natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In response to these challenges , the spring 2005 European Council agreed that the Commission , the Council and the Member States should relaunch the Lisbon strategy -- the ambitious reform agenda introduced in March 2000 -- with a renewed focus on sustainable growth and jobs .
V reakcii na tieto výzvy sa na jarnom zasadaní Európskej rady v roku 2005 dohodlo , že Komisia , Rada a členské štáty by mali nanovo odštarovať lisabonskú stratégiu -- ambiciózny program reforiem , ktorý bol zavedený v marci 2000 -- s obnoveným zameraním na trvalo udržateľný rast a pracovné miesta .
1 In this context , and after a proposal from the Commission , the ECOFIN Council adopted in 2005 the « Integrated Guidelines for Growth and Jobs » , covering both the new Broad Economic Policy Guidelines and the new Employment Guidelines , for a three-year period ( 2005-08 ) .
1 V súvislosti s tým a po návrhoch Komisie boli na zasadaní Rady ECOFIN v roku 2005 prijaté „Integrované usmernenia pre rast a zamestnanosť » , ktoré obsahujú nové všeobecné usmernenie pre oblasť hospodárskej politiky a nové usmernenie pre zamestnanosť , a to na obdobie troch rokov ( 2005 -- 2008 ) .
These guidelines for economic and employment policies call , inter alia , for structural reforms to improve the functioning of labour and product markets in the EU .
Tieto usmernenia v oblasti hospodárskej politiky a politiky zamestnanosti okrem iného požadujú , aby štrukturálne reformy zlepšili fungovanie trhov práce , výrobkov a služieb v EÚ .
Based on the Integrated Guidelines , the Member States have prepared national reform programmes setting out their planned structural reforms for the period 2005-08 ( see Section 1 of Chapter 4 ) .
Na základe týchto integrovaných usmernení vypracovali členské štáty národné programy reforiem ( NPR ) , v ktorých vymedzujú štrukturálne reformy na obdobie 2005 -- 2008 ( kapitola 4 , časť 1 ) .
A parallel Community Lisbon Programme was adopted by the Commission in July 2005 to complement the national reform programmes , with action to be taken at the European level .
Komisia prijala v júli 2005 súbežný Lisabonský program Spoločenstva na doplnenie NPR opatreniami , ktoré je potrebné prijať na európskej úrovni .
Improving the performance of labour markets is one of the most important priorities in the national reform programmes .
Zlepšenie výkonnosti trhov práce je jednou z najdôležitejších priorít NPR .
With 20 million people still unemployed in the EU , progress in raising employment rates and reducing unemployment rates has so far been slow .
Doterajší pokrok pri zvyšovaní miery zamestnanosti a znižovaní mier nezamestnanosti je pomalý , keďže v EÚ je stále nezamestnaných 20 miliónov ľudí .
Although Member States have announced many reform measures to improve labour market performance , it seems that more urgent action is needed to meet the Lisbon strategy 's employment targets .
Hoci členské štáty oznámili mnoho reformných opatrení na zlepšenie fungovania trhu práce , na splnenie cieľov zamestnanosti Lisabonskej stratégie sú podľa všetkého potrebné naliehavejšie opatrenia .
In 1 See the article entitled « The Lisbon strategy -- five years on » in the July 2005 issue of the ECB 's Monthly Bulletin .
1 Článok „The Lisbon strategy -- five years on » v Mesačnom bulletine ECB z júla 2005 .
ECB Annual Report 2005 61
ECB Výročná správa 2005
particular , participation and employment rates of female workers , younger workers under the age of 25 and older workers over the age of 55 need to increase . Against this background , in 2005 Member States aimed their labour market policies mainly at affecting labour supply by providing incentives for more people to enter the labour market .
nezamestnanosti a dávok sociálneho zabezpečenia . Väčšina opatrení prijatých v oblasti daňového zaťaženia pracovnej sily bola zameraná na zníženie daňového zaťaženia s úmyslom stimulovať zamestnanosť znížením nákladov práce .
Most of the policy measures concerned labour taxation , active labour market policies and unemployment and welfare-related benefits .
Pokiaľ ide o aktívnu politiku trhu práce , viaceré krajiny reštrukturalizovali svoje služby sprostredkovania práce .
Most measures adopted in the field of labour taxation were aimed at reducing the tax burden on labour so as to stimulate employment by lowering labour costs . With regard to active labour market policies , several countries restructured their public employment services .
