natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1 PRICE DEVELOPMENTS Table 1 HICP inflation ( annual percentage changes ) 2004 2004 2004 2004 Sep. 2003 May June July Aug .
CENOVÝ VÝVOJ Tabuľka 1 Inflácia HICP ( ročná percentuálna zmena ) 2004 máj Inflácia HICP Referenčná hodnota 1 ) Eurozóna 2 ) 3,1 2004 jún 3,2 2004 júl 3,1 2004 aug .
to Aug .
2,5 sep. 2003 až aug .
Chart 1 Price developments ( annual average percentage changes ) 1 ) HICP CPI unit labour costs import deflator 15 10 5 0 15 10 5 0 - 5 - 10 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Sources : Eurostat and national data .
Graf 1 Cenový vývoj ( priemerná ročná percentuálna zmena ) 1 ) HICP CPI Jednotkové náklady práce Deflátor importu 15 15 10 5 0 - 5 - 10 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Zdroj : Eurostat a národné údaje .
Table 2 Measures of inflation and related indicators ( annual percentage changes , unless otherwise stated ) 1996 Measures of inflation HICP CPI CPI excluding changes in net indirect taxes Private consumption deflator GDP deflator Producer prices 1 ) Related indicators Real GDP growth Output gap ( percentage points ) Unemployment rate (%) 2 ) Unit labour costs , whole economy Compensation per employee , whole economy Labour productivity , whole economy Imports of goods and services deflator Exchange rate 3 ) Money supply ( M3 ) 4 ) Lending from banks 4 ) Stock prices ( MALTEX Index ) 4 ) Residential property prices 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2.5 2.0 0.9 4.0 4.7 0.4 14.5 0.4 18.3
Tabuľka 2 Miera inflácie a súvisiace indikátory ( ročná percentuálna zmena , ak nie je uvedené inak ) 1996 Miera inflácie HICP CPI CPI bez zmien čistých nepriamych daní Deflátor súkromnej spotreby Deflátor HDP Ceny výrobcov 1 ) Súvisiace indikátory Rast reálneho HDP Produkčná medzera ( v percentuálnych bodoch ) Miera nezamestnanosti ( v %) 2 ) Jednotkové náklady práce , celé národné hospodárstvo Odmena na zamestnanca , celé národné hospodárstvo Produktivita práce , celé národné hospodárstvo Deflátor dovozu tovarov a služieb Výmenný kurz 3 ) Peňažná zásoba ( M3 ) 4 ) Bankové úvery 4 ) Akciové ceny ( index MALTEX ) 4 ) Ceny obytných nehnuteľností 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003
Sources : Eurostat and national data ( CPI , residential property prices , unit labour costs , compensation per employee , labour productivity , GDP ) .
Zdroj : Eurostat , národné údaje ( CPI , ceny obytných nehnuteľností , jednotkové náklady práce , odmena na zamestnanca , produktivita práce , HDP ) .
4 ) Annual percentage change of end of period data , ECB definition . 142
4 ) Ročné percentuálna zmena údaja z konca obdobia , definícia ECB .
. ( b ) Inflation forecasts 2004 European Commission ( spring 2004 ) , CPI OECD ( May 2004 ) , CPI IMF ( September 2004 ) , CPI Consensus Economics ( September 2004 ) , CPI Sources : European Commission , OECD , IMF and Consensus Economics .
( b ) Prognózy inflácie 2004 Európskej komisie ( jar 2004 ) , CPI OECD ( máj 2004 ) , CPI MMF ( september 2004 ) , CPI Consensus Economics ( september 2004 ) , CPI Zdroj : Európska komisia , OECD , MMF a Consensus Economics . 1,8 .
