natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Norwegian authorities stated, in this context, that ‘[t]his is also why there is no formal discrimination against larger companies in the Unpaid R&D Labour Scheme’s definition of beneficiaries’ (emphasis added) [29].However, the Norwegian authorities have also made it clear that, in practice, the Unpaid R&D Labour Scheme is intended to target only entrepreneurs and one-man enterprises: ‘Even if the scheme includes enterprises of all sizes, the very nature of the scheme (support for unpaid labour) implies that the incentive effect will be most significant for entrepreneur-firms and one-man enterprises’ [30].
Nórske orgány v tejto súvislosti uviedli, že „to je aj dôvod, prečo v definícii príjemcov schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji nie je formálna diskriminácia väčších spoločností“ [29].Nórske orgány však tiež objasnili, že v praxi je účelom schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji zamerať sa iba na podnikateľov a živnostníkov: „Hoci sa schéma vzťahuje na podniky všetkých veľkostí, skutočný charakter schémy (podpora pre neplatenú pracovnú silu) znamená, že motivačný účinok bude významnejší pre podnikateľov a živnostníkov“ [30].
In the same vein the authorities have stated that the Unpaid R&D Labour Scheme is ‘… primarily targeting newly established technology-based companies with no ability to pay salaries to the individuals performing the R&D activity’ and ‘[a]s the Unpaid R&D Labour Scheme shall give support to unpaid labour performed by R&D personnel not receiving salary or other compensation for the labour, the scheme will not be relevant for ordinary medium-sized and large companies’ [31].
Orgány rovnako uviedli, že schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji je „v prvom rade zameraná na novozaložené technologické spoločnosti, ktoré nie sú schopné platiť mzdu jednotlivcom vykonávajúcim činnosti v oblasti výskumu a vývoja“, a „keďže sa na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji poskytne podpora pre neplatenú pracovnú silu v oblasti výskumu a vývoja, ktorá nedostáva mzdu ani inú odmenu, schéma nebude významná pre bežné stredné a veľké spoločnosti“ [31].
On this basis the Norwegian authorities have stated that ‘Companies with an annual turnover or an annual balance sheet total corresponding to the ESA definition of medium-sized companies will in practise not receive support for unpaid labour’ [32].
Na základe uvedených skutočností nórske orgány uviedli, že „spoločnosti s ročným obratom alebo celkovou ročnou súvahou zodpovedajúcou definícii stredných spoločností dozorného úradu v praxi nedostanú podporu pre neplatenú pracovnú silu“ [32].
The authorities have added that ‘Larger companies generally use employed and paid R&D personnel to perform the actual R&D activity in a Skattefunn-project’ and ‘[t]he costs of paying these employees will be eligible for tax-refund in the Skattefunn Scheme, and such companies will therefore neither have need nor basis for applying for subsidy from the Unpaid R&D Labour Scheme’ [33].
Orgány dodali, že „väčšie spoločnosti vo všeobecnosti pri projekte Skattefunn využívajú na realizáciu skutočnej výskumnej a vývojovej činnosti zamestnaných a platených výskumných a vývojových pracovníkov“ a že „náklady na zaplatenie týchto zamestnancov budú oprávnené na vrátenie dane na základe schémy Skattefunn a takéto spoločnosti preto nebudú mať potrebu ani možnosť žiadať o grant v rámci schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji“ [33].
Finally, the Norwegian authorities have stated that since the maximum limit for support to an eligible project is the same whether support is granted exclusively in the form of a tax deduction under the Skattefunn Scheme, or by a combination of a tax deduction and a grant under the Unpaid R&D Labour Scheme, there is no incentive for large companies to obtain support from both schemes.
Nakoniec nórske orgány uviedli, že vzhľadom na to, že maximálny limit podpory pre oprávnený projekt je rovnaký bez ohľadu na to, či sa podpora poskytuje výlučne formou odpočtu dane na základe schémy Skattefunn, alebo kombináciou odpočtu dane a udelením grantu na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji, pre veľké spoločnosti neexistuje stimul na to, aby získali podporu z obidvoch schém.