V oblasti nezamestnanosti a dávok sociálneho zabezpečenia boli prijaté rôzne opatrenia zamerané na špecifickejšie orientované intervencie , tvrdšiu kontrolu a prísnejšie podmienky akceptovateľnosti .
In the area of unemployment and welfare-related benefits , various measures were taken , aiming at more targeted interventions , tighter controls and stricter eligibility conditions .
Niektoré krajiny EÚ už ohlásili celkový pozitívny vplyv otvorenia hraníc migrujúcim pracovníkom z nových členských štátov na svoje trhy práce .
Some EU countries have so far reported overall positive effects on their labour markets from opening up their borders to migrant workers from the new Member States .
Súčasne bolo spustených len málo reforiem v súvislosti s programami predčasného odchodu do dôchodku .
At the same time , few reforms were launched with regard to early retirement schemes . Europe also risks losing ground if the business climate is not improved in terms of competition and regulation .
Európa tiež riskuje stratu pozície , ak sa nezlepší podnikateľská klíma z hľadiska hospodárskej súťaže a regulácie .
Goods , services and energy markets , including the network industries , are still not fully competitive .
Trhy tovaru , služieb a energie vrátane sieťových odvetví stále nie sú úplne otvorené hospodárskej súťaži .
Generally , the process of improving regulation at the national and EU levels has gained momentum .
Proces zlepšovania regulácie na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Spoločenstva postupne naberá tempo .
With regard to services , the implementation of the Directive on services in the internal market will constitute an important step towards completing the internal market .
Pokiaľ ide o služby , implementácia nariadenia o službách na vnútornom trhu bude predstavovať dôležitý krok smerom k dokončeniu vnútorného trhu .
However , more action is needed to remove barriers to entry and to ensure a proper functioning of markets , including for the network industries .
Na odstránenie prekážok vstupu a na zabezpečenie správneho fungovania trhov vrátane sieťových odvetví je však potrebných viac opatrení .
Labour and product market reforms need to be complemented by reforms creating the right climate for knowledge development and innovation .
Reformy trhu práce , výrobkov a služieb je treba doplniť reformami na vytvorenie správnej klímy pre rozvoj poznatkovej oblasti a inovácií .
In terms of R & D spending , however , the EU is low in international rankings .
Z hľadiska výdavkov na výskum a vývoj sa však EÚ nachádza na nízkych priečkach medzinárodných hodnotení .
Spending as a share of GDP has been more or less stagnant since 2001 , at around 1.9% of GDP .
Tieto výdavky , vyjadrené podielom na HDP , viac alebo menej stagnujú od roku 2001 na úrovni približne 1,9 %.
This is well below the Lisbon target of 3 %.
To je omnoho menej ako cieľ 3 % stanovený v Lisabonskom programe .
While in their national reform programmes many Member States plan a significant increase in overall R & D expenditure by 2010 , in the medium to long run more efforts are needed to promote private R & D spending in particular .
Hoci mnohé členské štáty plánujú vo svojich NPR výrazne zvýšiť celkové výdavky na výskum a vývoj do roku 2010 , v strednodobom až dlhodobom horizonte je však potrebné vynaložiť väčšie úsilie , najmä na podporu súkromných výdavkov na výskum a vývoj .
Regarding education , this area needs more emphasis in order to keep developments in labour quality consistent with the aims of the Lisbon strategy .
Pokiaľ ide o vzdelávanie , táto oblasť vyžaduje väčší dôraz , aby sa zabezpečil taký vývoj v oblasti kvality pracovnej sily , ktorý by umožnil dosiahnutie cieľov Lisabonskej stratégie .
To sum up , some further progress with structural reforms was made in 2005 .
Celkovo možno konštatovať , že v roku 2005 sa zaznamenal určitý pokrok v oblasti štrukturálnych reforiem .
The reform measures initiated in the context of the renewed Lisbon strategy , as subsequently announced in the Community Lisbon Programme and the national reform programmes , are a welcome additional step in the right direction .
Reformné opatrenia -- iniciované v súvislosti s obnovenou Lisabonskou stratégiou , následne oznámené v Lisabonskom programe Spoločenstva a v národných programoch reforiem -- sú ďalším vítaným krokom správnym smerom .
On the basis of these programmes , the overall pace of reform now needs to be stepped up .
Na základe týchto programov je v potrebné zvýšiť celkové tempo reforiem .
