natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Looking ahead , the latest available inflation forecasts from most major international institutions range from 8.8% to 9.8% for 2008 and from 4.7% to 5.1% for 2009 ( see Table 3b ) .
Čo sa týka budúceho vývoja , najnovšie dostupné prognózy inflácie významných medzinárodných inštitúcií sa pohybujú od 8,8 % do 9,8 % na rok 2008 a od 4,7 % do 5,1 % na rok 2009 ( tabuľka 3b ) .
It is anticipated that several factors will contribute to the maintenance of a relatively high level of inflation in Estonia .
Očakáva sa , že v Estónsku sa udrží relatívne vysoká úroveň inflácie v dôsledku viacerých faktorov .
The upcoming changes in tax policy and the planned increase in excise taxes , which were originally going to be implemented during the period 2008-10 , but are now envisaged for 2008 in order to harmonise towards EU levels , will add to inflation .
K zvýšeniu inflácie prispejú aj pripravované zmeny v daňovej politike a plánované zvýšenie spotrebných daní , ktoré mali byť pôvodne zavedené v rokoch 2008 až 2010 , ale najnovšie sa uvažuje zaviesť ich v roku 2008 , so zámerom zabezpečiť harmonizáciu s úrovňou daní v EÚ .
Risks to inflation are on the upside and are associated with labour market tightness , energy prices and food price trends , with the latter two elements affecting Estonia to a greater extent than the euro area , as they account for a greater share in its HICP basket .
Ďalej existujú riziká zvyšovania inflácie spojené s nedostatkom pracovných síl a s vývojom cien energií a potravín . Ceny energií a potravín ovplyvňujú Estónsko viac než eurozónu , nakoľko predstavujú väčší podiel v estónskom koši HICP .
An additional significant risk factor for 2008 is the uncertain outcome of the negotiations with Gazprom regarding the price of imported natural gas from Russia .
Ďalším významným rizikovým faktorom roka 2008 je neistý výsledok rokovaní o cene ruského zemného plynu so spoločnosťou Gazprom .
Following the increases in energy prices , food prices , taxes and administered prices , the tightness in the labour market implies considerable risks of second-round effects , which could translate into more significant and protracted increases in wages and inflation .
Po zvýšení cien energií a potravín , daní a regulovaných cien predstavuje zhoršenie situácie na trhu práce značné riziko vzniku sekundárnych účinkov , čo by sa mohlo premietnuť do výraznejšieho a dlhodobejšieho rastu miezd a inflácie .
Crucial in this regard will be the extent to which the wage formation process responds to the slowdown in economic growth .
Veľmi dôležitý bude z tohto hľadiska rozsah , v ktorom proces stanovovania miezd bude reagovať na spomalenie hospodárskeho rastu .
Looking further ahead , the catching-up process is also likely to have a bearing on inflation over the coming years , given that GDP per capita and price levels are still lower in Estonia than in the euro area ( see Table 2 ) .
Z dlhodobejšieho pohľadu je tiež pravdepodobné , že na infláciu bude mať v nasledujúcich rokoch vplyv aj proces dobiehania hospodársky rozvinutejších členských krajín , keďže úroveň HDP na obyvateľa a cenová úroveň v Estónsku sú stále nižšie ako v eurozóne ( tabuľka 2 ) .
Achieving an environment conducive to sustainable convergence in Estonia requires , inter alia , the implementation of fiscal policies that are tight enough to reduce demand-induced inflationary pressures and current account pressures .
Aby sa v Estónsku vytvorilo priaznivé prostredie z hľadiska udržateľnej konvergencie , bude potrebné okrem iného prijať dostatočne prísnu rozpočtovú politiku , ktorá pomôže znížiť inflačné tlaky spôsobené dopytom a bežným účtom .
Moreover , maintaining a sufficient degree of labour market flexibility and improving the skills of the labour force should be important policy objectives .
Okrem toho by sa medzi dôležité ciele politiky malo zaradiť zachovanie potrebnej pružnosti pracovného trhu a zvýšenie kvalifikácie pracovných síl .
In particular , more investment in education is required to support the shift of Estonia 's production structure towards higher value added products and services .
