natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This exchange rate appreciation and a number of liberalisation measures implemented in the first half of the 2000s , including financial market deregulation and reforms designed to enhance product market competition and labour market flexibility , have helped to contain inflationary pressures .
Apreciácia výmenného kurzu spolu s celým radom liberalizačných opatrení uskutočnených v prvej polovici tohto desaťročia -- vrátane deregulácie finančného trhu a reforiem zameraných na zvyšovanie konkurencie na trhoch tovaru a služieb a flexibility trhu práce -- pomohli zmierňovať inflačné tlaky .
Since 2006 , however , there have not been any major structural reforms .
Od roku 2006 sa však žiadne významné štrukturálne reformy neuskutočnili .
Fiscal policy was broadly conducive to an environment of price stability , mainly in the first part of the period under review .
Rozpočtová politika vo všeobecnosti prispievala k prostrediu cenovej stability , predovšetkým v prvej časti sledovaného obdobia .
Except for the years 1999 and 2000 , inflation developments should be seen against a background of strong real GDP growth , which has accelerated over the past few years ( see Table 2 ) .
S výnimkou rokov 1999 a 2000 treba vývoj inflácie hodnotiť na pozadí rýchleho rastu reálneho HDP , ktorý sa v posledných rokoch zrýchľoval ( tabuľka 2 ) .
Dynamic demand conditions , in combination with earlier structural reforms , have led to an improvement in the labour market , with employment growing vigorously and unemployment on a declining trend since 2004 .
Dynamický dopyt v spojení s predchádzajúcimi štrukturálnymi reformami zlepšil podmienky na trhu práce , pričom miera zamestnanosti rýchlo rastie a miera nezamestnanosti od roku 2004 postupne klesá .
While the unemployment rate in Slovakia remains the highest in the EU , it now largely consists of long-term unemployed persons , who seem to be relatively difficult to mobilise .
Napriek tomu , že miera nezamestnanosti na Slovensku je stále najvyššia z celej EÚ , v súčasnosti ide predovšetkým o dlhodobo nezamestnané osoby , ktoré je podľa všetkého pomerne ťažké mobilizovať .
This persistently high level of long-term unemployment coincides with emerging shortages in skilled workers in specific regions and segments of the labour market .
Táto neprestajne vysoká miera dlhodobej nezamestnanosti je zároveň sprevádzaná prvotnými prejavmi nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily v určitých regiónoch a segmentoch trhu práce .
Over the last few years , the growth rate of compensation per employee has fluctuated in a range of 7 % to 10 %, which has been consistently above the labour productivity growth rate , although the latter has increased over time .
V posledných rokoch sa tempo rastu odmien na zamestnanca pohybovalo v rozmedzí 7 % až 10 %, vždy nad úrovňou rastu produktivity práce , aj keď produktivita práce postupom času rástla .
This pick-up in labour productivity growth is associated with inflows in foreign direct investment , particularly in the automotive sector .
Nárast produktivity práce bol spojený s prílevom priamych zahraničných investícií , najmä do automobilového priemyslu .
As a result , increases in unit labour costs have decelerated in recent years and were below the rate of inflation in 2006 and 2007 .
V dôsledku toho sa v posledných rokoch spomaľoval rast jednotkových nákladov práce , ktoré v rokoch 2006 a 2007 rástli pomalšie ako inflácia .
Import price developments have been tempered in recent years , in particular , by the trend appreciation of the exchange rate of the Slovak koruna .
Vývoj dovozných cien bol v posledných rokoch tlmený predovšetkým trendom zhodnocovania výmenného kurzu slovenskej koruny .
Available assessments ECB Convergence Report May 2008
Dostupné analýzy naznačujú , že apreciácia koruny ECB Konvergenčná správa Máj 2008
suggest that the appreciation of the koruna has reduced inflation over the past year .
v minulom roku znížila infláciu .
1 , 2 The general pattern of inflation developments , in particular , the high volatility of inflation , is also apparent from other relevant price indices ( see Table 2 ) .
1 , 2 Celkový vývoj inflácie , predovšetkým jej vysoká volatilita , je tiež zjavný z ostatných relevantných cenových indexov ( tabuľka 2 ) .