As a result, by letter dated 15 February 2008 (Event No 465311), the Norwegian authorities informed the Authority that ‘the scheme is formally restricted to the Authority’s definition of small and micro companies’.
Nórske orgány napokon listom z 15. februára 2008 (dokument č. 465311) informovali dozorný úrad, že „schéma sa formálne obmedzuje na definíciu dozorného úradu týkajúcu sa malých spoločností a mikrospoločností“.
ELIGIBLE COSTS AND AID INTENSITY
OPRÁVNENÉ NÁKLADY A INTENZITA POMOCI
The Norwegian authorities have notified that under the Unpaid R&D Labour Scheme eligible expenditure consists of the unpaid labour costs in relation to an eligible project [34].
Nórske orgány notifikovali, že na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sú oprávnenými nákladmi náklady na neplatenú pracovnú silu v súvislosti s oprávneným projektom [34].
In terms of identifying the appropriate hourly rate(s) for the unpaid labour, the Norwegian authorities have explained that as formal qualifications of an individual are not always reflected in the ability to carry out research and development projects it is difficult to identify separate rates which correspond to relevant education, experience and field of work.
Pokiaľ ide o určenie vhodnej(-ých) hodinovej(-ých) sadzby (sadzieb) pre neplatenú pracovnú silu, nórske orgány vysvetlili, že keďže sa formálna kvalifikácia jednotlivca neodráža vždy v jeho schopnosti realizovať výskumné a vývojové projekty, je ťažké určiť oddelené sadzby, ktoré zodpovedajú príslušnému vzdelaniu, skúsenostiam a oblasti práce.
It was therefore decided to use one common hourly rate for the calculation of support under the Unpaid R&D Labour Scheme.
Preto bolo rozhodnuté, že sa bude používať jedna spoločná hodinová sadzba na výpočet podpory poskytovanej na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji.
The hourly rate proposed by the Norwegian authorities is based on calculating 1,6 ‰ of the nominal annual industrial worker’s salary for 2005 (NOK 348300) [35], resulting in an hourly rate of NOK 557,28 which, for simplicity, was rounded off to NOK 500.
Hodinová sadzba, ktorú navrhli nórske orgány, vychádza z výpočtu 1,6 ‰ nominálnej ročnej mzdy pracovníka v priemysle za rok 2005 (348300 NOK) [35], čo predstavuje hodinovú sadzbu 557,28 NOK, ktorá sa kvôli zjednodušeniu zaokrúhlila na 500 NOK.
The hourly rate of NOK 500 may be subject to adjustment by the Ministry of Trade and Industry on the basis of general wage developments.The methodology of calculating the hourly rate (as 1,6 ‰ of the nominal annual salary) has been developed by the Norwegian Research Council.
Hodinovú sadzbu 500 NOK môže ministerstvo obchodu a priemyslu upraviť na základe všeobecného vývoja miezd.Metodiku výpočtu hodinovej sadzby (ako 1,6 ‰ nominálnej ročnej mzdy) vypracovala Nórska rada pre výskum.
In this regard the Norwegian authorities have explained that an hourly rate for labour can, in fact, be easily established simply by reference to the average annual salary (based on statistics) and the average annual working hours.
Nórske orgány v tejto súvislosti objasnili, že hodinovú sadzbu pre pracovnú silu možno ľahko stanoviť na základe priemernej ročnej mzdy (na základe štatistických údajov) a priemerného počtu odpracovaných hodín za rok.
However, in order to simplify the grant of support for research and development activities the Norwegian Research Council wanted to go further.
Nórska rada pre výskum však chcela s cieľom zjednodušiť udelenie podpory na výskumné a vývojové činnosti zájsť ďalej.