Aby sa zabezpečila zmena produkčnej štruktúry Estónska v zmysle zvýšenia podielu výrobkov a služieb s vyššou pridanou hodnotou bude treba okrem iného investovať viac prostriedkov do vzdelávania .
Progress in these areas could help raise the growth potential of Estonia .
Pokrok v týchto oblastiach by mohol pomôcť zvýšiť potenciál hospodárskeho rastu Estónska .
Furthermore , the acceleration of labour market reforms , in particular , the modernisation of the current labour laws , would be advantageous .
Ďalej by bolo vhodné zrýchliť reformy trhu práce , najmä aktualizovať súčasné pracovné zákony .
Wage increases should reflect labour productivity growth , labour market conditions and developments in competitor countries .
Rast miezd by mal odrážať rast produktivity práce , podmienky na trhu práce a vývoj v konkurenčných krajinách .
Such measures , together with a stability-oriented monetary policy , will help to achieve an environment conducive to sustainable price stability , as well as promote competitiveness and employment growth .
Tieto opatrenia spolu s menovou politikou orientovanou na stabilitu pomôžu vytvoriť prostredie podporujúce udržateľnú cenovú stabilitu , ako aj zvýšiť rast konkurencieschopnosti a zamestnanosti .
5.3.2 FISCAL DEVELOPMENTS Estonia is not subject to an EU Council decision on the existence of an excessive deficit .
5.3.2 FIŠKÁLNY VÝVOJ Na Estónsko sa v súčasnosti nevzťahuje rozhodnutie Rady EÚ o existencii nadmerného deficitu .
In the reference year 2007 the general government budget balance showed a surplus of 2.8% of GDP , i.e. the 3 % deficit reference value was comfortably met .
V referenčnom roku 2007 sa rozpočet verejnej správy skončil prebytkom vo výške 2,8 % HDP , čo znamená , že referenčná hodnota 3 % bola s rezervou splnená .
The general government debtto-GDP ratio was 3.4% , i.e. far below the 60 % reference value ( see Table 4 ) .
Pomer dlhu verejnej správy k HDP dosiahol 3,4 % HDP , čo je značne pod referenčnou hodnotou 60 % ( tabuľka 4 ) .
Compared with the previous year , the surplus ratio decreased by 0.6 percentage point and the government debt ratio decreased by 0.8 percentage point .
V porovnaní s predchádzajúcim rokom pomer prebytku klesol o 0,6 percentuálneho bodu a pomer dlhu verejnej správy sa znížil o 0,8 percentuálneho bodu .
In 2008 , the surplus ratio is forecast by the European Commission to decrease to 0.4% and
Podľa prognóz Európskej komisie sa má v roku 2008 pomer prebytku znížiť na 0,4 % a pomer dlhu verejnej správy má zostať na nezmenenej úrovni 3,4 %.
the government debt ratio is projected to remain unchanged at 3.4% . Looking back over the years 1998 to 2007 , a pattern of initially volatile but subsequently improving outturns has been observed in the fiscal balance-to-GDP ratio , which was consistently within the 3 % deficit reference value in all years except 1999 ( see Chart 3a and Table 7 ) .
Pri pohľade roky 1998 až 2007 vidno , že pre vývoj pomeru rozpočtového salda k HDP sú typické obdobia značnej volatility nasledované obdobiami zlepšovania . Tento pomer sa stále pohyboval v rámci 3 % referenčnej hodnoty deficitu , a to vo všetkých rokoch okrem roka 1999 ( graf 3a a tabuľka 7 ) .
Starting from a deficit ratio of 0.7% in 1998 and a deterioration to a deficit of 3.5% in 1999 , reflecting the impact of the Russian financial crisis , the balance improved rapidly and became a surplus of 0.4% in 2002 .
V roku 1999 sa deficit zhoršil na 3,5 %, v dôsledku dopadov ruskej finančnej krízy . V roku 2002 sa saldo prudko zlepšilo a dosiahol sa prebytok vo výške 0,4 %.
It then improved further and stabilised above zero , reaching a surplus of 2.8% in 2007 .
Potom došlo k ďalšiemu zlepšeniu a uvedený pomer sa stabilizoval nad nulovou hodnotou a v roku 2007 sa dosiahol prebytok 2,8 %.