ECB Convergence report 2004 143
ECB Konvergenčná správa 2004
2 FISCAL DEVELOPMENTS Table 4 General government fiscal position ( as a percentage of GDP ) 2002 General government surplus (+)/ deficit (-) Reference value Surplus / deficit , net of government investment expenditure General government gross debt Reference value - 5.9 - 3 - 1.3 62.7 60 2003 - 9.7 - 3 - 4.5 71.1 60 2004 1 ) - 5.2 - 3 0.6 73.8 60 2 )
2 . FIŠKÁLNY VÝVOJ Tabuľka 4 Fiškálna pozícia verejnej správy ( v percentách HDP ) 2002 Prebytok (+)/ deficit ( ) Referenčná hodnota Prebytok / deficit očistený o investičné výdavky verejnej správy 2 ) Hrubý dlh verejnej správy Referenčná hodnota 5,9 3 1,3 62,7 60 2003 9,7 3 4,5 71,1 60 2004 1 ) 5,2 3 0,6 73,8 60
2 ) A negative sign indicates that the government deficit is higher than investment expenditure .
2 ) Záporné znamienko znamená , že dlh verejnej správy je vyšší než investície verejnej správy .
Chart 2 General government gross debt ( as a percentage of GDP )
Graf 2 Hrubý dlh verejnej správy ( v percentách HDP )
( a ) Levels
( a ) Úroveň
( b ) Annual changes and underlying factors primary balance growth / interest rate differential deficit-debt adjustment total change
( b ) Ročné zmeny a ich príčiny Primárne saldo Rozdiel medzi mierou rastu a úrokovou mierou Rozdiel medzi deficitom rozpočtového hospodárenia a zmenou štátneho dlhu Celková zmena
Table 5 General government gross debt -- structural features 1996 Total debt ( as a percentage of GDP ) Composition by currency (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Euro 1 ) Other foreign currencies Domestic ownership (% of total ) Average residual maturity Composition by maturity 2 ) (% of total ) Short-term ( up to and including one year ) Medium and long-term ( over one year ) 40.0 .
Tabuľka 5 Hrubý dlh verejnej správy -- štrukturálne charakteristiky 1996 Celkový dlh ( v percentách HDP ) Zloženie podľa mien ( v % z celku ) V domácej mene V cudzích menách V eurách 1 ) V iných cudzích menách Domáce vlastníctvo ( v % z celku ) Priemerná zostatková lehota do splatnosti Zloženie podľa splatnosti 2 ) ( v % z celku ) Krátkodobý dlh ( do 1 roku vrátane ) Stredno a dlhodobý dlh ( viac ako 1 rok ) 40,0 .
Chart 3 General government surplus (+) / deficit (-) ( as a percentage of GDP )
Graf 3 Prebytok (+) / deficit (-) verejnej správy ( v percentách HDP )
Table 6 General government deficit-debt adjustment ( as a percentage of GDP ) 1996 Change in general government debt General government surplus (+)/ deficit (-) Deficit-debt adjustment Net acquisitions (+)/ net sales (-) of financial assets Currency and deposits Loans and securities other than shares Shares and other equity Privatisations Equity injections Other Other financial assets Valuation changes of general government debt Foreign exchange holding gains (-)/ losses (+) Other valuation effects 1 ) Other changes in general government debt 2 ) .
Tabuľka 6 Rozdiel medzi deficitom a zmenou dlhu verejnej správy ( v percentách HDP ) 1996 Zmena dlhu verejnej správy Prebytok (+) / deficit ( ) verejnej správy Rozdiel medzi deficitom a zmenou dlhu verejnej správy Čistý nákup (+) / čistý predaj ( ) finančných aktív Hotovosť a vklady Úvery a cenné papiere iné ako akcie Akcie a iné majetkové účasti Privatizácia Navýšenie kapitálu Ostatné Ostatné finančné aktíva Zmena štátneho dlhu v dôsledku precenenia Kurzové straty (+) / zisky ( ) z devízových položiek Ostatné účinky precenenia 1 ) Ostatné zmeny štátneho dlhu 2 ) .