It developed therefore a methodology according to which the hourly rate includes not only (i) pure salary costs, but also (ii) ‘other operating costs’ calculated on a per employee basis and consisting of (a) social costs related to salary (such as pension and social security etc.); (b) costs of equipment use per employee (e.g. use of telephone, computer/IT equipment, copy machine etc.); (c) general overhead costs of electricity, heating, office rent, canteen & service personnel and temporary use of supporting staff; and (d) rent/purchase of instruments and office supplies.
Preto vypracovala metodiku, podľa ktorej hodinová sadzba nezahŕňa len i) čisté mzdové náklady, ale aj ii) „ostatné prevádzkové náklady“ vypočítané na jedného zamestnanca, ktoré predstavujú: a) sociálne náklady spojené so mzdou (ako je dôchodkové a sociálne zabezpečenie atď.); b) náklady spojené s používaním zariadenia na jedného zamestnanca (napr. používanie telefónov, počítačového/IT vybavenia, kopírovacích prístrojov atď.); c) všeobecné režijné náklady na elektrickú energiu, kúrenie, prenájom kancelárií, jedáleň a obsluhujúci personál a dočasné využívanie pomocných pracovníkov a d) prenájom/kúpa vybavenia a kancelárskych potrieb.
The hourly rate for ‘unpaid labour’ covers therefore not only pure salary costs but also ‘other operating costs’ on a per employee basis [36].In order to establish the methodology the Norwegian Research Council undertook a review of the accounts of a number of Norwegian companies which showed that, on average, annual operating costs are 1,8 times higher than annual salary costs (including social costs) [37].
Hodinová sadzba pre „neplatenú pracovnú silu“ preto pokrýva nielen čisté mzdové náklady, ale aj „ostatné prevádzkové náklady“ na jedného zamestnanca [36].Nórska rada pre výskum vykonala s cieľom vypracovať metodiku preskúmania účtov viacerých nórskych spoločností, ktorý preukázal, že ročné prevádzkové náklady sú v priemere 1,8-krát vyššie ako ročné mzdové náklady (vrátane sociálnych nákladov) [37].
After having corrected the annual salary costs for the fact that they included social costs (corresponding to 40 % of the salary), the average operating costs turned out to be 2,52 times higher than pure salary costs.
Po úprave ročných mzdových nákladov, keďže zahŕňali sociálne náklady (predstavujúce 40 % mzdy), boli priemerné prevádzkové náklady 2,52-krát vyššie ako čisté mzdové náklady.
By dividing this figure by the annual average of working hours (1500) [38], operating costs, measured on an hourly basis, were found to be 1,68 ‰ (rounded off to 1,6 ‰) times the annual pure salary costs.
Po vydelení tejto sumy priemerným počtom odpracovaných hodín za rok (1500) [38] sa zistilo, že prevádzkové náklady merané na hodinovom základe predstavovali 1,68 ‰ (zaokrúhlené na 1,6 ‰)-násobok čistých ročných mzdových nákladov.
Accordingly, the methodology is that the hourly rate for unpaid labour (covering both pure salary costs and ‘other operating costs’) is calculated as 1,6 ‰ of the relevant annual salary.
Podľa tejto metodiky sa teda hodinová sadzba pre neplatenú pracovnú silu (ktorá pokrýva čisté mzdové náklady a „ostatné prevádzkové náklady“) vypočíta ako 1,6 ‰ príslušnej ročnej mzdy.
The Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme provide that eligible unpaid labour costs are subject to a fixed ceiling of NOK 2 million annually per undertaking [39].
V usmerneniach pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa stanovuje, že na oprávnené náklady na neplatené pracovné sily sa uplatňuje fixný strop vo výške 2 miliónov NOK ročne na jeden podnik [39].
Finally, as regards control measures, the unpaid labour and other project costs must be certified by an accountant for each grant application [40].
Pokiaľ ide o kontrolné opatrenia, náklady na neplatenú pracovnú silu a ostatné náklady na projekt musí pri každej žiadosti o grant osvedčiť účtovník [40].