In 2007 CPI inflation was 0.9 percentage point higher than HICP inflation as , in contrast to the HICP , the former index includes imputed rents as a proxy for owneroccupied housing , in which there was a relatively large increase in 2007 .
V roku 2007 bola inflácia vyjadrená indexom spotrebiteľských cien ( CPI ) o 0,9 percentuálneho bodu vyššia ako inflácia HICP , keďže na rozdiel od HICP tento index obsahuje aj imputované nájomné za domy a byty v osobnom vlastníctve , ktoré v roku 2007 zaznamenalo pomerne vysoký nárast .
Looking at recent developments , the annual rate of HICP inflation initially decelerated from a peak of 5 % in July and August 2006 to 1.2% a year later .
Pokiaľ ide o aktuálny vývoj , ročná miera inflácie HICP spočiatku klesla z maximálnych 5 % v júli a auguste 2006 na 1,2 % o rok neskôr .
This decline in inflation was mainly attributable to energy prices , whose contribution to overall inflation fell from approximately 3 percentage points in mid-2006 to just above zero in the second half of 2007 .
Tento pokles spôsobili predovšetkým ceny energií , ktorých príspevok k celkovej inflácii klesol z približne 3 percentuálnych bodov v polovici roka 2006 takmer na nulu v druhej polovici roka 2007 .
As an important part of the energy price component is regulated , the contribution of administered prices also fell ( to 0.5 percentage point in 2007 as a whole ) .
Keďže ceny významnej časti energetickej zložky sú regulované , klesol aj príspevok regulovaných cien ( na 0,5 percentuálneho bodu v roku 2007 ako celku ) .
The share of administered prices in Slovakia 's HICP basket amounts to 24 %.
Podiel regulovaných cien v koši HICP na Slovensku predstavuje 24 %.
The downward impact of regulated energy prices on annual inflation can be largely explained by developments in world energy prices in late 2006 and the appreciation of the Slovak koruna .
Klesajúci príspevok regulovaných cien energií k ročnej miere inflácie vyplýval predovšetkým z vývoja svetových cien energií koncom roka 2006 a zhodnocovania slovenskej koruny .
A favourable base effect also helped in 2007 , as there was a relatively sharp increase in energy prices in 2006 following the elimination of subsidies in the energy sector in previous years .
V roku 2007 svoju úlohu zohral aj priaznivý bázický efekt , pretože v roku 2006 po zrušení dotácií energetickému sektoru došlo k pomerne prudkému nárastu cien energií .
Since August 2007 the annual rate of HICP inflation has risen by 2.4 percentage points and stood at 3.6% in March 2008 ( see Table 3a ) .
Od augusta 2007 sa ročná miera inflácie HICP zvýšila o 2,4 percentuálneho bodu a v marci 2008 dosiahla 3,6 % ( tabuľka 3a ) .
This renewed increase in inflation is mainly associated with higher food , energy and services prices in the context of global , as well as domestic , inflationary pressures .
Tento opätovný nárast inflácie súvisí najmä s vyššími cenami potravín , energií a služieb v kontexte globálnych i domácich inflačných tlakov .
The current inflation picture should be viewed against a background of very dynamic economic conditions , with both domestic and external demand driving output growth .
Súčasný stav inflácie treba vnímať v spojitosti s veľmi dynamickým hospodárskym vývojom , pričom rast produkcie ťaží tak z domáceho , ako aj zo zahraničného dopytu .
In the fourth quarter of 2007 , real GDP growth increased sharply to 14.3% year on year , although this figure is distorted by anticipation effects related to the increase in excise duties on tobacco as of January 2008 ( adjusted for this oneoff impact , real GDP growth is estimated to have been around 12 % in the fourth quarter of 2007 ) .
V poslednom štvrťroku 2007 sa medziročný rast reálneho HDP prudko zvýšil na 14,3 %, aj keď táto hodnota je skreslená vplyvom očakávaní spojených so zvýšením spotrebnej dane z tabaku v januári 2008 ( po očistení od tohto jednorazového vplyvu sa tempo rastu reálneho HDP v poslednom štvrťroku 2007 odhaduje na približne 12 %) . Pokiaľ ide o ďalší vývoj , podľa najnovších dostupných inflačných prognóz významných
Looking ahead , the latest available inflation forecasts from major international institutions range from 3.2% to 3.8% for 2008 and from 2.8% to 3.8% for 2009 ( see Table 3b ) .
medzinárodných inštitúcií by mala miera inflácie v roku 2008 dosiahnuť 3,2 % až 3,8 % a v roku 2009 2,8 % až 3,8 % ( tabuľka 3b ) .
