.0 5.0
Graf 6 ( a ) Dlhodobá úroková miera ( mesačný priemer v percentách ) ( b ) Diferenciál dlhodobej úrokovej miery a inflácie HICP voči eurozóne ( mesačný priemer v percentuálnych bodoch ) Diferenciál dlhodobej úrokovej miery Inflačný diferenciál ( HICP ) 10,0 9,0 8,0 7,0 6,0 5,0 4,0 3,0 2001 2002 2003 2004 2005 Zdroj : ECB a Európska komisia .
34 ECB Convergence Report May 2006
ECB Konvergenčná správa Máj 2006
CHAPTER 1 2.2 SLOVENIA domestic interest rates relatively high and thereby maintaining a positive spread versus comparable euro area interest rates . 1 This in turn facilitated the move towards price stability .
2.2.1 CENOVÝ VÝVOJ V sledovanom období od apríla 2005 do marca 2006 dosahovala priemerná miera inflácie HICP v Slovinsku 2,3 %, čo je pod referenčnou hodnotou kritéria cenovej stability 2,6 % ( tabuľka 1 ) .
The disinflation process has also been broadly supported by fiscal policy and structural reforms , including the progressive de-indexation of financial contracts and wages , and the gradual liberalisation of financial markets .
Podľa najnovších informácií by mala priemerná dvanásťmesačná miera inflácie HICP v najbližších mesiacoch zostať stabilná .
For most of the period from 1996 to 2005 , inflation developments should be viewed against a background of fairly robust output growth .
Spätný pohľad na dlhšie obdobie ukazuje , že Slovinsko dosahuje nízke miery inflácie len relatívne krátko .
After real GDP growth was somewhat more subdued between 2001 and 2003 , it has picked up again since 2004 ( see Table 2 ) . Labour market conditions have remained fairly stable over time , with the unemployment rate fluctuating mostly within a range of 6-7 %.
Inflácia meraná indexom spotrebiteľských cien v Slovinsku postupne klesala až do roku 1999 . Potom sa tento klesajúci trend zastavil a inflácia začala znova klesať po roku 2000 ( graf 1 ) .
Compensation per employee growth rose to double-digit figures in 2000 and 2001 , before declining to 7.7% in 2004 2 .
Inflácia HICP sa postupne znížila z 9,9 % v roku 1996 na 6,1 % v roku 1999 . V roku 2000 stúpla na 8,9 %.
In conjunction with a temporary slowdown in labour productivity growth , this resulted in a substantial increase in unit labour cost growth in 2000 and 2001 , followed by a gradual decline to 3.8% in 2004 . Import prices have been rather volatile during the period under review , mainly reflecting exchange rate and oil price developments .
Tento nárast inflácie spôsobilo viacero faktorov , predovšetkým zavedenie dane z pridanej hodnoty , zvýšenie domáceho dopytu , výrazný rast miezd a nárast dovozných cien . Proces znižovania inflácie znova nabral na intenzite po roku 2000 .
Relatively small increases in import prices in 2002 and 2003 facilitated the process of disinflation during these two years .
Inflácia postupne klesala a v roku 2005 dosiahla úroveň 2,5 %. Tento vývoj inflácie je odrazom viacerých dôležitých politických rozhodnutí .
The general pattern of decelerating inflation developments is also apparent from other relevant indices , such as HICP inflation excluding unprocessed food and energy and CPI inflation excluding changes in net indirect taxes ( see Table 2 ) . Looking at recent trends , the annual average rate of HICP inflation reached 2.5% in 2005 .
V roku 2001 bol prijatý nový rámec menovej politiky , ktorý za primárny cieľ , zakotvený aj v novom zákone o Banka Slovenije , stanovil cenovú stabilitu . Tým sa krajina vzdala svojho medzicieľa -- menového rastu -- a zaviedla rámec menovej politiky postavený na dvoch pilieroch -- na menovom vývoji i vývoji reálnej ekonomiky .
The annual rate of HICP inflation was 2.6% in January 2006 , before falling to 2.0% in March ( see Table 3a ) . A decline in non-energy industrial goods prices and lower food price 1 2 For more details , see Section 2.2.3 entitled « Exchange rate developments » .