ECB Convergence report 2004 145
ECB Konvergenčná správa 2004
Chart 4 General government expenditure and revenue ( as a percentage of GDP ) total expenditure total revenue 55 50 45 40 35 30 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 55 50 45 40 35 30
Graf 5 Možnosti vývoja pomeru dlhu pri alternatívnych predpokladoch pomeru fiškálneho salda ( v percentách HDP ) Celkové výdavky Celkové príjmy 55 50 45 40 35 30 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 55 50 45 40 35 30
Chart 5 Potential future debt ratios under alternative assumptions for fiscal balance ratios ( as a percentage of GDP ) constant overall balance constant primary balance balanced budget 90 85 80 75 70 65 60 55 50 45 90 85 80 75 70 65 60 55 50 45
Konštantné celkové saldo Konštantné primárne saldo Vyrovnaný rozpočet 90 85 80 75 70 65 60 55 50 45 90 85 80 75 70 65 60 55 50 45
Note : The three scenarios assume that the debt ratio of 73.8% of GDP for 2004 is as forecast and that the 2004 overall balance of 5.2% of GDP or the primary balance of 1.4% of GDP will be kept constant over the period considered ( as a percentage of GDP ) , or , alternatively , that a balanced budget is maintained from 2005 onwards . The underlying assumptions are a real trend GDP growth rate in 2004 of 3.1% equal to the average real growth rate from 1995 to 2004 ;
Poznámka : Tieto tri scenáre predpokladajú , že pomer dlhu 73,8 % HDP za rok 2004 zostane na prognózovanej úrovni , a že v celom sledovanom období celkové saldo za rok 2004 5,2 % HDP bude konštantné , alebo že primárne saldo 1,4 % HDP bude konštantné , alebo alternatívne , že počnúc rokom 2005 bude rozpočet vyrovnaný .
an inflation rate of 2 %; and , in the constant primary balance scenario , a nominal interest rate of 6 %.
Východiskovým predpokladom je miera reálneho rastu HDP 3,1 %, čo je hodnota rovná priemernému rastu v období 1995 až 2004 , ďalej miera inflácie 2 %, a v prípade scenára s konštantným primárnym saldom nominálna úroková miera 6 %.
Table 7 General government budgetary position ( as a percentage of GDP ) 1996 Total revenue Current revenue Direct taxes Indirect taxes Social security contributions Other current revenue Capital revenue Total expenditure Current expenditure Compensation of employees Social benefits other than in kind Interest payable Of which : impact of swaps and FRAs Other current expenditure Capital expenditure Surplus (+)/ deficit (-) Primary balance Surplus / deficit , net of government investment expenditure .
Tabuľka 7 Rozpočtová pozícia verejnej správy ( v percentách HDP ) 1996 Celkové príjmy Bežné príjmy Priame dane Nepriame dane Príspevky sociálneho zabezpečenia Ostatné bežné príjmy Investičné príjmy Celkové výdavky Bežné výdavky Odmeny zamestnancom Nenaturálne sociálne dávky Splatné úroky Z toho : dopady swapov a kontraktov FRA Ostatné bežné výdavky Investičné výdavky Prebytok (+) / deficit ( ) Primárne saldo o Prebytok / deficit po očistení investičné výdavky štátnej správy .
Discrepancies for 1998 are being investigated .
Diskrepancie za rok 1998 sa preverujú . 150
146 ECB Convergence report 2004
ECB Konvergenčná správa 2004
Table 8 Projections of elderly dependency ratio 2000 Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) 2010 2020 2030 2040 2050 18.3
Tabuľka 8 Projekcia pomeru populácie v postproduktívnom veku 2000 Pomer populácie v postproduktívnom veku ( počet osôb starších ako 65 rokov k počtu osôb vo veku od 15 do 64 rokov ) 2010 2020 2030 2040 2050
Source : ECB calculations based on data from the United Nations World Population Prospects : the 2002 revision ( medium variant ) .
45,9 Zdroj : Výpočty ECB na základe údajov United Nations World Population Prospects , rok 2002 ( stredný variant ) .
ECB Convergence report 2004 147
ECB Konvergenčná správa 2004
3 EXCHANGE RATE DEVELOPMENTS Table 9 ( a ) Exchange rate stability Membership of the exchange rate mechanism ( ERM II ) Membership since Devaluation of bilateral central rate on country 's own initiative Maximum upward and downward deviations 1 October 2002 to 30 September 2004 : Euro 1 )
3 VÝVOJ VÝMENNÉHO KURZU Tabuľka 9 ( a ) Stabilita výmenného kurzu Členstvo v mechanizme výmenných kurzov ( ERM II ) Začiatok členstva Devalvácia dvojstrannej centrálnej parity z vlastnej iniciatívy krajiny Maximálna odchýlka nadol a nahor 1 ) 1 . október 2002 až 30 .
