natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The low level of inflation in Lithuania during the early 2000s was , to a considerable extent , a reflection of Lithuania 's exchange rate strategy and the associated development of the nominal effective exchange rate .
Deflátor dovozu v roku 2005 stúpol na 8,2 %, najmä kvôli rastu cien energií , čo tiež prispelo k inflačným tlakom .
The strong appreciation of the US dollar against several other currencies in 1999 and 2000 had a marked dampening impact on import prices in Lithuania .
Inflácia HICP bez nespracovaných potravín a energií na rozdiel od celkovej inflácie HICP zaznamenáva v posledných rokoch pomalší a stabilnejší vývoj ( tabuľka 2 ) .
In 2002 the litas was re-pegged to the euro .
Pokiaľ ide o nedávny vývoj , priemerná ročná miera inflácie HICP dosiahla v roku 2005 úroveň 2,7 %.
Thereafter import prices were dampened by the strong appreciation of the euro against other currencies until 2004 .
V januári 2006 ročná miera inflácie HICP stúpla na 3,5 % a v marci znova klesla na 3,1 % ( tabuľka 3a ) .
The disinflation process has also been supported by fiscal policy , reforms designed to enhance product market competition , progressive financial market liberalisation and labour market reforms . The deflationary period from 2002 to the first half of 2004 was largely due to external factors and increased competition in some domestic markets .
V roku 2005 sa na vývoji inflácie podieľali najmä ceny energií , potravín a služieb . V porovnaní s rokom 2004 svoj podiel na celkovej inflácii v roku 2005 najviac zvýšil sektor služieb , a to takmer o celý ECB Konvergenčná správa Máj 2006
The reduction in inflation during the late 1990s was achieved despite relatively strong real GDP growth .
KAPITOLA 1 HODNOTENIE HOSPODÁRSKEJ KONVERGENCIE LITVA
Following the impact of the Russian crisis on Lithuania 's export sector , real GDP growth turned negative in 1999 , which had a downward impact on inflation ( see Table 2 ) .
2.1.1 CENOVÝ VÝVOJ V sledovanom období od apríla 2005 do marca 2006 dosahovala priemerná dvanásťmesačná miera inflácie HICP v Litve 2,7 %, čo je tesne nad referenčnou hodnotou kritéria cenovej stability 2,6 % ( tabuľka 1 ) .
The Lithuanian economy recovered quickly after the Russian crisis , and since 2001 it has returned to relatively high levels of growth , driven mainly by domestic demand .
Podľa najnovších informácií by sa však priemerná dvanásťmesačná miera inflácie HICP mala v najbližších mesiacoch postupne zvyšovať .
The strong economic growth , in conjunction with emigration flows , helped to reduce unemployment considerably , from 16.5% in 2001 to 8.2% in 2005 .
Spätný pohľad na dlhšie obdobie ukazuje , že inflácia HICP v druhej polovici 90 .
Against this background , growth in compensation per employee increased from 3.8% in 2001 to 8.7% in 2005 .
rokov prudko klesla , a to z približne 25 % v roku 1996 na asi 1,5 % v roku 1999 .
Reflecting wage and labour productivity developments , unit labour cost growth was negative from 2000 to 2001 .
Na takejto nízkej úrovni inflácia zotrvala v podstate až do polovice roka 2002 , keď v dôsledku kombinácie špecifických faktorov zaznamenala záporné hodnoty .
It has turned positive again in the past few years and rose to 3.8% in 2005 from 1.0% in 2004 . Import prices were rather volatile during the period under review , mostly reflecting exchange rate and oil price developments , but their rate of change remained negative throughout the period 2001 to 2004 .
Medzi tieto faktory patrili nižšie ceny v telekomunikačnom sektore ako dôsledok významných reforiem a výrazný pokles jednotkových nákladov práce a dovozných cien . Inflácia sa znova vrátila ku kladným hodnotám v polovici roka 2004 a v roku 2005 dosahovala 2,7 % ( graf 1 ) .
The import deflator rose to 8.2% in 2005 , mainly as a result of energy price increases , which added to inflationary pressures .
Proces znižovania inflácie po roku 1996 odráža mnohé dôležité politické rozhodnutia , najmä orientáciu menovej politiky na dosahovanie cenovej stability , ktorá je zároveň primárnym cieľom zakotveným v zákone o centrálnej banke .
