natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘SCA’), in particular to Article 24,
Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu (ďalej len „Dohoda o dozore a súde“), a najmä na jej článok 24,
Protocol 3 to the SCA (‘Protocol 3’), in particular to Article 7(2) of Part II,
protokol 3 k Dohode o dozore a súde (ďalej len „protokol 3“), a najmä na jeho článok 7 ods. 2 časti II,
HAVING called on interested parties to submit their comments according to those provisions [1],
PO VYZVANÍ zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami [1],
By letter dated 15 April 2010 (Event No 553725), Den Norske Forleggerforening, the Norwegian Publishers Association (‘NPA’), sent the Authority a complaint alleging that unlawful state aid has been granted to the Nasjonal digital læringsarena (‘NDLA’).
Listom z 15. apríla 2010 (dokument č. 553725) zaslalo združenie nórskych vydavateľov (ZNV) dozornému úradu sťažnosť, podľa ktorej bola poskytnutá neoprávnená štátna pomoc v prospech Nasjonal digital læringsarena (ďalej len „NDLA“).
By e-mail of 15 July 2011 (Event No 608593) the complainant provided additional information.
E-mailom z 15. júla 2011 (dokument č. 608593) poskytol sťažovateľ doplňujúce informácie.
By letter dated 2 July 2010 (Event No 558201), the Authority requested additional information.
Listom z 2. júla 2010 (dokument č. 558201) požiadal dozorný úrad o doplňujúce informácie.
By letter dated 9 September 2010 (Event No 568942), the Norwegian authorities replied to the information request.
Nórske orgány odpovedali na žiadosť o informácie listom z 9. septembra 2010 (dokument č. 568942).
In addition, discussions between the Authority and the Norwegian authorities regarding the case took place at a meeting in Norway on 13-14 October 2010.
Počas stretnutia 13. a 14. októbra 2010 v Nórsku sa uskutočnili diskusie medzi dozorným úradom a nórskymi orgánmi v súvislosti s touto vecou.
Additional information from the Norwegian authorities was sent to the Authority by letter dated 1 December 2010 (Event No 579405).
Listom z 1. decembra 2010 (dokument č. 579405) zaslali nórske orgány dozornému úradu dodatočné informácie.
The Authority requested additional information by letter dated 4 February 2011 (Event No 574762).
Listom zo 4. februára 2011 (dokument č. 574762) požiadal dozorný úrad o doplňujúce informácie.
The Norwegian authorities responded by letter dated 7 March 2011 (Event No 589528).
Nórske orgány odpovedali listom (dokument č. 589528) zo 7. marca 2011.
The Norwegian authorities provided further clarifications by emails of 2 May 2011 and 12 August 2011 (Event Nos 596402 and 608596).
V e-mailoch z 2. mája 2011 a 12. augusta 2011 (dokumenty č. 596402 a č. 608596) poskytli nórske orgány ďalšie informácie.
On 12 October 2011 the Authority adopted Decision No 311/11/COL deciding that the measure did not constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement (‘the Decision’) [2].
Dňa 12. októbra 2011 prijal dozorný úrad rozhodnutie č. 311/11/COL, podľa ktorého opatrenie nepredstavovalo štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP (ďalej len „rozhodnutie“) [2].
On 9 January 2012 the applicant brought an action against the Decision and, by its judgment in Case E-1/12 Den norske Forleggerforening v EFTA Surveillance Authority dated 11 December 2012, the EFTA Court annulled the Decision (‘the Judgment’) [3].
Dňa 9. januára 2012 podal navrhovateľ proti tomuto rozhodnutiu žalobu, pričom Súd EZVO svojím rozsudkom z 11. decembra 2012 vo veci E-1/12 Den norske Forleggerforening/Dozorný úrad EZVO rozhodnutie zrušil (ďalej len „rozsudok“) [3].
Following the Judgment, the Authority adopted Decision No 136/13/COL on 27 March 2013 initiating a formal investigation [4].
V nadväznosti na rozsudok prijal dozorný úrad 27. marca 2013 rozhodnutie č. 136/13/COL, ktorým sa začalo formálne vyšetrovanie [4].