3 All these forecasts suggest that annual average inflation is likely to rise considerably in 2008 and to remain at a comparable level in 2009 .
3 Všetky tieto prognózy naznačujú , že priemerná ročná miera inflácie by sa v roku 2008 mala značne zvýšiť a v roku 2009 by mala zostať na porovnateľnej úrovni .
In view of current developments in global energy and food markets , and given ongoing strong growth in domestic demand , as well as the tightening of labour market conditions , the balance of risks to these forecasts for Slovakia is on the upside .
Vzhľadom na aktuálny vývoj na svetových energetických a potravinových trhoch a na pokračujúci dynamický rast domáceho dopytu , ako aj na rastúci nedostatok pracovných síl , pri týchto prognózach vývoja inflácie na Slovensku celkovo prevláda riziko , že jej skutočná miera by mohla byť vyššia .
Indeed , several factors that have temporarily dampened the inflation rate in the past are likely to vanish .
Viacero faktorov , ktoré mieru inflácie v minulosti prechodne tlmili , zrejme prestane pôsobiť .
First , in the past inflation was dampened by the appreciation of the Slovak koruna .
Po prvé , v minulosti infláciu brzdilo zhodnocovanie slovenskej koruny .
If the appreciation ceases to have a dampening effect on import prices , inflationary pressures might rise in the future .
Ak zhodnocovanie kurzu prestane tlmiť dovozné ceny , v budúcnosti sa môžu zvýšiť inflačné tlaky .
Second , tight labour market conditions and emerging bottlenecks in the labour market pose a risk of accelerating wage growth .
Po druhé , nedostatok pracovných síl a jeho konkrétne prejavy na trhu práce predstavujú riziko akcelerácie mzdového rastu .
4 Higher wage growth could push up unit labour costs and inflation , in particular , as labour productivity growth is likely to slow down from the exceptionally high rates of previous years .
4 Rýchlejší rast miezd by mohol zvýšiť jednotkové náklady práce a infláciu , najmä keď sa rast produktivity práce po výnimočne vysokých hodnotách v posledných rokoch pravdepodobne spomalí .
Third , energy prices pose an upside risk to the inflation projections , as the recent increase in global energy prices has not yet been fully reflected in consumer prices , including administered prices .
Po tretie , ceny energií predstavujú riziko , že skutočná inflácia prekročí prognózované hodnoty , keďže nedávny nárast globálnych cien energií sa do spotrebiteľských cien ( vrátane regulovaných cien ) ešte nepremietol v plnej miere .
Energy price hikes could also induce second-round effects on wages or indirect effects on other 1
Zvyšovanie cien energií by mohlo mať aj sekundárny vplyv na rast miezd , resp .
According to estimates by Národná banka Slovenska , the exchange rate pass-through coefficient is around 0.1 to 0.2 , i.e. a 1 % exchange rate appreciation against the euro reduces inflation within two years by 0.1 - 0.2 percentage point .
1 Podľa odhadov Národnej banky Slovenska je koeficient prenosu výmenného kurzu na úrovni približne 0,1 až 0,2 , čiže zhodnotenie výmenného kurzu o 1 % voči euru zníži infláciu v nasledujúcich dvoch rokoch o 0,1 až 0,2 percentuálneho bodu .
Based on this estimated exchange-rate pass-through , HICP inflation would have been from 0.3 to 0.5 percentage point higher at the end of 2007 without the effect of an exchange rate appreciation of 3-4 % ( see Národná banka Slovenska , Banking Journal Biatec , Vol. 15 , November 2007 ) .
Vychádzajúc z tohto odhadovaného koeficientu prenosu výmenného kurzu by bez vplyvu zhodnocovania výmenného kurzu o 3 až 4 % bola inflácia HICP na konci roka 2007 o 0,3 až 0,5 percentuálneho bodu vyššia ( Národná banka Slovenska , odborný bankový časopis Biatec , roč . 15 , november 2007 ) .
