natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The price developments in Lithuania over the reference period , which resulted in a 12 month average rate of 0.2% due to the accumulation of specific factors , have been judged to be an outlier and were consequently excluded from the calculation of the reference value ( see Box 1 ) . Focusing on the performance of individual countries over the reference period , five of the 11 Member States examined ( the Czech Republic , Estonia , Cyprus , Lithuania and
v dôsledku ruskej krízy , domácich politických rozhodnutí a poklesu cien ropy prispelo makroekonomické prostredie v Českej republike , Estónsku , Lotyšsku , Litve a na Slovensku k uvoľneniu cenových tlakov , zatiaľ čo spomalenie svetového hospodárstva v rokoch 2001 a 2002 prispelo k nevýraznému vývoju cien na medzinárodnej úrovni .
ECB Convergence report 2004 and Slovakia , as a result of the Russian crisis , domestic policy action and declining oil prices , while the global slowdown in 2001 and 2002 contributed to subdued international price developments .
A napokon tlak na ceny pomáhalo v posledných rokoch tlmiť aj zhodnocovanie , resp . celková stabilita výmenných kurzov vo väčšine štátov , predovšetkým do roku 2001 .
Finally , appreciating or broadly stable exchange rates in the majority of countries , especially up to 2001 , helped to dampen price pressures , with the exception of Poland and Slovenia in recent years and periodically also Hungary .
Výnimkami v tejto oblasti boli v posledných rokoch Poľsko a Slovinsko a v periodických fázach aj Maďarsko .
More recently , since around mid 2003 , inflation rates have been on a rising trend in the Czech Republic , Latvia , Hungary and Poland , and since the spring of 2004 in Estonia , Lithuania and Malta .
V nedávnejšej minulosti , t. j. v období asi od polovice roka 2003 , vykazovala miera inflácie rastúci trend v Českej republike , Lotyšsku , Maďarsku a Poľsku a od jari 2004 aj v Estónsku , Litve a na Malte .
This trend reflects a combination of rapid growth in domestic demand in all of these countries except Poland -- mirrored in high wage and credit growth -- EU entry related increases in indirect taxes and administered prices , and rising oil prices .
Tento trend vychádzal z kumulácie viacerých faktorov : z prudkého rastu domáceho dopytu vo všetkých uvedených krajinách okrem Poľska ( ktorý sa odzrkadlil vo vysokých mzdách a raste úverov ) , z nárastu nepriamych daní a regulovaných cien spôsobeného vstupom do EÚ a z rastu cien ropy .
In Poland and the Czech Republic , rising food prices also played a role , while currency depreciation put upward pressure on import prices in Poland .
V Českej republike zohrali istú úlohu aj rastúce ceny potravín a v Poľsku sa k cenám potravín pridružili aj tlaky na rast dovozných cien v dôsledku poklesu meny .
In summary , one group of countries recorded a pattern of declining inflation rates between 1996 and 2003 .
Môžeme teda zhrnúť , že jedna skupina krajín zaznamenala v rokoch 1996 až 2003 priebežný pokles miery inflácie .
Having recorded very high levels of around or above 10 % in 1996 97 , HICP inflation rates in the Czech Republic , Estonia , Latvia and Lithuania fell below 5 % in early 1999 and declined further in 2002 and early 2003 -- even to below zero in the Czech Republic and Lithuania .
Z pôvodnej vysokej hladiny , blížiacej sa alebo prekračujúcej v rokoch 1996 a 1997 úroveň 10 %, poklesla začiatkom roka 1999 miera inflácie HICP v Českej republike , Estónsku , Lotyšsku a Litve pod hranicu 5 %, pričom v roku 2002 a začiatkom roka 2003 sa ďalej znižovala . V Českej republike a v Litve dosiahla až záporné hodnoty .
In Hungary , Poland and Slovenia , inflation rates fell below 5 % only in mid 2001 or later .
V Maďarsku , Poľsku a Slovinsku dosiahla inflácia hodnotu nižšiu ako 5 % až v polovici roka 2001 alebo neskôr .
More recently , inflation has followed a rising trend in all the above mentioned countries except Slovenia .
V poslednom období vykazuje inflácia vo všetkých menovaných krajinách okrem Slovinska rastúci trend .