In contrast to overall HICP inflation , HICP inflation excluding unprocessed food and energy has shown a lower and more stable development in recent years ( see Table 2 ) .
V roku 1994 Litva prijala režim menovej rady s tým , že litas bol najskôr naviazaný na americký dolár a neskôr od roku 2002 na euro .
Looking at recent trends , the annual average rate of HICP inflation reached 2.7% in 2005 .
Tento režim ukotvoval inflačné očakávania .
The annual rate of HICP inflation rose to 3.5% in January 2006 , before falling back to 3.1% in March ( see Table 3a ) .
Nízka úroveň inflácie v Litve začiatkom tohto desaťročia bola do značnej miery odrazom kurzovej stratégie Litvy a súvisiaceho vývoja nominálneho efektívneho výmenného kurzu .
In 2005 the main contributions to inflation came from energy , food and services .
Výrazné zhodnocovanie amerického dolára voči niekoľkým ostatným menám v roku 1999 a 2000 malo značný tlmiaci účinok na dovozné ceny v Litve .
Compared with the year before , the services sector 's contribution to overall inflation increased most significantly , 20
V roku 2002 bol litas naviazaný na euro a až do roku 2004 držalo dovozné ceny na nízkej úrovni výrazné zhodnocovanie eura voči ostatným menám . Proces znižovania inflácie podporila aj fiškálna politika , reformy zamerané na zvýšenie konkurencie na trhoch tovarov a služieb ,
CHAPTER 1 by almost 1 percentage point in 2005 .
percentuálny bod .
Lietuvos bankas estimates that , on balance , changes in indirect taxes and administered prices added around 0.8 percentage point to inflation in 2005 .
Lietuvos bankas odhaduje , že zmeny nepriamych daní a regulovaných cien celkovo zvýšili infláciu v roku 2005 asi o 0,8 percentuálneho bodu .
The rise in inflation in early 2006 reflected , to a large extent , rising services and non-energy industrial goods prices .
Zvýšenie inflácie na začiatku roka 2006 bolo do značnej miery odrazom rastúcich cien v oblasti služieb a priemyselných tovarov bez energií .
The current inflation picture needs to be viewed against a background of very dynamic economic conditions .
Súčasný stav inflácie je potrebné vnímať na pozadí veľmi dynamického hospodárskeho rastu .
In the fourth quarter of 2005 , real GDP growth accelerated to a year-on-year rate of 8.7% , resulting in an average growth rate of 7.5% for 2005 .
V poslednom štvrťroku 2005 stúpla medziročná miera rastu reálneho HDP až na 8,7 % a priemerná miera rastu za rok 2005 tak dosiahla 7,5 %.
Output growth is being driven by domestic demand , partly reflecting low interest rates and buoyant credit growth , and the negative contribution of net exports to growth has started to neutralise gradually , reflecting a significant rise in exports .
Rast produkcie podporuje domáca spotreba , ktorá je čiastočne odrazom nízkej úrovne úrokových mier a intenzívneho rastu objemu úverov , a záporný príspevok čistého vývozu k rastu HDP sa začal v dôsledku výrazného rastu vývozu postupne vyrovnávať .
The buoyancy of aggregate demand and migration outflows have also affected the labour market , with many domestic producers reporting labour shortages , in particular of skilled labour , leading to declining unemployment .
Vysoký agregátny dopyt a emigrácia mali vplyv aj na trh práce -- mnohí domáci producenti zaznamenali nedostatok najmä kvalifikovaných pracovných síl , čo viedlo k poklesu nezamestnanosti .
Looking ahead , the gradual pass-through of the hike in the price of imported gas at the beginning of 2006 will , in total , have a direct upward impact of around 0.4 percentage point on inflation in the course of the year .
Čo sa týka budúceho vývoja , postupné prejavovanie sa nárastu dovozných cien plynu zo začiatku roka 2006 bude mať počas roka celkový priamy vplyv na rast inflácie o približne 0,4 percentuálneho bodu .
There are several upside risks to inflation .
Existuje niekoľko rizík , že inflácia dosiahne ešte vyššie hodnoty .
First , the level of gas prices paid by households in Lithuania in 2005 was still only around 50 % of the average euro area level .
Po prvé , výška cien plynu pre domácnosti v roku 2005 ešte stále dosahovala len približne 50 % cien v eurozóne .