While evidence of the incurrence of ‘other operating costs’ is verified via invoices, the Norwegian authorities have explained that as there is no evidence of reported hours of unpaid labour, companies are required to record the date, task, number of hours spent and the name of the relevant individual.
Hoci sa dôkazy o vzniku „ostatných prevádzkových nákladov“ overujú prostredníctvom faktúr, nórske orgány objasnili, že od spoločností sa vyžaduje, aby zaznamenávali dátumy, úlohy, počet odpracovaných hodín a meno príslušnej osoby, keďže neexistuje dôkaz preukazujúci nahlásené hodiny neplatenej pracovnej sily.
In projects with more than one individual, the records must be signed both by the individual having carried out the unpaid labour and the individual responsible for the project.
Pokiaľ ide o projekty, na ktorých sa podieľa viac osôb, záznamy musí podpísať tak osoba, ktorá neplatenú prácu vykonala, ako aj osoba zodpovedná za projekt.
Moreover, the reported number of hours may be reduced by the Norwegian Research Council if it is revealed during the procedure that the declared number of hours is incorrect.
Okrem toho Nórska rada pre výskum môže nahlásený počet hodín znížiť, ak sa v priebehu konania zistí, že nahlásený počet hodín je nesprávny.
The Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme provide that grants awarded under the Scheme are subject to the thresholds set out in Section 16-40 of the Norwegian Act on Taxation of wealth and income [41].
V usmerneniach pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa stanovuje, že granty poskytnuté na základe schémy podliehajú stropom stanoveným v oddieloch 16 – 40 nórskeho zákona o zdanení majetku a príjmov [41].
That provision is the basis for the Skattefunn Scheme and provides that aid intensities of up to 20 % in the case of small and medium-sized enterprises (SMEs) are acceptable.
Tieto ustanovenia sú základom pre schému Skattefunn a stanovuje sa v nich, že v prípade malých a stredných podnikov (MSP) sú prijateľné intenzity pomoci do výšky 20 %.
In the notification, the Norwegian authorities submitted information on gross aid intensities of 27,8 % for SMEs [42].
Nórske orgány predložili v notifikácii informácie o hrubých intenzitách pomoci vo výške 27,8 % pre MSP [42].
Support under the Unpaid R&D Labour Scheme is paid in the form of a grant corresponding to 20 % of eligible costs [43].
Podpora na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa vypláca formou grantu zodpovedajúceho 20 % oprávnených nákladov [43].
However, in addition, by virtue of the Tax law on the Unpaid R&D Labour Scheme, the grants are exempt from corporate tax, the rate of which is currently 28 %.
Na základe daňového zákona týkajúceho sa schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sú však granty oslobodené od dane z príjmu právnických osôb, ktorej sadzba je v súčasnosti 28 %.
A tax-free grant of 20 % of eligible costs therefore corresponds to a taxable grant of 27,8 % of those costs.
Od dane oslobodený grant vo výške 20 % oprávnených nákladov preto zodpovedá zdaniteľnému grantu vo výške 27,8 % týchto nákladov.
The gross aid intensity is therefore 27,8 %.The grants awarded under the Unpaid R&D Labour Scheme are considered in conjunction with aid received under the Skattefunn Scheme and support under the former is included when calculating the limits under the latter.
Hrubá intenzita pomoci je teda 27,8 %.Granty poskytnuté na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa posudzujú spolu s pomocou prijatou na základe schémy Skattefunn a podpora na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa zohľadní pri výpočte limitov za základe schémy Skattefunn.
Under the Skattefunn Scheme, the total amount of support for SMEs may not exceed 20 % of eligible costs which may not be in excess of NOK 4 million per undertaking per year.
Celková výška podpory pre MSP na základe schémy Skattefunn nemôže presiahnuť 20 % oprávnených nákladov, ktoré nemôžu byť vyššie ako 4 milióny NOK na jeden podnik za rok.