No -- -- Maximum upward deviation 0.0 Maximum downward deviation - 4.5
september 2004 : Euro Maximálna odchýlka nahor 0,0 Nie -- -- Maximálna odchýlka nadol 4,5
Source : ECB . 1 ) Maximum percentage deviations of the bilateral exchange rate against the euro from October 2002 .
Zdroj : ECB 1 ) Maximálna percentuálna odchýlka dvojstranného výmenného kurzu voči euru od októbra 2002 .
( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Maltese lira ( average of three-month period ending in specified month ) Dec. 2002 Exchange rate volatility 1 ) Short-term interest rate differential 2 ) 1.9 0.7 Mar .
( b ) Kľúčové indikátory tlakov na výmenný kurz maltskej líry ( priemer trojmesačného obdobia končiaceho sa daným mesiacom ) dec. 2002 Volatilita výmenného kurzu 1 ) Rozdiel medzi krátkodobými úrokovými mierami 1,9 0,7 mar .
2003 2.9 0.9 June 2003 3.9 1.1 Sep. 2003 2.1 1.0 Dec. 2003 1.9 0.8 Mar .
2003 2,9 0,9 jún 2003 3.9 1,1 sep. 2003 2,1 1,0 dec. 2003 1,9 0,8 mar .
2004 1.6 0.9 June 2004 1.9 0.8 Sep. 2004 1.4 0.8
2004 1,6 0,9 jún 2004 1,9 0,8 sep. 2004 1,4 0,8 2 )
2 ) Differential ( in percentage points ) between three month primary market Treasury bill rates and the three month Euribor interest rate .
2 ) Rozdiel ( v percentuálnych bodoch ) medzi trojmesačnou úrokovou mierou primárneho trhu štátnych pokladničných poukážok a trojmesačnou úrokovou mierou Euribor .
Chart 6 Maltese lira : Exchange rate against the euro ( daily data ;
Graf 6 Maltská líra -- výmenný kurz voči euru ( denné údaje ;
Note : An upward movement of the line indicates an appreciation of the Maltese lira , while a downward movement indicates a depreciation .
Poznámka : Pohyb krivky nahor znamená zhodnotenie slovenskej koruny a nadol jej znehodnotenie . 152
148 ECB Convergence report 2004
ECB Konvergenčná správa 2004
Table 10 Maltese lira : Real exchange rate developments ( monthly data ;
Tabuľka 10 Maltská líra -- vývoj výmenného kurzu ( mesačné údaje ;
September 2004 compared with different benchmark periods ) Average January 1996 to September 2004 Real bilateral exchange rate against the euro 1 ) Memo items : Nominal effective exchange rate 2 ) Real effective exchange rate 1 ) , 2 ) 1.2 4.7 8.4 Average January 1999 to September 2004 - 2.5 4.5 6.2
september 2004 v porovnaní s jednotlivými referenčnými obdobiami ) Priemer od januára 1996 do septembra 2004 Reálny dvojstranný výmenný kurz voči euru 1 ) Memo položky : Nominálny efektívny výmenný kurz 2 ) Reálny efektívny výmenný kurz 1 ) , 2 ) 1,2 4,7 8,4 Priemer od januára 1999 do septembra 2004 2,5 4,5 6,2