In another group of countries , there has been no trend in HICP inflation rates since 1996 , and inflation was on average below 2 % in Sweden , around 3 % in Cyprus and Malta , and around 7.5% in Slovakia .
V ďalšej skupine štátov nebola od roku 1996 zaznamenaná vývojová tendencia v oblasti miery inflácie HICP -- Švédsko v priemere pod 2 %, Cyprus a Malta asi 3 % a Slovensko okolo 7,5 %.
Inflation developments were at times affected by supply shocks , international price developments and changes in administered prices in these countries .
V niektorých fázach vývoj inflácie v týchto krajinách ovplyvnili ponukové šoky , vývoj medzinárodných cien a zmeny regulovaných cien .
Looking ahead to the near future , the new Member States face a number of risks and challenges to price stability .
Pri pohľade do blízkej budúcnosti vidíme , že nové členské štáty stoja v oblasti cenovej stability pred celým radom rizikových faktorov .
While most are experiencing rising inflation rates in 2004 due to increases in indirect taxes and administered prices as well as in oil prices , these effects are largely expected to be temporary .
Hoci väčšina z nich prechádza v roku 2004 obdobím rastúcej inflácie , čo je spôsobené nárastom nepriamych daní a regulovaných cien , ako aj rastom cien ropy , očakáva sa , že tieto vplyvy majú prevažne dočasný charakter .
However , given the expected increase in both external and domestic demand and in capacity utilisation , there are risks of second round effects on wages , challenging price stability in the medium term .
Na druhej strane , pri očakávanom raste zahraničného aj domáceho dopytu a pri zvyšujúcom sa využití kapacít môžeme očakávať riziká spojené s druhotným dopadom na mzdy a ťažkosti v oblasti udržania cenovej stability v strednodobom horizonte .
This relates in particular to countries which have not yet completed the disinflation process and where fiscal policies and wage developments do not yet provide sufficient support for price stability .
Toto sa týka predovšetkým tých štátov , ktoré dosiaľ nezavŕšili proces znižovania inflácie a kde fiškálna politika a vývoj miezd ešte dostatočne nepodporujú cenovú stabilitu .
While inflation is expected to be at around 2 % or below in Cyprus , Lithuania and Sweden in 2004 , it is forecast to rise to around 3 % in the Czech Republic , Estonia , Malta and to be around 4 % or more in Latvia , Poland and Slovenia .
Zatiaľ čo sa bude v roku 2004 inflácia na Cypre , v Litve a vo Švédsku pravdepodobne pohybovať na úrovni okolo 2 %, v Českej republike , Estónsku a na Malte sa očakáva , že vzrastie na 3 % a v Lotyšsku , Poľsku a Slovinsku dosiahne asi 4 %.
In Hungary and Slovakia , it is projected to be as high as 7 to 8 % in 2004 .
Odhad inflácie pre Maďarsko a Slovensko na rok 2004 sa pohybuje až na úrovni 7 -- 8 %.
In 2005 , inflation is expected to moderate in most countries , notably in countries with the highest inflation rates in 2004 , as the temporary effects of increased indirect taxes and administered prices fade out .
Predpokladá sa , že vo väčšine štátov sa inflácia v roku 2005 zmierni , najmä čo sa týka krajín s najvyššou mierou inflácie v roku 2004 . Tento predpoklad vychádza z očakávania slabnúceho dosahu zvýšenia nepriamych daní a regulovaných cien .
As the importance of food in the consumption expenditure of most of the new Member States is still considerable , HICP inflation may also display somewhat higher volatility .
Inflácia HICP v nových členských štátoch však môže mať tendenciu vykazovať vyššiu volatilitu v dôsledku stále významného podielu potravín v týchto krajinách na celkových spotrebných výdavkoch .
Those of the new Member States with high current and expected inflation rates need to exercise firm control over domestic price pressures relating to , inter alia , wage costs and fiscal policy .
Nové členské štáty vykazujúce vysokú súčasnú i očakávanú mieru inflácie sa potrebujú zamerať na prísnu kontrolu domácich cenových tlakov , ktoré súvisia , okrem iného , s nákladmi na mzdy a s fiškálnou politikou .