Where the total amount of financial support would exceed the limits set forth under the Skattefunn Scheme, the tax deduction will be reduced accordingly.
Ak by celková suma finančnej podpory prekročila limity stanovené na základe schémy Skattefunn, odpočet dane by sa zodpovedajúcim spôsobom znížil.
The Norwegian authorities have clarified that these limits are, however, without prejudice to the fact that the costs attributed to unpaid labour must in any event be within the abovementioned ceiling of NOK 2 million per undertaking per year.
Nórske orgány objasnili, že tieto limity však nemajú vplyv na skutočnosť, že náklady pripísané neplatenej pracovnej sile musia byť v každom prípade v uvedenom rozsahu 2 miliónov NOK na jeden podnik za rok.
Finally the authorities have explained that in cases where a project receives grants under the Unpaid R&D Labour Scheme and public support from other sources, other than the Skattefunn Scheme, which together exceed the limit for total support, a reduction in the support granted under the Unpaid R&D Labour Scheme will be made.
Nakoniec orgány objasnili, že v prípadoch, keď sa na projekt poskytne grant na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji a štátna podpora z iných zdrojov ako schéma Skattefunn, ktoré spolu presiahnu limit stanovený pre celkovú podporu, zníži sa podpora poskytnutá na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji.
BUDGET AND DURATION
ROZPOČET A TRVANIE
As mentioned above, the Norwegian authorities envisage that the future budget for the Unpaid R&D Labour Scheme will be maximum approximately NOK 50 million on an annual basis.
Ako sa už uviedlo, nórske orgány predpokladajú, že budúci rozpočet pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji bude predstavovať maximálne približne 50 miliónov NOK ročne.
The Unpaid R&D Labour Scheme was notified as being unlimited in time.
Schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji bola notifikovaná ako schéma na dobu neurčitú.
However, by letter dated 15 February 2008 (Event No 465311), the Norwegian authorities stated that the maximum duration of the Scheme would be linked to the duration of the current State Aid Guidelines on aid for Research and Development and Innovation (hereinafter referred to as the ‘R&D&I Guidelines’), which expire on 31 December 2013.
Nórske orgány však v liste z 15. februára 2008 (dokument č. 465311) uviedli, že maximálne trvanie schémy bude nadväzovať na dĺžku trvania v súčasnosti platných usmernení o štátnej pomoci týkajúcich sa pomoci na výskum, vývoj a inováciu (ďalej len „usmernenia pre VaVaI“), ktorých platnosť uplynie 31. decembra 2013.
The Norwegian authorities are aware that a longer duration of the Unpaid R&D Labour Scheme requires a new notification.
Nórske orgány sú si vedomé toho, že v prípade dlhšieho trvania schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoj sa vyžaduje nová notifikácia.
The Authority opened the formal investigation procedure on the basis of the preliminary finding that the Unpaid R&D Labour Scheme involves State aid which it doubted could be considered compatible with the EEA Agreement.
Dozorný úrad začal konanie vo veci formálneho zisťovania na základe predbežných zistení, že schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji zahŕňa štátnu pomoc, o ktorej nadobudol pochybnosti, pokiaľ ide o jej zlučiteľnosť s Dohodou o EHP.
One of the concerns of the Authority was whether the aid intensities under the Unpaid R&D Labour Scheme could exceed those set forth in the State Aid Guidelines [44].
Jednou z obáv dozorného úradu bolo, že by intenzity pomoci na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji mohli prekročiť intenzity pomoci stanovené v usmerneniach o štátnej pomoci [44].
Indeed, grants which may be awarded under the Unpaid R&D Labour Scheme are tax exempt and a change in the tax rate may therefore result in a higher gross aid intensity.
Granty, ktoré sa môžu poskytnúť na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji, sú oslobodené od dane a zmena sadzby dane tak môže viesť k vyššej hrubej intenzite pomoci.