As is shown in greater detail in Chart 3b , European Commission estimates indicate that cyclical factors have had a limited surplus-increasing impact on the change in the fiscal balance in recent years .
Ako podrobne ilustruje graf 3b , odhady Európskej komisie poukazujú na to , že cyklické faktory mali na zmenu rozpočtového salda v posledných rokoch len obmedzený , prebytok zvyšujúci vplyv .
Non-cyclical factors had a mixed but overall broadly neutral impact on the budget balance over the period under review .
Necyklické faktory v sledovanom období mali na rozpočtové saldo rôzny , ale celkovo približne neutrálny vplyv .
Available evidence suggests that temporary measures increased the surplus ratio by , respectively , 0.7 and 0.6 percentage point in 2006 and 2007 , with the remainder of the change explained by permanent effects .
Podľa dostupných údajov dočasné opatrenia zvýšili v roku 2006 pomer prebytku o 0,7 percentuálneho bodu a v roku 2007 o 0,6 percentuálneho bodu , pričom zostávajúca časť zmeny sa vysvetľuje trvalými vplyvmi .
Finally , in fast growing economies the strength of the budgetary position , as measured by the structural balance , may be overestimated because of positive revenue surprises , which may be reversed in a downturn .
A nakoniec , v rýchlo rastúcich ekonomikách môže byť výška rozpočtovej pozície meraná štrukturálnym saldom nadhodnotená v dôsledku vplyvu neočakávaných príjmov , ktorých vývoj sa však môže zvrátiť .
Between 1998 and 2007 , the general government debt-to-GDP ratio declined cumulatively by 2.1 percentage points , with some fluctuation during that time ( see Chart 2a and Table 5 ) .
V rokoch 1998 až 2007 sa pomer dlhu verejnej správy k HDP kumulatívne znížil o 2,1 percentuálneho bodu , pričom v danom období došlo aj k niekoľkým výkyvom ( graf 2a a tabuľka 5 ) .
As shown in greater detail in Chart 2b , debt-increasing deficit-debt adjustments largely offset the effects of primary surpluses in the years 2002 to 2007 .
Ako podrobne ilustruje graf 2b , úpravy vzťahu deficitu a dlhu zvyšujúce objem dlhu vo veľkej miere kompenzovali vplyv primárnych prebytkov v rokoch 2002 až 2007 .
The deficit-debt adjustments largely reflect the government 's acquisition of securities ( see Table 6 ) .
K úpravám vzťahu deficitu a dlhu do značnej miery prispel nákup cenných papierov verejnou správou ( tabuľka 6 ) .
Particularly in 2002 to 2007 , surpluses were used to acquire liquid financial assets such as international government bonds .
Najmä v rokoch 2002 až 2007 sa prebytky používali na nadobudnutie likvidných finančných aktív , napr .
Estonia has built up public financial reserves which amounted to more than 9 % of GDP at end-2006 . The growth and interest rate environment had
zahraničných štátnych dlhopisov . Estónska verejná správa si obstarala finančné rezervy , ktoré na konci roka 2006 predstavovali viac ako 9 % HDP .
only a very small impact on the low debt ratio in the period under review .
Hospodársky rast a úrokové miery ovplyvňovali nízky pomer dlhu v sledovanom období len v malej miere .
In this context , it may be noted that the share of public debt with a short-term maturity is low , and fiscal balances are therefore insensitive to changes in interest rates .
V tejto súvislosti možno poznamenať , že podiel krátkodobého verejného dlhu je nízky a z tohto dôvodu nie sú rozpočtové saldá citlivé na zmeny úrokových mier .
While foreign currency-denominated debt accounts for a large proportion of Estonia 's small public debt stock , it is almost exclusively denominated in euro , the anchor currency of Estonia 's currency board arrangement ( Table 5 ) .
Dlh v cudzích menách predstavuje veľkú časť celkovo malého objemu dlhu verejnej správy Estónska , pričom ide o dlh takmer výlučne v eurách , v referenčnej mene estónskeho režimu menovej rady ( tabuľka 5 ) .
Fiscal balances are therefore insensitive to changes in exchange rates other than that of the kroon vis-à-vis the euro .