However , an agreement has been signed between the Slovak government , employers and trade unions aimed at linking wage developments to productivity growth .
4 V tejto súvislosti však treba spomenúť podpísanie dohody medzi slovenskou vládou , zamestnávateľmi a odborovými zväzmi , ktorej účelom je naviazať rast miezd na rast produktivity práce .
prices , especially if domestic demand conditions continue to be dynamic . Looking further ahead , the catching-up process is also likely to have a bearing on inflation over the coming years , given that GDP per capita and price levels are still lower in Slovakia than in the euro area ( see Table 2 ) .
Čo sa týka dlhodobejšieho vývoja , je pravdepodobné , že na infláciu bude mať v nasledujúcich rokoch vplyv aj proces dobiehania hospodársky rozvinutejších členských krajín , keďže HDP na obyvateľa a cenová hladina sú na Slovensku stále nižšie ako v eurozóne ( tabuľka 2 ) .
However , it is difficult to assess the exact size of the inflation effect resulting from this catching-up process .
Presný rozsah vplyvu tohto procesu dobiehania na infláciu sa však dá ťažko určiť .
To sum up , although the 12-month average rate of HICP inflation in Slovakia is currently well below the reference value , there are considerable concerns regarding the sustainability of inflation convergence .
Celkovo napriek tomu , že dvanásťmesačná priemerná miera inflácie HICP je na Slovensku v súčasnosti podstatne nižšia ako referenčná hodnota , existujú značné obavy v súvislosti s udržateľnosťou konvergencie inflácie .
Achieving an environment conducive to sustainable convergence in Slovakia requires , inter alia , the implementation of sufficiently tight fiscal policies and further structural reforms .
Vytvorenie priaznivého prostredia pre trvalú konvergenciu si na Slovensku okrem iného vyžaduje realizáciu dostatočne reštriktívnych rozpočtových opatrení a ďalšie štrukturálne reformy .
With regard to structural reforms , it will be crucial to improve the functioning of the labour market , which is characterised by persistently high structural unemployment , mismatches and insufficient labour mobility .
Pokiaľ ide o štrukturálne reformy , dôležité bude zlepšiť fungovanie trhu práce , ktorý sa v súčasnosti vyznačuje dlhodobo vysokou štrukturálnou nezamestnanosťou , nesúladom v kvalifikačnej štruktúre pracovných síl a ich nedostatočnou mobilitou .
Furthermore , wage increases , which in the past few years have hovered in a range of 7 % to 10 % per year , need to remain responsive to changes in labour productivity growth , labour market conditions and developments in competitor countries .
Okrem toho je potrebné , aby mzdový rast , ktorý sa v posledných rokoch pohyboval v rozmedzí 7 % až 10 % ročne , i naďalej reagoval na zmeny v raste produktivity práce , podmienky na trhu práce a vývoj v konkurenčných krajinách .
Slovakia will also need to resume its liberalisation of the economy and further enhance competition in product markets , particularly in the energy sector .
Zároveň bude potrebné , aby Slovensko pokračovalo v liberalizácii hospodárstva a ďalej zvyšovalo konkurenciu na trhu tovaru a služieb , predovšetkým v energetickom sektore .
Such measures , together with stability-oriented macroeconomic policies , will help to achieve an environment conducive to sustainable price stability , as well as promote competitiveness and employment growth .
Takéto opatrenia spolu s makroekonomickou politikou zameranou na stabilitu pomôžu vytvoriť priaznivé prostredie pre udržateľnú cenovú stabilitu a podporia konkurencieschopnosť a rast zamestnanosti .
5.9.2 FISCAL DEVELOPMENTS
5.9.2 Fiškálny vývoj Na Slovensko sa v súčasnosti vzťahuje rozhodnutie Rady EÚ o existencii nadmerného
government budget balance showed a deficit of 2.2% of GDP , i.e. below the 3 % reference value .
deficitu . V referenčnom roku 2007 sa rozpočet verejnej správy skončil deficitom 2,2 % HDP , čo je menej ako referenčná hodnota 3 %.
The general government debt-to-GDP ratio was 29.4% , i.e. well below the 60 % reference value ( see Table 4 ) .