Moreover, since the costs of ‘unpaid labour’ are not in fact incurred the Authority doubted whether they could qualify as eligible costs under those Guidelines.
Okrem toho, keďže náklady na „neplatenú pracovnú silu“ v skutočnosti nevznikli, dozorný úrad mal pochybnosti o tom, či sa môžu považovať za oprávnené náklady na základe uvedených usmernení.
In this regard the Authority took account of the fact that under the Sixth Community Research Framework Programme, support for ‘unpaid’ labour was not allowed.
Dozorný úrad v tomto smere zohľadnil skutočnosť, že na základe šiesteho rámcového programu Spoločenstva pre výskum sa podpora pre „neplatenú“ pracovnú silu nepovolila.
Finally, the Authority had concerns as to the necessary incentive effect.
Napokon mal dozorný úrad obavy vzhľadom na potrebný motivačný účinok.
COMMENTS BY THE NORWEGIAN AUTHORITIES
PRIPOMIENKY NÓRSKYCH ORGÁNOV
The Norwegian authorities have clarified that if the tax rate increases, the grant under the Unpaid R&D Labour Scheme will, if necessary, be reduced to ensure that the aid intensity does not exceed the maximum aid intensities fixed under the R&D&I Guidelines.
Nórske orgány objasnili, že ak dôjde k zvýšeniu dane, grant na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa v prípade potreby zníži s cieľom zabezpečiť, aby intenzita pomoci nepresiahla maximálne intenzity pomoci stanovené na základe usmernení pre VaVaI.
The Norwegian authorities base this statement on the last paragraph of Section 3 of the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme which, translated into English, provides that ‘[w]hen considering total public funding to the project, the grant [for unpaid labour] is accounted for in the same manner as the tax deduction. If total public funding for the project exceeds [the ceiling] for permitted aid according to the ESA rules the tax deduction will be reduced. If support to unpaid labour in and of itself results in exceeding the limit for total aid permitted the grant for unpaid labour will be reduced’ [45].
Nórske orgány zakladajú toto tvrdenie na poslednom odseku oddielu 3 usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji, v ktorom sa v preklade stanovuje, že „pokiaľ ide o celkové verejné financovanie projektu, grant [pre neplatenú pracovnú silu] sa vyúčtuje rovnakým spôsobom ako zníženie dane. Ak celkové verejné financovanie projektu prekročí [strop] pomoci povolenej podľa pravidiel dozorného úradu, odpočet dane sa zníži. Ak podpora pre neplatenú pracovnú silu povedie k prekročeniu limitu stanoveného pre celkovú povolenú pomoc, grant pre neplatenú pracovnú silu za zníži“ [45].
In relation to the statement that ‘[p]hysical persons may not charge any labour costs in relation to their personal involvement in the project’, contained in the Sixth Community Research Framework Programme, the Norwegian authorities have argued that the term ‘physical persons’ refers to employed personnel in universities/colleges receiving a salary from the research institution (as opposed to a one-man company).
V súvislosti s ustanovením, že „fyzické osoby nemôžu účtovať pracovné náklady vzhľadom na zapojenie svojich zamestnancov do projektu“, obsiahnutým v šiestom rámcovom programe Spoločenstva pre výskum, nórske orgány tvrdili, že výraz „fyzické osoby“ sa vzťahuje na osoby zamestnané na univerzitách/vysokých školách, ktoré dostávajú mzdu od výskumnej inštitúcie (na rozdiel od živnostníkov).
Since such persons are in any event not eligible for support under the Unpaid R&D Labour Scheme the Norwegian authorities consider the reference to the Sixth Community Research Framework Programme to be irrelevant.
Keďže takéto osoby nie sú v žiadnom prípade oprávnené na podporu na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji, nórske orgány považujú odvolanie sa na šiesty rámcový program Spoločenstva pre výskum za neopodstatnené.