Rozpočtové saldá nie sú preto citlivé na pohyb výmenných kurzov , s výnimkou kurzu koruny voči euru .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , Chart 4 and Table 7 show that the general government total expenditure-to-GDP ratio has been , except for in 1999 , 2002 and 2007 , on a declining trend since 1998 .
Pokiaľ ide o vývoj ostatných fiškálnych ukazovateľov , z grafu 4 a tabuľky 7 vidno , že pomer celkových výdavkov verejnej správy k HDP vykazuje od roku 1998 klesajúci trend , s výnimkou rokov 1999 , 2002 a 2007 .
The decline broadly reflects lower spending on the items « other current expenditure » and « social benefits » until 2000 and lower spending on compensation of employees since 1999 .
Tento pokles odráža nižšie výdavky do roku 2000 v položkách „iné bežné výdavky » a „sociálne dávky » , a od roku 1999 nižšie výdavky súvisiace s odmenami zamestnancom .
Capital expenditure has been volatile , with an overall declining trend .
Kapitálové výdavky kolíšu , pričom celkovo vykazujú klesajúci trend .
On balance , the government expenditure ratio was 5.1 percentage points lower in 2007 than in 1998 .
Celkovo bol pomer výdavkov verejnej správy v roku 2007 o 5,1 percentuálneho bodu nižší ako v roku 1998 .
Government revenue in relation to GDP exhibited an overall downward trend between 1998 and 2007 , between 1999 and 2006 fluctuating at around 36 % of GDP and rising to 37.1% of GDP in 2007 .
Príjmy verejnej správy v pomere k HDP vykazovali v rokoch 1998 až 2007 celkovo klesajúci trend ; ich objem sa v období 1999 -- 2006 pohyboval na úrovni približne 36 % HDP a v roku 2007 vzrástol na 37,1 %.
On balance , the government revenue ratio decreased by 1.6 percentage points between 1998 and 2007 .
V rokoch 1998 až 2007 sa pomer príjmov verejnej správy celkovo znížil o 1,6 percentuálneho bodu .
Looking ahead , Estonia 's medium-term fiscal strategy , as presented in the update for 2007-11 of the convergence programme , dated November 2007 and preceding the European Commission forecasts shown in Table 4 , foresees maintaining the budget in surplus over the medium term .
Čo sa týka budúceho vývoja , strednodobá stratégia fiškálnej politiky Estónska , ktorá je uvedená v aktualizácii konvergenčného programu na obdobie 2007 -- 2011 , ktorý bol uverejnený v novembri 2007 , pred prognózami Európskej komisie uvedenými v tabuľke 4 , predpokladá , že rozpočtový prebytok sa v strednodobom horizonte zachová .
According to this strategy , the structural balance , i.e. the cyclically adjusted balance net of one-off and temporary measures , will be in line with the medium-term objective specified in the Stability and Growth Pact , which is quantified in the convergence programme as a structural surplus . Moreover , government gross debt is planned to be reduced to 1.6% ECB Convergence Report May 2008
91 tejto stratégie sa v oblasti štrukturálneho salda , t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a dočasných opatrení , splní strednodobý cieľ stanovený v Pakte stability a rastu , ktorý je v konvergenčnom programe kvantifikovaný ako štrukturálny prebytok .
89 of GDP in 2011 .
Okrem toho sa na rok 2011 plánuje zníženie hrubého dlhu verejnej správy na 1,6 % HDP .
Both government revenues and expenditures are foreseen to increase until 2009 and decline afterwards .
Podľa prognóz by sa príjmy a výdavky verejnej správy mali do roku 2009 zvýšiť a v ďalších obdobiach znížiť .
For 2008 , a large expenditure increase is foreseen to result from an increase in pensions , partly reflecting a change in indexation , as well as higher family benefits .
Na rok 2008 sa predpokladá vysoký nárast výdavkov v dôsledku zvýšenia dôchodkov , čo čiastočne vyplýva zo zmeny valorizácie , ako aj z vyšších rodinných prídavkov .
On the revenue side the reduction of the personal and corporate income tax rate by 1 percentage point is projected to reduce the revenue ratio by 0.75 percentage point , which is to be broadly offset by the impact of an increase in excise rates for alcohol , tobacco and fuels .