Further fiscal policy action , in particular the implementation of credible consolidation paths , is needed in most cases to maintain , further strengthen or create an environment conducive to price stability .
v oblasti fiškálnej politiky a najmä uviesť do praxe dôveryhodný konsolidačný plán , smerujúci k udržaniu a ďalšiemu posilneniu , prípadne vytvoreniu prostredia napomáhajúceho udržanie cenovej stability .
Wage increases should be in line with labour productivity growth while also taking into account developments in competitor countries .
Rast miezd musí ísť ruka v ruke s rastom produktivity práce a prihliadať na vývoj v porovnateľných krajinách .
In addition , continued efforts to reform product and labour markets are warranted by the need to reduce price pressures and maintain favourable conditions for economic expansion and growth in employment . Finally , for a majority of the new ECB Convergence report 2004
Okrem toho potreba znížiť cenové tlaky a udržať priaznivé podmienky pre hospodársky rast a zvyšovanie zamestnanosti si vyžaduje pokračovať v úsilí o reformovanie trhu produktov a práce .
17 Member States , the catching up process is likely to have a bearing on inflation in the coming years , although the exact size of the impact is difficult to assess .
A napokon , väčšina nových členských štátov bude v nadchádzajúcich rokoch v dôsledku procesu dobiehania vyspelejších členských štátov vystavená pravdepodobne ďalším tlakom na infláciu , hoci presný rozsah tohto vplyvu je ťažké posúdiť .
THE CRITERION ON THE GOVERNMENT BUDGETARY POSITION With regard to the budgetary performance of the 11 individual Member States in 2003 , two countries recorded a fiscal surplus ( Estonia and Sweden ) and nine countries recorded fiscal deficits .
KRITÉRIUM ROZPOČTOVEJ POZÍCIE Čo sa týka výsledkov jedenástich členských štátov v roku 2003 v oblasti štátneho rozpočtu dosiahli dve krajiny rozpočtový prebytok ( Estónsko a Švédsko ) a deväť zaznamenalo deficit .
Of these nine countries , three ( Latvia , Lithuania and Slovenia ) maintained fiscal deficits below the 3 % reference value specified in the Treaty .
Z týchto deviatich krajín si tri ( Lotyšsko , Litva a Slovinsko ) udržali deficit na úrovni pod trojpercentnou referenčnou hodnotou stanovenou v Zmluve .
Six countries ( the Czech Republic , Cyprus , Hungary , Malta , Poland , Slovakia ) recorded deficits above 3 % of GDP and are in an excessive deficit situation .
Šesť štátov ( Česká republika , Cyprus , Maďarsko , Malta , Poľsko a Slovensko ) zaznamenalo deficit vyšší ako 3 % HDP , nachádzali sa teda v situácii nadmerného deficitu .
In some countries , temporary measures had sizeable effects on the deficit .
V niektorých štátoch mali na rozpočet značný vplyv prechodné opatrenia .
For 2004 , the European Commission Services forecasts a continued fiscal surplus for Estonia and Sweden . Reduced deficits are projected for four countries , whereas in five countries the deficit ratios are projected to increase .
Na rok 2004 predpovedá European Commission Services ďalší prebytok v štátnom rozpočte Estónska a Švédska , zníženie deficitu v štyroch krajinách a zvýšenie miery deficitu vo zvyšných piatich krajinách .
None of the countries with a deficit above the 3 % reference value in 2003 is expected to reduce the deficit below that value in 2004 ( see Table A ) .
Ani jednému zo štátov s deficitom v roku 2003 vyšším ako 3 % sa pravdepodobne v roku 2004 nepodarí znížiť tento deficit pod referenčnú hodnotu ( tabuľka A ) .
As regards government debt , two countries exhibited debt ratios above the 60 % of GDP reference value in 2003 ( Cyprus and Malta ) .
V oblasti štátneho dlhu vykázali za rok 2003 dva štáty ( Cyprus a Malta ) pomer dlhu prekračujúci referenčnú hodnotu 60 % HDP , pričom v oboch tento pomer v roku 2003 vzrástol .
In both countries the ratios were rising in 2003 : in Cyprus , the debt ratio was 70.9% , 3.5 percentage points higher than in 2002 .