2.5 FISCAL DEVELOPMENTS BUDGETARY DEVELOPMENTS DISAPPOINTING IN 2005 Fiscal developments in the euro area throughout 2005 showed very little progress towards a position of sound public finances .
FIŠKÁLNY VÝVOJ ROZPOČTOVÝ VÝVOJ BOL V ROKU 2005 NEUSPOKOJIVÝ Fiškálny vývoj v eurozóne zaznamenal v roku 2005 len veľmi malý pokrok smerom k zdravému stavu verejných financií .
According to the latest data available from Member States » updated stability programmes , the euro area deficit shrank slightly to 2.5% of GDP , which was not sufficient to prevent a further increase in the average debt-to-GDP ratio ( see Table 5 ) .
Podľa najnovších dostupných údajov z aktualizovaných programov stability členských štátov sa deficit eurozóny mierne znížil na 2,5 % HDP , čo nestačilo na to , aby sa predišlo ďalšiemu zvýšeniu priemerného pomeru dlhu k HDP ( tabuľka 5 ) .
The estimated budgetary outcome for 2005 reflected some fiscal tightening in an environment of moderate economic growth .
Odhadnutý rozpočtový výsledok za rok 2005 odrážal určité fiškálne spevnenie v prostredí mierneho hospodárskeho rastu .
Several countries missed the budgetary targets set out in their updated stability programmes at the end of 2004 and in the first half of 2005 .
Viaceré krajiny nesplnili na konci roku 2004 a v prvej polovici roka 2005 rozpočtové ciele stanovené vo svojich aktualizovaných programoch stability .
The expected outcomes fell short of the target values by an average of 0.2 percentage point of GDP , partly as a result of lower than expected economic
Očakávané výsledky zaostávali za cieľovými hodnotami v priemere o 0,2 percentuálneho bodu HDP , sčasti v dôsledku nižšieho ako očakávaného hospodárskeho rastu , ale tiež z dôvodu nedostatočnej rozpočtovej konsolidácie a prekročenia výdavkov
Ta b l e 5 F i s c a l p o s i t i o n s i n t h e e u ro a re a ( as a percentage of GDP ) General government surplus (+)/ deficit (-) 2002 Euro area Belgium Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland - 2.5 0.0 - 3.8 - 4.9 - 0.3 - 3.3 - 0.6 - 2.7 2.1 - 2.0 - 0.4 - 2.8 4.3 2003 - 3.0 0.1 - 4.1 - 5.7 0.0 - 4.1 0.2 - 3.2 0.2 - 3.2 - 1.2 - 2.9 2.5 2004 - 2.7 0.0 - 3.7 - 6.6 - 0.1 - 3.7 1.4 - 3.2 - 1.2 - 2.1 - 1.0 - 3.0 2.1 Stability programme data for 2005 - 2.5 0.0 - 3.3 - 4.3 1.0 - 3.0 0.3 - 4.3 - 2.3 - 1.2 - 1.9 - 6.0 1.8
Ta b u ľ k a 5 F i š k á l n a p o z í c i a k r a j í n e u r o z ó n y ( v % HDP ) Prebytok (+)/ deficit (--) verejnej správy 2002 Eurozóna Belgicko Nemecko Grécko Španielsko Francúzsko Írsko Taliansko Luxembursko Holandsko Rakúsko Portugalsko Fínsko - 2,5 0,0 - 3,8 - 4,9 - 0,3 - 3,3 - 0,6 - 2,7 2,1 - 2,0 - 0,4 - 2,8 4,3 2003 - 3,0 0,1 - 4,1 - 5,7 0,0 - 4,1 0,2 - 3,2 0,2 - 3,2 - 1,2 - 2,9 2,5 2004 - 2,7 0,0 - 3,7 - 6,6 - 0,1 - 3,7 1,4 - 3,2 - 1,2 - 2,1 - 1,0 - 3,0 2,1 Údaje za rok 2005 podľa programov stability - 2,5 0,0 - 3,3 - 4,3 1,0 - 3,0 0,3 - 4,3 - 2,3 - 1,2 - 1,9 - 6,0 1,8
General government gross debt 2002 Euro area Belgium Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland 69.2 105.8 61.2 111.6 53.2 58.8 32.4 108.3 6.8 51.3 66.7 56.1 42.3 2003 70.4 100.4 64.8 108.8 49.4 63.2 31.5 106.8 6.7 52.6 65.1 57.7 45.2 2004 70.8 96.2 66.4 109.3 46.9 65.1 29.8 106.5 6.6 53.1 64.3 59.4 45.1
Hrubý dlh verejnej správy 2002 Eurozóna Belgicko Nemecko Grécko Španielsko Francúzsko Írsko Taliansko Luxembursko Holandsko Rakúsko Portugalsko Fínsko 69,2 105,8 61,2 111,6 53,2 58,8 32,4 108,3 6,8 51,3 66,7 56,1 42,3 2003 70,4 100,4 64,8 108,8 49,4 63,2 31,5 106,8 6,7 52,6 65,1 57,7 45,2 2004 70,8 96,2 66,4 109,3 46,9 65,1 29,8 106,5 6,6 53,1 64,3 59,4 45,1
Stability programme data for 2005 71.0 94.3 67.5 107.9 43.1 65.8 28.0 108.5 6.4 54.4 63.4 65.5 42.7
Údaje za rok 2005 podľa programov stability 71,0 94,3 67,5 107,9 43,1 65,8 28,0 108,5 6,4 54,4 63,4 65,5 42,7
Sources : European Commission ( for 2002-04 ) , 2005-06 updated stability programmes ( for 2005 ) and ECB calculations .