1 Consequently , further energy price adjustments can be expected .
1 Dajú sa teda očakávať ďalšie úpravy cien energií .
Second , the harmonisation of excise taxes on fuel , tobacco and alcohol with EU levels is not yet complete .
Po druhé , zatiaľ ešte stále nebola dokončená harmonizácia spotrebných daní z pohonných hmôt , tabaku a alkoholu s požiadavkami EÚ .
Particularly the harmonisation of the excise tax on tobacco products , which has to be completed by 1 January 2010 , will have a significant cumulative upward impact on inflation of around 2 percentage points over the next few years , starting in 2007 .
Najmä harmonizácia spotrebnej dane z tabakových výrobkov , ktorá má byť dokončená do 1 . januára 2010 , bude mať v nasledujúcich rokoch , počnúc rokom 2007 , značný kumulatívny vplyv na rast inflácie o približne dva percentuálne body .
In addition , at the current juncture , very buoyant output growth , fuelled by very strong credit growth and low interest rates , and emerging bottlenecks in the labour market imply a risk of further increases in unit labour costs and , more generally , in domestic prices .
Navyše veľmi intenzívny rast produkcie podporovaný výrazným rastom objemu úverov a nízkymi úrokovými mierami a skutočnosť , že sa začína prejavovať nedostatok pracovných síl , predstavuje v súčasnej situácii riziko ďalšieho zvyšovania jednotkových nákladov práce a domácich cien vo všeobecnosti .
Although the expected increases in energy prices , indirect taxes and administered prices are , as such , only expected to result in one-off price shocks , the combination of such price shocks in an environment of very buoyant growth and tightening labour market conditions implies risks of second-round effects and thus a more significant and protracted increase in inflation .
Samotné očakávané zvyšovanie cien energií , nepriamych daní a regulovaných cien by síce malo viesť len k jednorazovým cenovým šokom , ale kombinácia týchto šokov v prostredí veľmi intenzívneho hospodárskeho rastu a zhoršovania podmienok na trhu práce znamená riziko sekundárnych účinkov a teda aj výraznejšieho a dlhodobejšieho rastu inflácie .
Looking further ahead , the catching-up process is also likely to have a bearing on inflation in the coming years , given the still relatively low GDP per capita and price level in Lithuania compared with the euro area ( see Table 2 ) .
Z pohľadu dlhodobejšieho vývoja je pravdepodobné , že na infláciu bude mať v nasledujúcich rokoch vplyv aj proces dobiehania hospodársky rozvinutejších členských krajín , keďže úroveň HDP na obyvateľa i cenová úroveň v Litve sú v porovnaní s eurozónou stále relatívne nízke ( tabuľka 2 ) .
However , it is difficult to assess the exact size of the inflation effect resulting from this catching-up process .
Presný rozsah vplyvu tohto procesu na infláciu je však ťažké určiť .
An environment conducive to sustainable price stability in Lithuania requires , inter alia , the implementation of adequately tightened fiscal policies , which would help to offset demandinduced inflationary pressures .
Prostredie podporujúce udržateľnú cenovú stabilitu bude v Litve okrem iného závisieť od realizácie dostatočne prísnej fiškálnej politiky , ktorá by pomáhala kompenzovať dopytové inflačné tlaky .
It will be equally important to strengthen national policies aimed at further enhancing competition in product markets and to proceed with the liberalisation of regulated sectors .
Rovnako dôležité bude posilnenie národnej politiky zameranej na ďalšie zvyšovanie konkurencie na trhoch tovarov a služieb a ďalšia liberalizácia regulovaných sektorov .
Improvements in the functioning of labour markets will also be needed , given the fact that the continuing high rate of unemployment in Lithuania is coinciding with regional and sector-specific bottlenecks in the labour market .
Zároveň bude potrebné zlepšiť fungovanie trhov práce , keďže Litva stále zaznamenáva vysokú mieru nezamestnanosti , hoci v určitých oblastiach a sektoroch sa prejavuje nedostatok pracovných síl .
Wage increases should reflect labour productivity growth and should take developments in competitor countries into account .
Rast miezd by mal byť v súlade s rastom produktivity práce a mal by zodpovedať vývoju v konkurenčných krajinách .