Na strane príjmov sa prognózuje zníženie sadzby dane z príjmov fyzických a právnických osôb o 1 percentuálny bod , ktoré má znížiť pomer príjmov o 0,75 percentuálneho bodu . Tento pokles bude celkovo kompenzovaný vplyvom zvýšenia spotrebnej dane z alkoholu , tabaku a pohonných hmôt .
It should be noted that in general Estonia has outperformed previous fiscal balance targets .
Treba poznamenať , že Estónsko vo všeobecnosti prekonalo predchádzajúce rozpočtové ciele .
However , the programme foresees a strongly expansionary fiscal stance in 2008 and further gradual loosening for the period 2009-11 , which might add to domestic demand pressures and work against the improvement of the large current account deficit .
Program však predpokladá výrazne expanzívne nastavenie rozpočtu v roku 2008 a jeho následné postupné zmierňovanie v rokoch 2009 až 2011 , čo by mohlo zvýšiť domáce dopytové tlaky a tak pôsobiť v neprospech zlepšenia vysokého deficitu bežného účtu .
Nevertheless , according to the 2006 projections by the EU 's Economic Policy Committee and the European Commission and including projections on long-term care , 1 Estonia is likely to experience a moderate decline in age-related public expenditures by 2.5% of GDP in the years to 2050 .
Podľa projekcií Výboru pre hospodársku politiku EÚ a Európskej komisie 1 z roku 2006 a so započítaním projekcií potreby dlhodobej starostlivosti by však Estónsko v období do roku 2050 malo zaznamenať mierny pokles verejných výdavkov spojených so starnutím obyvateľstva , a to o 2,5 % HDP .
This reflects in part the implementation of pension reforms in the past .
Táto situácia čiastočne odráža výsledky predchádzajúcich dôchodkových reforiem .
However , continued vigilance is needed , as actual demographic , economic and financial developments may turn out to be less favourable than assumed in the projections .
Opatrnosť je však naďalej potrebná , nakoľko sa môže ukázať , že demografický , ekonomický a finančný vývoj bude menej priaznivý než uvádzajú projekcie .
Turning to fiscal challenges , Estonia 's decreasing but still worrisome macroeconomic imbalances require adequately tightened fiscal policies and it is important to avoid unwarranted loosening .
Pokiaľ ide o úlohy v rozpočtovej oblasti , ustupujúce , ale stále ešte znepokojujúce makroekonomické nerovnováhy Estónska si vyžadujú primerane prísnu fiškálnu politiku ; dôležité bude nedopustiť jej bezdôvodné uvoľňovanie .
In this regard , saving revenue windfalls as well as exercising expenditure restraint , especially regarding labour costs and including an appropriate public wage policy , are crucial for the achievement of a reduction in overall wage growth and a reduction in domestic demand pressures .
V tejto súvislosti bude dôležité nakladať úsporne s neočakávanými príjmami a uplatňovať obmedzenia vo výdavkovej oblasti , najmä vo vzťahu k nákladom na pracovnú silu .
Moreover , as stated above , in fast growing economies the strength of the budgetary position , as measured by
Treba uplatňovať primeranú politiku v oblasti miezd vo verejnom sektore , so zámerom zoslabiť celkový rast miezd a domáce dopytové tlaky .
the structural balance , may be overestimated because of positive revenue surprises , which may be reversed in a downturn .
Okrem toho , ako už bolo uvedené , v rýchlo rastúcich ekonomikách môže byť rozpočtová pozícia meraná štrukturálnym saldom nadhodnotená v dôsledku neočakávaných príjmov ; takýto pozitívny vývoj sa však môže obrátiť .
5.3.3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS The Estonian kroon has been participating in ERM II with effect from 28 June 2004 , i.e. for the entire two-year reference period from 19 April 2006 to 18 April 2008 ( see Table 9a ) .
5.3.3 VÝVOJ VÝMENNÉHO KURZU Estónska koruna je do mechanizmu ERM II zapojená s účinnosťou od 28 . júna 2004 , t. j. celé dvojročné referenčné obdobie od 19 .