Na Cypre dosiahol 70,9 %, t. j. o 3,5 percentuálneho bodu viac ako v roku 2002 , a na Malte 71,1 %, t. j. o 8,4 percentuálneho
In Malta , it was 71.1% , an increase of 8.4 percentage points , in part reflecting a large one off effect , due to the transfer of shipyard debt to the general government budget .
bodu viac ako v roku 2002 , pričom čiastočne ide o významný jednorazový účinok transferu dlhu lodeníc do štátneho rozpočtu .
Looking back at the period from 1996 to 2003 , debt levels increased substantially in most countries .
Spätný pohľad na obdobie rokov 1996 až 2003 ukazuje , že úroveň dlhu vo väčšine sledovaných štátov výrazne vzrástla .
The highest increases in the debt ratio were recorded in Malta , the Czech Republic and Slovakia , where debt ratios increased by some 31 , 25 and 12 percentage points of GDP between 1996 and 2003 , respectively .
Najvyšší nárast pomeru dlhu zaznamenala v rokoch 1996 až 2003 Malta ( o 31 percentuálnych bodov HDP ) , Česká republika ( o 25 percentuálnych bodov HDP ) a Slovensko ( o 12 percentuálnych bodov HDP ) .
Only in Estonia , Hungary and Sweden was the 2003 debt ratio below the ratio for the starting year .
Nižšia miera zadlženosti oproti východiskovému stavu v prvom sledovanom roku bola zaznamenaná len v Estónsku , Maďarsku a vo Švédsku .
The major reasons for the rise in debt ratios were large primary deficits and substantial deficit debt adjustments .
Hlavné príčiny rastu zadlženosti sú predovšetkým vysoký primárny deficit štátneho rozpočtu a faktory spôsobujúce rozdiel medzi deficitom rozpočtového hospodárenia a zmenou štátneho dlhu .
In some countries , the growth / interest rate differential also had a debt increasing effect .
V niektorých krajinách mal na rast štátneho dlhu vplyv aj rozdiel medzi tempom rastu ekonomiky a výškou úrokových mier .
More recently , the debt ratio appears to have stabilised in a number of countries ( Latvia , Lithuania , Slovakia ) around the levels attained in 2000 and 2001 , reflecting lower primary deficits and in some years favourable deficit debt adjustments .
V poslednom období sa zdá , že pomer štátneho dlhu k HDP sa v niektorých krajinách stabilizoval ( Lotyšsko , Litva , Slovensko ) na úrovni rokov 2000 a 2001 , čo odráža zníženie úrovne primárneho deficitu a priaznivý vplyv faktorov spôsobujúcich rozdiel medzi deficitom rozpočtového hospodárenia a zmenou štátneho dlhu .
For 2004 , the debt ratio is projected to decline further slightly in Estonia and Sweden while remaining stable in Lithuania .
Projekcia na rok 2004 očakáva ďalší mierny pokles miery zadlženosti Estónska a Švédska a zotrvanie na stabilnej úrovni v prípade Litvy .
In the other countries , it is forecast to increase but remain below the 60 % reference value .
V ostatných krajinách sa predpokladá rast , ktorý by však nemal prekročiť referenčnú hodnotu 60 % HDP .
In Cyprus and Malta , where the debt ratio already exceeds the 60 % reference value , it is expected to rise further ( see Table A ) .
Na Cypre a Malte , kde zadlženosť už prekračuje referenčnú hodnotu , sa očakáva ďalšie zvýšenie ( tabuľka A ) .
Further substantial consolidation is required in all of the Member States currently in deficit in order to achieve lasting compliance with the fiscal criteria and the medium term objective of a budgetary position that is close to balance or in surplus , as required by the Stability and Growth Pact .
Vo všetkých členských štátoch vykazujúcich v súčasnosti deficit je žiaduca ďalšia výrazná konsolidácia v záujme dosiahnutia trvalého plnenia fiškálnych kritérií a strednodobého cieľa rozpočtovej pozície , t. j. vyrovnaného alebo prebytkového rozpočtu , ako to vyžaduje Pakt stability a rastu .
The six countries with deficits above 3 % of GDP should reduce them to below the reference value .