Zdroj : Európska komisia ( za roky 2002 -- 2004 ) , aktualizované programy stability na roky 2005 -- 2006 ( za rok 2005 ) a výpočty ECB .
Note : Data are based on the excessive deficit procedure definition .
Poznámka : Údaje vychádzajú z definície postupu pri nadmernom deficite .
Budget balances exclude proceeds from the sale of UMTS licences .
Rozpočtové saldá nezahŕňajú výnosy z predaja licencií UMTS .
growth , but also because of some consolidation shortfalls and spending overruns in certain countries . The estimated shortfalls were particularly pronounced in some of the countries which already had large def icits .
v niektorých krajinách . Odhadovaná nedostatočná konsolidácia bola osobitne výrazná v niektorých z tých krajín , ktoré už vysoký deficit mali .
The deterioration of budgetary positions in 2005 is also apparent in the increase in the number of countries that registered deficit ratios above the reference value of 3 % of GDP as compared with the 2004 stability programme updates .
Zhoršenie rozpočtových pozícií v roku 2005 sa prejavuje aj zvýšením počtu krajín , ktorých pomer deficitu prekročil referenčnú hodnotu 3 % HDP v porovnaní s aktualizovanými programami stability z roku 2004 .
Four countries » deficits are estimated to have been above the reference value ( i.e. those of Germany , Greece , Italy and Portugal ) , although the stability programmes had foreseen only two countries being above this level .
Odhaduje sa , že referenčnú hodnotu deficitu prekročia štyri krajiny ( t. j. Nemecko , Grécko , Taliansko a Portugalsko ) , hoci programy stability predpokladali , že túto úroveň prekročia len dve krajiny .
With the exception of Portugal , where significant temporary measures were used to keep the deficit at or below 3 % of GDP between 2002 and 2004 , these countries have been recording deficits above the reference value for the greater part of the period since the introduction of the euro in 1999 .
S výnimkou Portugalska , kde sa zrealizovali výrazné dočasné opatrenia na udržanie deficitu pod úrovňou 3 % HDP , tieto krajiny dosahovali deficity prevyšujúce referenčnú hodnotu po väčšiu časť obdobia od zavedenia eura v roku 1999 .
Germany is expected to record a deficit ratio of 3.3% of GDP for 2005 , while France is expected to post 3.0% .
sa , že Nemecko v roku 2005 zaznamená pomer deficitu 3,3 % HDP , zatiaľ čo Francúzsko má dosiahnuť 3,0 %.
The German deficit thus remained above 3 % of GDP for the fourth year in a row .
Deficit Nemecka tak zostane nad úrovňou 3 % HDP štvrtý rok po sebe .
Following substantial statistical revisions in 2004 , it became apparent that , according to ESA 95 methodology , Greece had been recording deficits above the reference value since 1997 , and a deficit level of 4.3% of GDP is expected for 2005 .
Po zásadných štatistických revíziách v roku 2004 sa zistilo , že podľa metodiky ESA 95 deficity Grécka prekračujú referenčnú hodnotu od roku 1997 a na rok 2005 sa očakáva deficit vo výške 4,3 % HDP .
Italy also exceeded the reference value by a significant margin in 2005 , estimating a deficit ratio of 4.3% of GDP .