At the time of ERM II entry , Estonia joined the exchange rate mechanism with its existing currency board arrangement in place as a unilateral commitment , thus placing no additional obligation on the ECB .
apríla 2008 ( tabuľka 9a ) . V čase vstupu do ERM II sa Estónsko zapojilo do mechanizmu výmenných kurzov so súčasným režimom menovej rady ako svojím jednostranným záväzkom , bez ďalších záväzkov pre ECB .
The central rate for the Estonian currency in ERM II was set at 15.6466 kroons per euro , with a standard fluctuation band of ± 15 %.
Pre estónsku menu bola v ERM II stanovená centrálna parita 15,6466 koruny za euro , so štandardným fluktuačným pásmom ± 15 %.
The agreement on participation in ERM II was based on a number of policy commitments by the Estonian authorities , relating , inter alia , to pursuing sound fiscal policies , promoting wage moderation , containing credit growth , reducing the current account deficit and implementing further structural reforms .
Dohoda o účasti v ERM II vychádzala z viacerých politických záväzkov estónskych orgánov , ktoré sa okrem iného týkali uskutočňovania zdravej fiškálnej politiky , podpory mierneho zvyšovania miezd , tlmenia rastu objemu úverov , znižovania deficitu bežného účtu a realizácie ďalších štrukturálnych reforiem .
Over the period under review , the kroon has continued to be stable and has not exhibited any deviation from its central rate against the euro in ERM II , reflecting the unchanged Estonian exchange rate policy under the currency board regime ( see Chart 5 and Table 9a ) .
Počas sledovaného obdobia bola koruna naďalej stabilná a nezaznamenala žiadne odchýlky od svojej centrálnej parity voči euru v ERM II , čo je odrazom nezmenenej kurzovej politiky Estónska v rámci režimu menovej rady ( graf 5 a tabuľka 9a ) .
Moreover , within ERM II , Estonia has not devalued its currency 's central rate against the euro on its own initiative . As implied by the currency board regime , in the period under review , Eesti Pank has continued to be regularly active in the foreign exchange market by purchasing foreign currency on a net basis .
Ďalej Estónsko v rámci účasti v ERM II z vlastnej iniciatívy nedevalvovalo centrálnu paritu svoje meny voči euru .
However , in late 2007 on account of rising risk aversion in financial markets combined with market concerns about 1 « The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004-2050 ) » , Economic Policy Committee and European Commission ( 2006 ) .
V rámci režimu menovej rady Eesti 1 „The impact of ageing on public expenditure : projections for the EU25 Member States on pensions , health care , long-term care , education and unemployment transfers ( 2004-2050 ) » , Výbor pre hospodársku politiku a Európska komisia ( 2006 ) .
« Estonia : Macro Fiscal Assessment - An analysis of the November 2007 update of the convergence programme » , European Commission ( 2008 ) .
„Estonia : Macro Fiscal Assessment - An analysis of the November 2007 update of the convergence programe » , Európska komisia ( 2008 ) .
ESTONIA
estÓNSKO
high external imbalances in Estonia , it widened sizeably to stand at 2.2 percentage points in the three-month period ending March 2008 ( see Table 9b ) .
Koncom roku 2007 sa však v dôsledku zvyšujúcej sa averzie voči rizikám na finančných trhoch v spojení s obavami trhov zo značných vonkajších nerovnováh Estónska spread značne zvýšil a v trojmesačnom období končiacom sa v marci 2008 dosiahol 2,2 percentuálneho bodu ( tabuľka 9b ) .
In a longer-term context , in March 2008 the real effective exchange rate of the Estonian kroon stood well above and the real bilateral exchange rate against the euro was somewhat above the corresponding ten-year average levels ( see Table 10 ) .
V dlhodobejšom kontexte sa v marci 2008 reálny efektívny výmenný kurz estónskej koruny pohyboval výrazne nad svojím desaťročným priemerom a bilaterálne voči euru bol ešte o niečo vyšší ( tabuľka 10 ) .
However , these measures should be interpreted with caution , as in this period Estonia was subject to a process of economic convergence , which complicates any historical assessment of real exchange rate developments .
Uvedené výsledky by sa však mali interpretovať opatrne , pretože Estónsko prechádzalo v tomto období procesom hospodárskej konvergencie ; z tohto dôvodu je akékoľvek hodnotenie predchádzajúceho vývoja reálneho výmenného kurzu ťažké .