Šesť štátov s deficitom nad 3 % HDP by malo dosiahnuť jeho zníženie pod úroveň referenčnej hodnoty .
But consolidation is also required in the three countries with budget deficits below the reference value but still not close to balance .
rozpočtu však musia uskutočniť aj tri krajiny , ktoré sa v súčasnosti síce nachádzajú pod referenčnou hodnotou , ale ešte stále sa ich rozpočty nepribližujú k vyrovnanosti .
All countries with deficits would need consolidation beyond the deficit ratios projected in their Convergence Programmes to comply with the Pact 's medium term objective .
Aby splnili strednodobý cieľ Paktu stability a rastu potrebujú všetky štáty vykazujúce deficit štátneho rozpočtu dosiahnuť konsolidáciu nad rámec hodnôt uvádzaných vo svojich Konvergenčných programoch .
Taking a broader view of the sustainability of fiscal developments , there is a strong case for consolidation in the countries with deficits .
Zo širšieho pohľadu na udržateľnosť fiškálneho vývoja vyplýva pre krajiny s deficitom jednoznačná potreba konsolidácie .
In Cyprus and Malta , in the absence of deficit debt adjustments , keeping overall and primary deficits at their current levels would not be sufficient to reduce the debt ratios ;
Na Cypre a Malte , pri absencii úpravy rozdielu medzi rozpočtovým deficitom a zmenou štátneho dlhu , udržanie celkového a primárneho schodku na súčasnej úrovni nebude stačiť na zníženie zadlženosti , ale povedie k jej zvýšeniu .
this would result in a further increase . This also applies to the Czech Republic , Hungary and Poland , where maintaining the current overall or
To sa taktiež týka Českej republiky , Maďarska a Poľska , kde by zachovanie súčasného celkového aj primárneho schodku v krátkom čase viedlo k prekročeniu referenčnej hodnoty 60 % HDP .
primary deficit ratios would result in debt ratios rising above the 60 % reference value within a short period of time . The same policy would also lead to rising debt ratios in the remaining countries with fiscal deficits , but there the ratios would remain below 60 % of GDP for the foreseeable future .
Rovnaká stratégia by viedla k zvýšeniu zadlženosti aj vo zvyšných krajinách , ktoré vykazujú deficit , tu by však štátny dlh pravdepodobne neprekročil v najbližšom období hranicu 60 %.
THE EXCHANGE RATE CRITERION None of the countries examined in this year 's Convergence Report participated in ERM II for the full reference period from October 2002 to September 2004 .
KRITÉRIUM VÝMENNÝCH KURZOV Ani jeden zo štátov hodnotených v tohtoročnej Konvergenčnej správe nebol členom mechanizmu ERM II počas celého referenčného obdobia od októbra 2002 do septembra 2004 .
Consequently , they did not participate for at least two years before the convergence examination as laid down in Article 121 of the Treaty .
Z toho vyplýva , že v ňom neboli zapojení počas najmenej dvoch rokov pred konvergenčným hodnotením v zmysle článku 121 Zmluvy .
With the exception of Sweden , the countries examined in this report acceded to the European Union only on 1 May 2004 as members with a derogation .
Okrem Švédska vstúpili všetky štáty hodnotené v tejto správe do EÚ 1 . mája 2004 ako členovia , pre ktorých platí výnimka .
Since then each non euro area Member State has treated exchange rate policy as a matter of common interest and has had the option to apply at any time for participation in ERM II .
Od tohto dátumu každý členský štát , ktorý nepatrí do eurozóny , považuje svoju politiku výmenného kurzu za záležitosť spoločného záujmu a má možnosť v ktoromkoľvek čase požiadať o účasť v mechanizme ERM II .
Three countries , namely Estonia , Lithuania and Slovenia , joined the exchange rate mechanism with effect from 28 June 2004 ; their currencies consequently participated in ERM II for around three months of the two year reference period .
S účinnosťou od 28 . júna 2004 vstúpili tri štáty , Estónsko , Litva a Slovinsko , do tohto mechanizmu výmenných kurzov , čo znamená , že ich meny sa z dvojročného referenčného obdobia zúčastňovali na mechanizme po dobu približne
Eight countries kept their currencies outside the exchange rate mechanism during this period , namely the Czech Republic , Cyprus , Hungary , Latvia , Malta , Poland , Slovakia and Sweden .