Aj Taliansko v roku 2005 výrazne prekročilo referenčnú hodnotu a očakáva sa , že jeho pomer deficitu bude 4,3 % HDP .
Portugal virtually doubled its deficit by comparison with 2004 , reaching 6.0% of GDP after its significant temporary policy measures had come to an end .
V porovnaní s rokom 2004 Portugalsko prakticky zdvojnásobilo svoj deficit , keď po skončení rozsiahlych dočasných opatrení menovej politiky dosiahol deficit 6,0 % HDP .
ECB Annual Report 2005
Výsledok rozpočtového hospodárenia eurozóny ako celku ukázal , že nastavenie fiškálnej ECB Výročná správa 2005
The budgetary outcome for the euro area as a whole showed a somewhat restrictive fiscal policy stance .
politiky bolo mierne reštriktívne .
Estimated real GDP growth was below potential , implying that the business cycle had a negative impact on budgetary developments .
Odhadovaný rast reálneho HDP bol nižší ako potenciálny , z čoho vyplýva , že konjunkturálny cyklus mal na vývoj rozpočtu negatívny dopad .
Interest payments remained stable , reflecting historically low interest rates and a favourable financial environment .
Úrokové platby zostali stabilné , odrážajúc historicky nízke úrokové miery a priaznivé finančné prostredie .
While consolidation needs varied widely across the euro area , with cyclically adjusted fiscal balances for individual countries estimated to have ranged from a surplus of around 2.5% of GDP to a deficit of around 5 % of GDP , structural improvements in the public finance position continued to fall short of the required level in a number of countries .
Zatiaľ čo miera potrebnej konsolidácie sa v jednotlivých krajinách eurozóny veľmi líšila , keď sa odhadované rozpočtové saldá jednotlivých krajín , očistené o cyklické vplyvy , pohybovali v rozpätí od prebytku približne 2,5 % HDP po schodok približne 5 % HDP , štrukturálne zlepšenia pozície verejných financií v mnohých krajinách naďalej nedosahovali požadovanú úroveň .
Def icit-reducing temporary measures and one-off effects blur the picture somewhat -- although less than in previous years -- and , by definition , have not led to sustained improvements .
Dočasné opatrenia na zníženie deficitu a jednorazové efekty trocha zahmlievajú obraz -- hoci menej ako v predchádzajúcich rokoch -- a samozrejme neviedli k trvalým zlepšeniam .
For the euro area as a whole , both government expenditure and revenue are estimated to have risen slightly as a percentage of GDP .
Za eurozónu ako celok sa odhaduje , že výdavky a príjmy verejnej správy vyjadrené percentuálnym podielom na HDP sa mierne zvýšili .
Cuts in direct taxes and social contributions broadly offset the limited degree of spending restraint and the increases in indirect taxes observed in 2005 .
Zníženia priamych daní a príspevkov sociálneho zabezpečenia v podstate neutralizovali ohraničenú mieru výdavkových obmedzení a zvýšenia nepriamych daní v roku 2005 .
B ox 7 The euro area debt-to-GDP ratio is expected to have increased in 2005 for the third year in a row , standing at 71.0% of GDP .
Očakáva sa , že pomer dlhu k HDP eurozóny sa v roku 2005 už tretí rok po sebe zvýšil a dosiahne 71,0 % HDP .
That increase was driven by a low primary surplus ratio , by the fact that economic growth was lower than the implicit average interest rate on public debt and , in some cases , by debt-increasing stock-flow adjustments .
Toto zvýšenie bolo vyvolané nízkym pomerom primárneho prebytku , skutočnosťou , že hospodársky rast bol nižší ako implicitná priemerná úroková miera dlhu verejnej správy , a v niektorých prípadoch úpravou stavu cenných papierov , ktorá viedla k zvýšeniu dlhu .
The majority of euro area countries recorded debt ratios above the reference value of 60 % of GDP .
Väčšina krajín eurozóny zaznamenala pomer dlhu nad referenčnou hodnotou 60 % HDP .
In many cases , the debt-to-GDP ratio continued to rise .
V mnohých prípadoch pomer dlhu k HDP ďalej rástol .
Italy , with debt estimated at 108.5% of GDP , had the highest ratio in the euro area .
Taliansko , ktorého pomer dlhu sa odhaduje na 108,5 % HDP , malo najvyšší pomer v eurozóne .
Greece 's debt ratio fell only marginally , with debt remaining above 100 % of GDP in 2005 .