Pomer dlhu verejnej správy k HDP bol 29,4 %, čo je značne pod referenčnou hodnotou 60 % ( tabuľka 4 ) .
Compared with the previous year , the deficit ratio decreased by 1.4 percentage points and the government debt ratio declined by 1 percentage point .
V porovnaní s predchádzajúcim rokom klesol pomer deficitu o 1,4 percentuálneho bodu a pomer verejného dlhu o 1 percentuálny bod .
In 2008 , the deficit ratio is forecast by the European Commission to decline to 2.0% and the government debt ratio is projected to slightly decline to 29.2% .
Podľa prognóz Európskej komisie má v roku 2008 pomer deficitu klesnúť na 2,0 % a pomer dlhu verejnej správy sa má mierne znížiť na 29,2 %.
In 2006 and 2007 the deficit ratio exceeded the ratio of public investment expenditure to GDP .
V rokoch 2006 a 2007 bol pomer deficitu vyšší ako pomer výdavkov na verejné investície k HDP .
Looking back over the years 1998 to 2007 , a pattern of initially volatile but subsequently improving outturns has been observed in the deficit-to-GDP ratio ( see Chart 3a and Table 7 ) .
Od roku 1998 do roku 2007 vývoj pomeru deficitu k HDP síce charakterizovala počiatočná volatilita , ale neskôr sa jeho hodnoty zlepšovali ( graf 3a , tabuľka 7 ) .
Starting from 5.3% in 1998 , the deficit ratio increased sharply to the very high level of 12.2% in 2000 , reflecting mainly the costs of bank restructuring .
Z počiatočných 5,3 % v roku 1998 pomer deficitu prudko vzrástol až na veľmi vysokú úroveň 12,2 % dosiahnutú v roku 2000 , pričom hlavným dôvodom boli náklady na reštrukturalizáciu bánk .
In the years thereafter the balance improved , reaching a deficit of 2.2% in 2007 .
V nasledujúcich rokoch sa rozpočtové saldo zlepšovalo a rok 2007 sa skončil deficitom 2,2 %.
Slovakia has been subject to an EU Council decision on the existence of an excessive deficit since 2004 .
Na Slovensko sa od roka 2004 vzťahuje rozhodnutie Rady EÚ o existencii nadmerného deficitu .
As is shown in greater detail in Chart 3b , European Commission estimates indicate that cyclical factors have had a small deficit-reducing impact on changes in the fiscal balance in recent years .
Ako vidieť z grafu 3b , odhady Európskej komisie naznačujú , že cyklické faktory v posledných rokoch rozpočtový deficit mierne znižovali .
Non-cyclical factors had a mixed impact on the budget balance over the period under review , with a strong deficitincreasing effect in 2000 and significant deficitreducing effects in 2001 and 2003 .
Necyklické faktory mali na rozpočtové saldo v sledovanom období rôzny vplyv , pričom v roku 2000 deficit značne zvýšili a v rokoch 2001 a 2003 naopak podstatne znížili .
In 2005 and 2006 , non-cyclical factors tended to increase the deficit , mainly due to the introduction of the pension reform ( e.g. the implementation of a funded second pillar ) , which caused an increase in the deficit in the years 2005-07 .
V rokoch 2005 a 2006 mali necyklické faktory sklon deficit zvyšovať , pričom hlavným dôvodom bola reforma systému dôchodkového zabezpečenia ( napr . zavedenie kapitalizačného druhého piliera ) , ktorá spôsobila zvýšenie deficitu v rokoch 2005 až 2007 .
In 2007 non-cyclical factors tended to , overall , slightly decrease the deficit .
V roku 2007 mali necyklické faktory celkovo tendenciu deficit mierne znižovať .
In the absence of temporary measures between 2006 and 2007 , this seems to reflect mainly lasting structural changes .
Vzhľadom na to , že v rokoch 2006 a 2007 neboli prijaté žiadne dočasné opatrenia , podľa všetkého za tým stoja trvalé štrukturálne zmeny .
Finally , in fast growing economies the strength of the budgetary position , as measured by the structural balance , may be overestimated because of recent positive revenue surprises , which may be reversed in a downturn .