Menovú politiku sprevádzala kurzová politika riadená nekrytou úrokovou paritou , vďaka ktorej mohla menová politika udržiavať dostatočne vysoké úrokové miery v snahe podporovať znižovanie inflácie . Od 28 .
Data for compensation per employee for 2005 are not yet available . Average monthly gross earnings growth was 4.9% in 2005 , up from 4.6% in 2004 .
júna 2004 , keď Slovinsko vstúpilo do mechanizmu ERM II , sa menová politika zameriava na udržiavanie stability výmenného kurzu voči euru .
2.2.1 PRICE DEVELOPMENTS Over the reference period from April 2005 to March 2006 , the average rate of HICP inflation in Slovenia was 2.3% , i.e. below the reference value of 2.6% for the criterion on price stability ( see Table 1 ) .
Počas sledovaného obdobia udržiavala Banka Slovenije stabilitu výmenného kurzu eura k tolaru prostredníctvom devízových swapov , pričom domáce úrokové miery držala na pomerne vysokej úrovni , čím dosahovala kladný diferenciál voči porovnateľným úrokovým mieram v eurozóne .
On the basis of the most recent information , the 12-month average of annual HICP inflation rates is expected to remain stable in the coming months . Looking back over a longer period , Slovenia has been recording low inflation rates only for a relatively short period of time .
1 Tento postup uľahčil posun k cenovej stabilite . K procesu znižovania inflácie vo všeobecnosti prispievala aj fiškálna politika a štrukturálne reformy vrátane progresívneho odstraňovania indexácie finančných obchodov a miezd a postupná liberalizácia finančných trhov .
Consumer price inflation in Slovenia decreased gradually until 1999 , when the downward trend was interrupted , and then started to fall again after 2000 ( see Chart 1 ) . HICP inflation gradually declined from 9.9% in 1996 to 6.1% in 1999 , and then rose again to 8.9% in 2000 .
Vývoj inflácie počas väčšiny obdobia od roku 1996 do roku 2005 treba vnímať na pozadí pomerne intenzívneho rastu produkcie . Rast reálneho HDP bol síce od roku 2001 do roku 2003 o niečo viac tlmený , avšak od roku 2004 znova naberá na intenzite ( tabuľka 2 ) .
This renewed increase was due to several factors , most notably the introduction of a value added tax , a surge in domestic demand , strong wage increases and a jump in import prices .
Rast odmeny na zamestnanca v roku 2000 a 2001 dosiahol dvojciferné hodnoty , v roku 2004 sa spomalil na 7,7 % 2 .
The disinflation process gained momentum again after 2000 , with inflation gradually coming down to 2.5% in 2005 .
V spojení s dočasným spomalením rastu produktivity práce tento vývoj vyústil do podstatného zrýchlenia rastu jednotkových nákladov práce v rokoch 2000 a 2001 , ktorý sa neskôr postupne zmiernil a v roku 2004 dosahoval 3,8 %.
This inflation pattern reflects a number of important policy choices . In 2001 a new monetary policy framework was adopted , with the primary objective of price stability being enshrined in the new Banka Slovenije Law .
Dovozné ceny boli počas sledovaného obdobia pomerne nestále , najmä v dôsledku kurzového vývoja a vývoja cien ropy . Relatívne slabý nárast dovozných cien v roku 2002 a 2003 prispel počas týchto dvoch rokov k procesu znižovania inflácie .
The pursuit of an intermediate target for monetary growth was abandoned and a two-pillar monetary policy framework introduced , covering both monetary and real economic developments .
Všeobecný trend spomaľovania rastu inflácie potvrdzujú aj ďalšie relevantné indexy , ako napríklad inflácia HICP bez nespracovaných potravín a energií a inflácia CPI bez zmien v čistých nepriamych daniach ( tabuľka 2 ) .
At the same time , monetary policy was complemented by an exchange rate policy guided by the uncovered interest parity , which enabled monetary policy to maintain sufficiently high interest rates to support disinflation .
Pokiaľ ide o nedávny vývoj , v roku 2005 dosiahla priemerná ročná miera inflácie HICP úroveň 2,5 %. V januári 2006 ročná miera inflácie HICP dosahovala 2,6 % a v marci znova klesla na 2,0 % ( tabuľka 3a ) .