E X A M I N AT I O N OF ECONOMIC CONVERGENCE LITHUANIA 2.1.2 FISCAL DEVELOPMENTS In the reference year 2005 , the general government budget balance showed a deficit of 0.5% of GDP , i.e. well below the 3 % reference value ratio .
2.1.2 FIŠKÁLNY VÝVOJ V referenčnom roku 2005 vykázalo rozpočtové saldo sektora verejnej správy deficit 0,5 % HDP , čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 3 %.
The general government debt-to-GDP ratio was 18.7% , i.e. far below the 60 % reference value ( see Table 4 ) .
Pomer dlhu verejnej správy k HDP bol 18,7 %, čo je hlboko pod referenčnou hodnotou 60 % ( tabuľka 4 ) .
Compared with the previous year , the fiscal deficit ratio decreased by 1.0 percentage point and the general government debt ratio declined by 0.8 percentage point .
V porovnaní s predchádzajúcim rokom klesol pomer 1 Dovozné ceny plynu závisia od dlhodobých dohôd s jediným významným dodávateľom plynu .
In 2006 the deficit ratio is 1 Gas import prices depend on long-term agreements with a single major gas supplier . ECB Convergence Report May 2006
ECB Konvergenčná správa Máj 2006 KAPITOLA 1 rozpočtového deficitu o 1,0 percentuálneho bodu a pomer dlhu verejnej správy sa znížil o 0,8 percentuálneho bodu .
21 forecast by the European Commission to increase slightly to 0.6% and the government debt ratio is projected at 18.9% .
Podľa prognóz Európskej komisie sa má v roku 2006 pomer deficitu mierne zvýšiť na 0,6 % a pomer dlhu verejnej správy má dosahovať 18,9 %.
In 2004 and 2005 the deficit ratio did not exceed the ratio of public investment expenditure to GDP .
V rokoch 2004 a 2005 nebol pomer deficitu vyšší ako pomer výdavkov na verejné investície k HDP .
Looking back over the years 1996 to 2005 , the general government debt ratio increased cumulatively by 4.2 percentage points ( see Chart 2a and Table 5 ) .
V období od roku 1996 do roku 2005 pomer dlhu verejnej správy celkovo vzrástol o 4,2 percentuálneho bodu ( graf 2a a tabuľka 5 ) .
It initially rose gradually , from 14.5% in 1996 to 16.8% in 1998 , but then increased steeply in 1999 to 23.0% .
Po počiatočnom postupnom náraste zo 14,5 % v roku 1996 na 16,8 % v roku 1998 v roku 1999 prudko stúpol na 23,0 %.
In 2000 the ratio climbed to 23.6% , before declining gradually to reach 18.7% in 2005 .
V roku 2000 pomer dosiahol 23,6 % a potom postupne klesal , pričom v roku 2005 predstavoval 18,7 %.
As shown in greater detail in Chart 2b , until 2000 primary deficits contributed to government debt growth , in particular in 1997 .
Ako podrobne znázorňuje graf 2b , do roku 2000 a predovšetkým v roku 1997 prispievali k rastu dlhu verejnej správy primárne deficity .
Deficit-debt adjustments reflecting privatisation receipts and valuation gains on foreign currency-denominated government debt were the major factors behind the reduction in the debt ratio from 2000 until 2004 ( see Table 6 ) .
Úpravy spojené s rozdielmi medzi rozpočtovým deficitom a dlhom verejnej správy vyplývajúce z príjmov z privatizácie a zisky z ocenenia dlhu verejnej správy denominovaného v cudzej mene boli hlavnými faktormi zníženia pomeru dlhu verejnej správy v období od roku 2000 do roku 2004 ( tabuľka 6 ) .
The patterns observed during the mid-1990s and early 2000s may be seen as indicative of the close link between primary deficits and adverse debt dynamics , irrespective of the starting level of debt -- which in the case of Lithuania was comparatively low .
storočia môže poukazovať na úzky vzťah medzi primárnymi deficitmi a nepriaznivou dynamikou dlhu , a to bez ohľadu na počiatočnú úroveň dlhu , ktorá bola v prípade Litvy pomerne nízka .
In this context , it may be noted that the share of government debt with a short-term maturity decreased continuously from 1997 until 2003 .
V tejto súvislosti možno poznamenať , že podiel dlhu verejnej správy s krátkou dobou splatnosti sa od roku 1997 do roku 2003 postupne znižoval .