Osem štátov ( Česká republika , Cyprus , Lotyšsko , Maďarsko , Malta , Poľsko , Slovensko a Švédsko ) ponechalo svoje meny mimo mechanizmu výmenných kurzov .
The three currencies participating in ERM II , namely the Estonian kroon , the Lithuanian litas and the Slovenian tolar , have traded continuously at or close to their central rates since joining the mechanism .
Od vstupu do ERM II sa všetky tri zúčastnené meny ( estónska koruna , litovský litas a slovinský tolar ) obchodovali v blízkosti svojich centrálnych parít .
Following a careful assessment of the appropriateness and sustainability of Estonia 's and Lithuania 's currency boards , it was accepted that both countries join ERM II with their existing currency board arrangement in place , as a unilateral commitment , thus placing no additional obligation on the ECB .
Po starostlivom zvážení vhodnosti a udržateľnosti estónskej a litovskej menovej rady sa odsúhlasilo , že si obe krajiny po vstupe do ERM II ako jednostranný záväzok ponechajú svoje menové rady , a teda nebudú od ECB vyžadovať nijaký ďalší záväzok .
In the period preceding their ERM II participation , both the kroon and the litas exhibited no deviation from their peg rate , while over the whole of the reference period short term interest rate differentials vis à vis the euro area were small .
V období predchádzajúcom účasti koruny a litasu v ERM II nevykazovala ani jedna z týchto mien žiadne odchýlky od stanoveného kurzu , pričom počas celého referenčného obdobia boli rozdiely krátkodobej úrokovej miery v porovnaní s eurozónou nízke .
In recent years , however , Estonia has run large deficits on its combined current and capital account , which reached 12.7% of GDP in 2003 and have translated into a sizeable increase in the country 's net international liability position .
V posledných rokoch však Estónsko zaznamenalo výrazný schodok na spojenom bežnom a kapitálovom účte , ktorý v roku 2003 dosiahol úroveň 12,7 % HDP , čo viedlo k významnému zvýšeniu čistých zahraničných záväzkov Estónska .
In Lithuania the deficit on the combined current and capital account declined from 1998 but edged up to 6.5% of GDP in 2003 .
V Litve schodok spojeného bežného a kapitálového účtu od roku 1998 poklesol , ale v roku 2003 opäť vzrástol a dosiahol úroveň 6,5 % HDP .
For both countries , the agreement on participation in ERM II was based on a firm commitment by the respective authorities to pursue sound fiscal policies , which are essential for preserving macroeconomic stability and for ensuring the sustainability of the convergence process .
V oboch krajinách vychádzala dohoda o účasti v mechanizme ERM II z pevného záväzku príslušných orgánov uskutočňovať zdravú fiškálnu politiku , ktorá je zásadnou požiadavkou na zachovanie makroekonomickej stability a zabezpečenie udržateľnosti konvergenčného procesu .
Moreover , with a view to reducing the current account deficit and ensuring the sustainability of the current account position , they agreed to contain domestic credit growth and ensure effective financial supervision as well as , in Estonia 's case , to promote wage moderation .
Okrem toho , s ohľadom na znižovanie deficitu bežného účtu a zabezpečenie udržateľnosti jeho súčasnej pozície súhlasili oba štáty s opatreniami na utlmenie rastu domácich úverov a na zabezpečenie efektívneho finančného dohľadu .
Turning to Slovenia , monetary policy has been geared towards a relatively stable euro exchange rate following ERM II entry , thereby phasing out the gradual depreciation of the tolar vis à vis the euro .
Estónsko sa taktiež zaviazalo presadzovať spomalenie rastu miezd . Menová politika Slovinska sa po vstupe do ERM II orientovala na udržanie relatívne stabilného výmenného kurzu voči euru , a tým na vyrovnávanie postupného znižovania hodnoty tolaru voči euru .
Hence , since joining the exchange rate mechanism the tolar has remained close to its central parity .
zotrval tolar od vstupu do mechanizmu výmenných kurzov v blízkosti centrálnej parity .