Table 11 External developments ( as a percentage of GDP , unless otherwise stated ) 1996 Current account plus capital account balance Combined direct and portfolio investment balance 1 ) Direct investment balance Portfolio investment balance Net international investment position Exports of goods and services 2 ) Imports of goods and services 2 ) Exports of goods to the euro area 3 ) , 4 ) Imports of goods from the euro area 3 ) , 4 ) Memo item : Intra-EU25 exports of goods 3 ) , 4 ) Intra-EU25 imports of goods 3 ) , 4 ) - 10.4 4.6 8.1 - 3.5 26.3 85.3 98.8 48.8 53.3 57.8 69.2 1997 - 5.7 5.2 1.9 3.3 21.8 83.2 91.1 45.8 55.6 54.8 72.0 1998 - 5.4 4.8 7.2 - 2.4 20.0 85.6 91.6 44.6 55.7 54.9 70.1 1999 - 2.5 7.0 19.9 - 12.9 15.5 82.9 88.0 39.1 53.5 49.1 66.1 2000 - 13.2 - 4.0 16.2 - 20.2 4.5 93.3 103.4 25.7 51.1 34.0 60.5 2001 - 4.2 - 4.7 6.7 - 11.4 7.3 80.8 86.0 38.8 52.3 49.3 64.4 2002 - 0.9 - 20.2 - 10.4 - 9.8 36.3 83.1 83.4 31.8 55.5 45.1 67.9 2003 - 5.4 - 24.7 7.3 - 31.9 42.0 77.0 82.2 31.9 57.2 46.3 68.5
Tabuľka 11 Vývoj vo vzťahu k zahraničiu ( v percentách HDP , ak nie je uvedené inak ) 1996 Saldo bežného účtu plus kapitálového účtu Spojené saldo priamych a portfóliových investícií 1 ) Saldo priamych investícií Saldo portfóliových investícií Čistá medzinárodná investičná pozícia Vývoz tovarov a služieb 2 ) Dovoz tovarov a služieb 2 ) Vývoz tovarov do eurozóny 3 ) , 4 ) Dovoz tovarov z eurozóny 3 ) , 4 ) Memo položky : Vývoz tovarov a služieb do krajín EÚ 25 3 ) , 4 ) Dovoz tovarov a služieb z krajín EÚ 25 3 ) , 4 ) 10,4 4,6 8,1 3,5 26,3 85,3 98,8 48,8 53,3 57,8 69,2 1997 5,7 5,2 1,9 3,3 21,8 83,2 91,1 45,8 55,6 54,8 72,0 1998 5,4 4,8 7,2 2,4 20,0 85,6 91,6 44,6 55,7 54,9 70,1 1999 2,5 7,0 19,9 12,9 15,5 82,9 88,0 39,1 53,5 49,1 66,1 2000 13,2 4,0 16,2 20,2 4,5 93,3 103,4 25,7 51,1 34,0 60,5 2001 4,2 4,7 6,7 11,4 7,3 80,8 86,0 38,8 52,3 49,3 64,4 2002 0,9 20,2 10,4 9,8 36,3 83,1 83,4 31,8 55,5 45,1 67,9 2003 5,4 24,7 7,3 31,9 42,0 77,0 82,2 31,9 57,2 46,3 68,5
ECB Convergence report 2004 149
ECB Konvergenčná správa 2004
average of observations through period ) May 04 Long-term interest rate Reference value 1 ) Euro area 2 ) 4.7 4.4 June 04 4.7 4.4 July 04 4.7 4.3 Aug .
máj 2004 Dlhodobá úroková miera Referenčná hodnota 1 ) Eurozóna 2 ) 4,7 4,4 jún 2004 4,7 4,4
04 4.7 4.2 Sep. 2003 to Aug .
júl 2004 4,7 4,3 aug .
Chart 7 ( monthly averages in percentages ) ( a ) Long-term interest rate ( b ) Long-term interest rate and HICP inflation differentials vis-à-vis the euro area long-term interest rate differential HICP inflation differential 7 7 2 2
Graf 7 ( mesačný priemer v percentách ) Diferenciál dlhodobých úrokových mier Inflačný diferenciál ( HICP ) 7 7
4 Jan.
4 jan.
4 June 2001 Nov. Apr . Sep. 2002 Feb. July Dec. 2003 May 2004
4 jún 2001 nov. apr . sep. 2002 feb. júl 2003 dec. máj 2004
- 2 Jan.
- 2 jan.
- 2 June Nov. 2001 Apr. Sep . 2002 Feb. July Dec. May 2003 2004
- 2 jún 2001 nov. apr . sep. 2002 feb. júl 2003 dec. máj 2004
Sources : ECB , European Commission Services .
Sources : ECB , European Commission Services .