A v neposlednom rade v dynamicky rastúcich ekonomikách môže byť sila rozpočtovej pozície meraná štrukturálnym saldom nadhodnotená v dôsledku súčasných neplánovaných rozpočtových príjmov , po ktorých môže naopak nasledovať výpadok .
ECB Convergence Report May 2008 Slovakia is at present subject to an EU Council decision on the existence of an excessive deficit .
ECB Konvergenčná správa Máj 2008
185 Between 1998 and 2007 , the general government debt-to-GDP ratio decreased cumulatively by 5.1 percentage points ( see Chart 2a and Table 5 ) .
Za obdobie 1998 až 2007 sa pomer dlhu verejnej správy k HDP celkovo znížil o 5,1 percentuálneho bodu ( graf 2a a tabuľka 5 ) .
It initially rose steeply , from 34.5% in 1998 to 50.4% in 2000 , mainly owing to debt takeovers related to banking sector restructuring .
Spočiatku rýchlo rástol , z 34,5 % v roku 1998 na 50,4 % v roku 2000 , najmä v dôsledku prevzatia dlhu v rámci reštrukturalizácie bankového sektora .
The debt ratio started to decline in 2001 and reached 29.4% in 2007 .
V roku 2001 začal pomer dlhu klesať a v roku 2007 predstavoval 29,4 %.
As shown in greater detail in Chart 2b , the strongest factor underlying the increase in the public debt ratio was the persistent primary deficit .
Ako to podrobnejšie ilustruje graf 2b , najsilnejším faktorom zvyšujúcim pomer verejného dlhu bol neustály primárny deficit .
Deficit-debt adjustments had a strong debt-increasing effect in 1999 but an overall debt-decreasing effect in the following years , to a large extent as a result of debt repayments from privatisation receipts ( Table 6 ) .
Úpravy vzťahu deficitu a dlhu v roku 1999 mieru zadlženosti výrazne zvýšili , ale v nasledujúcich rokoch ju celkovo znižovali , a to predovšetkým v dôsledku splácania dlhov z privatizačných príjmov ( tabuľka 6 ) .
The growth / interest-rate differential had only a minor impact .
Vplyv rozdielu medzi tempom rastu a úrokovými mierami bol len nepodstatný .
The patterns observed until the early 2000s may be seen as indicative of the close link between primary deficits and adverse debt dynamics , irrespective of the starting level of debt .
Vývoj pozorovaný až do začiatku tohto desaťročia môže poukazovať na úzke prepojenie medzi primárnymi deficitmi a nepriaznivou dynamikou vývoja zadlženosti , a to nezávisle od východiskovej úrovne dlhu .
In this context , it may be noted that the share of government debt with a short-term maturity was noticeable until 2003 , after which it decreased significantly ( Table 5 ) .
V tejto súvislosti možno spomenúť , že podiel verejného dlhu s krátkodobou splatnosťou bol až do roka 2003 zreteľný , ale neskôr sa podstatne znížil ( tabuľka 5 ) .
The proportion of debt with a shortterm maturity is now negligible , and , taking into account the level of the debt ratio , fiscal balances are insensitive to changes in interest rates .
V súčasnosti je podiel dlhu s krátkodobou splatnosťou zanedbateľný a vzhľadom na výšku zadlženosti je rozpočtové saldo necitlivé na zmeny úrokových mier .
Although the proportion of government debt denominated in foreign currency has been decreasing from the high level reached in 1999 , it remains relatively high , at more than 20 %.
Aj keď podiel verejného dlhu v cudzej mene z vysokej úrovne dosiahnutej v roku 1999 priebežne klesá , pri viac ako 20 % je stále pomerne vysoký .
However , this is almost entirely denominated in euro .
Takmer celý dlh je však denominovaný v eurách .
Fiscal balances are therefore relatively insensitive to changes in exchange rates other than that of the koruna vis-à-vis the euro .
To znamená , že rozpočtové saldo je pomerne necitlivé na zmeny výmenných kurzov , s výnimkou kurzu koruny voči euru .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , Chart 4 and Table 7 show that the general government total expenditure-to-GDP ratio stood at 45.7% in 1998 .
Pri hodnotení trendov vývoja iných rozpočtových ukazovateľov graf 4 a tabuľka 7 ukazujú , že pomer celkových výdavkov verejnej správy k HDP v roku 1998 dosahoval 45,7 %.