In 2004 and 2005 the share increased by a cumulative 5.7 percentage points .
V rokoch 2004 a 2005 sa jeho podiel celkovo zvýšil o 5,7 percentuálneho bodu .
The proportion of debt with a short-term maturity is noticeable , but , taking into account the level of the debt ratio , fiscal balances are relatively insensitive to changes in interest rates .
Podiel dlhu s krátkodobou splatnosťou je výrazný , ale s prihliadnutím na výšku pomeru dlhu verejnej správy je rozpočtové saldo relatívne necitlivé na zmeny úrokových mier .
Though the proportion of foreign currency-denominated government debt is high , more than 95 % of this is denominated in euro , the anchor currency of Lithuania 's currency board arrangement .
Hoci je podiel dlhu verejnej správy denominovaného v cudzej mene vysoký , viac než 95 % tohto dlhu je denominovaných v eure , ktoré je referenčnou menou litovského režimu menovej rady .
Fiscal balances are therefore insensitive to changes in exchange rates other than the euro-litas exchange rate .
Rozpočtové saldá sú preto necitlivé na pohyby iných výmenných kurzov ako kurzu eura k litasu .
Since 1996 a pattern of initially volatile and subsequently improving outturns has been observed in the deficit-to-GDP ratio ( see Chart 3a and Table 7 ) .
Od roku 1996 je pre vývoj pomeru deficitu k HDP typické striedanie volatility a následne sa zlepšujúcich výsledkov ( graf 3a , tabuľka 7 ) .
Starting from a level of 3.6% in 1996 , the deficit ratio peaked at 11.4% in 1997 .
Z úrovne 3,6 % v roku 1996 sa pomer deficitu vyšplhal až na 11,4 % v roku 1997 .
This rise is mainly explained by a change in the recording of restitutions of confiscated property and compensation for losses incurred during the changeover from the rouble to the litas .
Tento nárast spôsobila predovšetkým zmena v účtovaní reštitúcií zoštátneného majetku a náhrada strát , ktoré vznikli pri prechode z rubľa na litas .
The deficit ratio then declined to 3.0% in 1998 and 2.9% in 1999 , before rising again to 3.6% in 2000 .
V roku 1998 pomer deficitu klesol na 3,0 % a v roku 1999 na 2,9 %, avšak v roku 2000 znova stúpol na 3,6 %.
In the years thereafter , it gradually improved to 1.2% in 2003 , deteriorated to 1.5% in 2004 and improved to 0.5% in 2005 .
V nasledujúcich rokoch sa znova postupne zlepšoval a v roku 2003 dosiahol 1,2 %, v roku 2004 stúpol na 1,5 % a v roku 2005 znova klesol na 0,5 %.
As is shown in greater detail in Chart 3b , European Commission estimates indicate that cyclical factors have had only a relatively small impact on the change in the fiscal balance in recent years .
Odhady Európskej komisie ( ako vidno z grafu 3b ) naznačujú , že cyklické faktory majú v posledných rokoch na zmenu rozpočtového salda pomerne malý vplyv .
Non-cyclical changes in the government budget balance have , on average , had a broadly neutral impact on the balance .
Zmeny rozpočtového salda spôsobené necyklickými faktormi majú na rozpočtové saldo v priemere zhruba neutrálny vplyv .
Available evidence suggests that temporary measures had no significant impact on the deficit in 2004 and 2005 .
Dostupné údaje naznačujú , že dočasné opatrenia nemali v rokoch 2004 a 2005 na deficit žiadny výrazný vplyv .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , it can be seen from Chart 4 and Table 7 that the general government total expenditure ratio rose to over 50 % in 1997 , but stabilised at about 40 % in the years from 1998 to 2000 .
Pokiaľ ide o vývoj ostatných fiškálnych ukazovateľov , z grafu 4 a tabuľky 7 je zrejmé , že pomer celkových verejných výdavkov v roku 1997 stúpol na viac ako 50 %, v rokoch 1998 až 2000 sa však stabilizoval na úrovni okolo 40 %.
After 2000 the ratio declined due to expenditure reductions in all major categories relative to GDP , reaching 33.2% in 2003 .
Po roku 2000 tento pomer klesal v dôsledku znižovania výdavkov vo všetkých hlavných kategóriách v pomere k HDP a v roku 2003 dosahoval 33,2 %.