8 POLAND 8.1 PRICE DEVELOPMENTS Over the reference period from September 2003 to August 2004 the average rate of HICP inflation in Poland was 2.5% , i.e. just above the reference value of 2.4% ( see Table 1 ) .
CENOVÝ VÝVOJ V sledovanom období od septembra 2003 do augusta 2004 dosahovala inflácia HICP v Poľsku priemernú úroveň 2,5 %, čo je nad referenčnou hodnotou vo výške 2,4 % ( tabuľka 1 ) .
Looking back over a longer period , consumer price inflation in Poland has followed a broad downward trend , with CPI inflation falling from around 20 % in 1996 to around 7 % in 1999 ( see Chart 1 ) .
Pri spätnom pohľade na dlhšie obdobie vidieť , že inflácia meraná indexom spotrebiteľských cien vykazovala v Poľsku vo všeobecnosti klesajúci trend , pričom index spotrebiteľských cien klesol z hodnoty približne 20 % v roku 1996 na približne 7 % v roku 1999 ( graf 1 ) .
This path was temporarily halted in 2000 , when inflation rose again to around 10 %, reflecting increases in food , oil and services prices .
Tento vývoj sa dočasne zastavil v roku 2000 , keď sa inflácia v dôsledku zvýšenia cien potravín , ropy a služieb opäť zdvihla na hranicu asi 10 %.
In 2001 the disinflation process restarted , bringing inflation to very low levels .
Po opätovnom naštartovaní procesu znižovania inflácie v roku 2001 dosiahla inflácia v Poľsku veľmi nízku úroveň .
More recently , however , inflation started to rise again .
V poslednom období však začala opäť rásť .
The process of disinflation reflects a number of important policy choices , most notably the shift in the orientation of monetary policy towards the achievement of price stability in the medium term , which is the primary objective as enshrined in the central bank law .
Proces znižovania inflácie odzrkadľuje niekoľko dôležitých hospodársko politických rozhodnutí , z ktorých najdôležitejším bola zmena orientácie menovej politiky na dosiahnutie cenovej stability v strednodobom horizonte , čo je zakotvené aj v zákone o centrálnej banke .
In 1998 Poland adopted an inflation targeting framework , which until 2003 consisted of two main elements , namely a medium term CPI target of below 4 % to be achieved by end 2003 and an annual CPI inflation target band , the level of which was gradually lowered over the years in line with progress in disinflation .
V roku 1998 Poľsko zaviedlo rámec inflačného cielenia , ktorý pozostával z dvoch hlavných zložiek , a to zo strednodobého cieľa inflácie meranej indexom spotrebiteľských cien ( CPI ) pod hranicou 4 %, ktorý mal byť dosiahnutý do konca roku 2003 , a z cieľového pásma ročnej miery inflácie meranej indexom spotrebiteľských cien , ktorého úroveň sa mala v priebehu rokov znižovať v súlade s poklesom inflácie .
Since the beginning of 2004 monetary policy has aimed towards a continuous medium term CPI inflation target of 2.5% ± 1 percentage point .
Od začiatku roka 2004 sa menová politika sústreďuje na priebežné dosahovanie strednodobého cieľa inflácie CPI vo výške 2,5 % ± 1 percentuálny bod .
The inflation targeting framework has been accompanied by a change in exchange rate policy , as Poland shifted from a crawling peg to a floating exchange rate regime in April 2000 .
Zavedenie rámca inflačného cielenia sprevádzala aj zmena v oblasti politiky výmenných kurzov , keď Poľsko v apríli 2000 prešlo z režimu viazaného výmenného kurzu na režim plávajúceho kurzu .
Moreover , the stabilisation of price developments has been supported by a number of reforms designed to enhance product market competition and the liberalisation of financial markets .
Okrem toho stabilizáciu vývoja cien podporilo aj viacero reforiem pripravených s cieľom zlepšiť konkurenčné prostredie na trhoch tovarov a služieb a liberalizovať finančné trhy .
The reduction of inflation during the late 1990s was achieved in parallel with strong real GDP growth .
Zníženie inflácie koncom 90 .