Pomer dlhu Grécka klesol v roku 2005 len okrajovo , pričom dlh zostal nad úrovňou 100 % HDP .
Three other countries above the reference value of 60 % of GDP ( i.e. Germany , France and Portugal ) are not expected to have reduced their debt-to-GDP ratios .
Neočakáva sa , že ďalšie tri krajiny prekračujúce referenčnú hodnotu 60 % HDP ( t. j. Nemecko , Francúzsko a Portugalsko ) svoj pomer dlhu k HDP znížili .
While Belgium is estimated to have recorded a balanced budget again in 2005 , partly owing to temporary measures , the reduction in its debt ratio slowed considerably owing to sizeable deficit-debt adjustments .
Hoci sa odhaduje , že Belgicko v roku 2005 znova dosiahlo vyrovnaný rozpočet , sčasti v dôsledku dočasných opatrení , znižovanie jeho pomeru dlhu sa značne spomalilo v dôsledku výrazných úprav deficit / dlh .
The continuation of significant budgetary imbalances and the adverse debt dynamics in the euro area were also reflected in the volume of issuance of general government debt securities ( see Box 7 ) .
Pokračujúce výrazné rozpočtové nerovnováhy a nepriaznivá dynamika vývoja dlhu v eurozóne sa odrazili aj v objeme emisií dlhových cenných papierov sektora verejnej správy ( box 7 ) .
DEVELOPMENTS IN GENERAL GOVERNMENT DEBT SECURITIES ISSUANCE IN THE EURO AREA Issuance of general government debt securities continued to be strong in 2005 , as governments » financing needs to fund their budget deficits increased .
VÝVOJ EMISIE DLHOVÝCH CENNÝCH PAPIEROV SEKTORA VEREJNEJ SPRÁVY V EUROZÓNE Emisia dlhových cenných papierov sektora verejnej správy bola v roku 2005 naďalej dynamická , keďže finančné potreby verejnej správy na financovanie svojich rozpočtových deficitov sa zvýšili .
By 1999 , when Stage Three of EMU began , most euro area countries had only small budgetary imbalances , or even surpluses , and the borrowing needs of these countries were therefore low . However , from 2000 onwards budgetary positions started to deteriorate , partly as a result of worsening economic conditions , and consequently the gross borrowing requirements of euro area countries increased .
Do roku 1999 , keď sa začala tretia etapa HMÚ , mala väčšina krajín len malé rozpočtové nerovnováhy , či dokonca prebytky , a úverové potreby týchto krajín boli preto nízke .
This development is reflected in both the increase in the debt-to-GDP ratio and the annual growth Ta b l e A A n n u a l g row t h r a t e s o f d e b t s e c u r i t i e s i s s u e d by e u ro a re a g ove r n m e n t s ( percentages ; end of period ) 1998 Total general government Long-term Fixed rate Floating rate Short-term Source : ECB .
Po roku 2000 sa však rozpočtové pozície začali zhoršovať , sčasti v dôsledku zhoršenia ekonomických Ta b u ľ k a A R o č n é m i e r y r a s t u d l h o v ý c h c e n n ý c h p a p i e r o v v y d a n ý c h v e r e j n o u s p r á v o u v e u r o z ó n e ( v %, údaje z konca obdobia ) 1998 Sektor verejnej správy spolu Dlhodobé S pevným úročením S pohyblivým úročením Krátkodobé Zdroj : ECB .
rate of debt securities issued by the general government sector in the euro area .
Tento vývoj sa odzrkadlil vo zvýšení pomeru dlhu k HDP a v ročnej miere rastu emisie dlhových cenných papierov sektora verejnej správy v eurozóne .
The latter rate stood at around 4.5% , on average , in the last four years ( see Table A ) .
Táto miera dosiahla za posledné štyri roky v priemere 4,5 % ( tabuľka A ) .
An analysis of the structure of outstanding general government debt securities reveals that government debt issuance is predominantly undertaken by central government , which accounted for 93.8% of outstanding debt securities in December 2005 , with other general government responsible for the remaining 6.2% .
Analýza štruktúry nesplatených dlhových cenných papierov sektora verejnej správy prezrádza , že emisiu dlhu verejnej správy realizuje najmä sektor ústrednej štátnej správy , ktorý sa v decembri 2005 podieľal na celkovom objeme nesplatených dlhových cenných papierov 93,8 %, a v prípade ostatných súčastí sektora verejnej správy to bolo zostávajúcich 6,2 %.