It was broadly stable at 33.4% in 2004 and 33.7% in 2005 .
V rokoch 2004 a 2005 sa pohyboval na stabilnej úrovni 33,4 %, resp .
On balance , the expenditure ratio was 4.2 percentage points lower in 2005 than in 1996 .
Celkovo bol pomer výdavkov v roku 2005 o 4,2 percentuálneho bodu nižší ako v roku 1996 .
Government revenue in relation to GDP increased strongly in 1997 and decreased thereafter , rising again in 2005 .
Príjmy verejnej správy v pomere k HDP v roku 1997 prudko stúpli , následne klesli a v roku 2005 znova vzrástli .
Overall it declined by 1.2 percentage points between 1996 and 2005 .
Celkovo v rokoch 1996 až 2005 klesli o 1,2 percentuálneho bodu .
The Lithuanian medium-term fiscal policy strategy as stated in the convergence programme for 2006-08 , dated December 2005 , differs from the Commission forecasts shown in Table 4 and foresees a budget deficit of 1.4% of GDP in 2006 , compared with an estimated 1.5% of GDP for 2005 , and general government debt of 19.9% of GDP .
Strednodobá stratégia fiškálnej politiky Litvy , ktorá je uvedená v konvergenčnom programe z decembra 2005 na obdobie 2006 -- 2008 , sa líši od prognóz Komisie ( tabuľka 4 ) a na rok 2006 predpokladá rozpočtový deficit vo výške 1,4 % HDP ( v porovnaní s odhadom 1,5 % HDP na rok 2005 ) a dlh verejnej správy vo výške ECB Konvergenčná správa Máj 2006 HODNOTENIE HOSPODÁRSKEJ KONVERGENCIE LITVA
The total revenue and expenditure ratios are projected to stay roughly unchanged compared with the 2005 data presented in the programme . There is currently no evidence of
19,9 % HDP . Pomery celkových príjmov a výdavkov by mali v porovnaní s údajmi na rok 2005 uvedenými v programe zostať zhruba nezmenené .
ECB Convergence Report May 2006 CHAPTER 1 measures with a significant temporary effect in the 2006 budget .
V súčasnosti nie sú k dispozícii žiadne informácie o opatreniach , ktoré by mali významný dočasný vplyv na rozpočet na rok 2006 .
In 2007 the deficit ratio is forecast to decline to 1.3% and the government debt ratio to remain at roughly its 2006 level .
V roku 2007 má podľa prognóz pomer deficitu klesnúť na 1,3 % a pomer dlhu verejnej správy sa má udržať zhruba na úrovni z roka 2006 .
The medium-term objective specified in the Stability and Growth Pact is quantified in the convergence programme as a deficit of 1 % of GDP .
Strednodobý cieľ uvedený v Pakte stability a rastu je v konvergenčnom programe kvantifikovaný ako deficit vo výške 1 % HDP .
With regard to the potential future course of the government debt ratio , current trends suggest that government debt will increase , but will be maintained at below 60 % of GDP for the foreseeable future .
Čo sa týka možného budúceho vývoja pomeru dlhu verejnej správy , súčasný trend naznačuje , že dlh verejnej správy sa bude zvyšovať , ale v najbližšej budúcnosti zostane pod úrovňou 60 % HDP .
As highlighted in Table 8 , a marked ageing of the population is expected .
Ako vidieť z tabuľky 8 , očakáva sa výrazné starnutie populácie .
According to the latest projections by the EU 's Economic Policy Committee and the European Commission , 2 Lithuania is expected to experience a moderate net increase in age-related public expenditures amounting to 1.4 percentage points of GDP in the years to 2050 .
Podľa najnovších projekcií Výboru pre hospodársku politiku EÚ a Európskej komisie2 by mala Litva v období do roku 2050 zaznamenať mierny čistý nárast verejných výdavkov spojených so starnutím obyvateľstva na 1,4 percentuálneho bodu HDP .
This reflects in part the implementation of pension reforms in the past .
Ide čiastočne o dôsledok zavedenia dôchodkových reforiem v minulosti .
However , vigilance is needed , as demographic , economic and financial developments may turn out to be less favourable than assumed in the projections .
Tejto oblasti je však i napriek tomu potrebné venovať pozornosť , pretože demografický , hospodársky a finančný vývoj môže byť menej priaznivý , než sa predpokladá v projekciách .