However , real GDP growth decelerated considerably at the end of 2000 , which had a downward effect on inflation .
rokov bolo dosiahnuté súbežne s rýchlym rastom reálneho HDP . Ten sa však koncom roku 2000 výrazne spomalil , čo viedlo k poklesu inflácie .
The economy only started to recover gradually from the end of 2002 ( see Table 2 ) .
Hospodárstvo sa začalo od konca roka 2002 postupne zotavovať ( tabuľka 2 ) .
Partly as a result of the economic slowdown but also reflecting the restructuring of the economy and significant labour market rigidities , the unemployment rate doubled from around 10 % in 1998 to almost 20 % in 2002 .
Čiastočne v dôsledku hospodárskeho spomalenia a tiež reštrukturalizácie ekonomiky a značnej nepružnosti trhu práce došlo k zdvojnásobeniu miery nezamestnanosti z úrovne asi 10 % v roku 1998 na takmer 20 % v roku 2002 .
Growth in compensation per employee continued to rise at double digit rates during the review period before declining to 2 % in 2002 , resulting in a negative growth rate for unit labour costs in 2002 .
Rast odmeny na zamestnanca v sledovanom období naďalej rástol dvojciferným číslom až do roku 2002 , keď klesol na 2 %. Výsledkom tohto prudkého zníženia bola negatívna miera rastu jednotkových nákladov práce za rok 2002 .
In line with exchange rate developments , import price inflation fell sharply at the end of the 1990s before starting to gain momentum again from 2002 onwards .
V súlade s vývojom výmenných kurzov koncom 90 . rokov prudko klesla aj inflácia dovozných cien , od roku 2002 však opäť začala naberať na tempe .
Low rates of inflation are also apparent when looking at other price indices ( see Table 2 ) .
Nízka miera inflácie je zjavná aj z pohľadu na iné cenové indexy ( tabuľka 2 ) .
Inflation rates were rather volatile over the review period mainly on account of developments in food and oil prices , which together have a weight of more than 30 % in the consumer price basket .
Počas sledovaného obdobia boli miery inflácie dosť nestále , čo bolo spôsobené najmä vývojom cien potravín a ropy , ktoré majú spolu v rámci spotrebiteľského koša váhu vyše 30 %.
Looking at recent trends and forecasts , HICP inflation increased markedly from 0.1% year on year in April 2003 to 4.9% year on year in August 2004 ( see Table 3a ) .
Aktuálny vývoj a prognózy ukazujú , že ročná miera inflácie HICP medziročne výrazne vzrástla z 0,1 % v apríli 2003 na 4,9 % v auguste 2004 ( tabuľka 3a ) .
While increasing food and oil prices played a significant role , other temporary factors such as EU accession related tax and price adjustments also contributed to higher inflation rates .
Významnú úlohu pri tomto zvýšení zohrali ceny potravín a ropy , prispeli k nemu však aj iné dočasné faktory , ako úpravy daní a cien v súvislosti so vstupom do EÚ .
The recent hike in inflation also partly reflects the lagged pass through of the depreciation in the exchange rate of the zloty , which started in mid 2001 and reached its lowest level in early 2004 , before the zloty started to strengthen again .
Nedávny nárast inflácie tiež čiastočne zohľadňuje oneskorený efekt znehodnotenia výmenného kurzu poľského zlotého , ktorý začal klesať v polovici roka 2001 a svoju najnižšiu úroveň dosiahol začiatkom roka 2004 .
The latest available inflation forecasts of most major international institutions and market participants suggest a rate of inflation of between 3 % and 4 % for 2004 and 2005 , as domestic demand is expected to gain further momentum ( see Table 3b ) . This is well below the more recent inflation forecast of Narodowy Bank Polski .
Od tohto obdobia sa začala poľská mena opäť posilňovať . Najnovšie dostupné prognózy väčšiny hlavných medzinárodných inštitúcií a účastníkov trhu týkajúce sa inflácie v Poľsku naznačujú , že vzhľadom na očakávania , že domáci dopyt opäť naberie na intenzite , miera inflácie by sa mala v rokoch 2004 a 2005 pohybovať medzi 3 až 4 % ( tabuľka 3b ) .