The Norwegian authorities submitted their comments to the decision on 6 May 2013 (Event No 672024).
Nórske orgány predložili svoje pripomienky k rozhodnutiu 6. mája 2013 (dokument č. 672024).
The NPA submitted its observations on 31 July 2013 (Event No 679681).
ZNV predložilo svoje stanoviská 31. júla 2013 (dokument č. 679681).
A number of comments were submitted from third parties between 2 September and 15 September 2013.
V období od 2. do 15. septembra 2013 predložili tretie strany niekoľko pripomienok.
These third party comments were forwarded to the Norwegian authorities by emails dated 4 October 2013 (Event Nos 685793, 685794, 685795, and 685797) and 7 October 2013 (Event Nos 685884, 685885, 685886, 685887, 685889) and by letter dated 29 October 2013 (Event No 688133).
Tieto pripomienky boli postúpené nórskym orgánom e-mailmi zo 4. októbra 2013 (dokumenty č. 685793, 685794, 685795 a 685797) a 7. októbra 2013 (dokumenty č. 685884, 685885, 685886, 685887, 685889) a listom z 29. októbra 2013 (dokument č. 688133).
Further to a request from the NPA, a meeting was held in Brussels on 16 October 2013 during which the NPA gave a presentation outlining further comments regarding the case.
Na základe žiadosti ZNV sa 16. októbra 2013 v Bruseli konalo stretnutie, počas ktorého ZNV vo svojej prezentácii uviedlo ďalšie pripomienky k tejto veci.
The Norwegian authorities submitted their comments on 29 November 2013 (Event No 691769).
Nórske orgány odpovedali listom z 31. marca 2014 (dokumenty č. 703980 a 703991, prílohy 1 – 28 v dokumente č. 703987).
The Norwegian authorities answered by letter dated 31 March 2014 (Event Nos 703980 and 703991, Annexes 1-28 in Event No 703987).
NDLA je subjekt zriadený nórskymi krajskými orgánmi na základe oddielu 27 zákona o miestnej správe [5].
THE NDLA
Nemá právnu subjektivitu.
The NDLA is an entity established by Norwegian county authorities on the basis of Section 27 of the Local Government Act [5].
V oddiele 27 zákona o miestnej správe sa stanovuje, že obce alebo krajské orgány môžu spojiť svoje sily s cieľom vykonávať spoločné úlohy.
It does not have legal personality.
Spolupráca by mala prebiehať prostredníctvom správnej rady vymenovanej príslušným obecným alebo krajským orgánom.
Section 27 of the Local Government Act stipulates that municipalities or county authorities may join forces to undertake common tasks.
Správna rada môže mať právomoc prijímať rozhodnutia týkajúce sa fungovania a organizácie medzikomunálnej spolupráce.
The cooperation should take place through a board appointed by the relevant municipality or county authority.
Okrem toho sa v uvedenom ustanovení uvádza, že stanovy tohto subjektu spolupráce by mali zahŕňať menovanie a zastúpenie v správnej rade, oblasti činnosti, skutočnosť, či zúčastnené obecné/krajské orgány majú finančne prispievať, skutočnosť, či môže správna rada uzatvárať úverové zmluvy alebo iným spôsobom finančne zaväzovať zúčastnené obecné/krajské orgány a napokon spôsob ukončenia spolupráce.
The board may be empowered to adopt decisions concerning the operation and organisation of the inter-municipal cooperation.
Do medzikomunálnej spolupráce sa môžu zapojiť len obecné a krajské orgány.
Moreover, the provision stipulates that the articles of association of such cooperation should determine the appointment and representation in the board, the area of activities, whether the participating municipalities/county authorities should make financial contributions, whether the board may enter into loan agreements or in other ways make the participating municipalities/county authorities liable for financial obligations and, finally, how such cooperation should be terminated.
Štát, iné štátne subjekty, ani súkromné subjekty sa na takejto spolupráci zúčastňovať nemôžu.
Only municipalities and county authorities are allowed to participate in an inter-municipal cooperation.
Okrem toho táto spolupráca musí byť skutočná v tom zmysle, že práve predpisy zakazujú, aby sa riadenie tejto spolupráce delegovalo na jeden krajský orgán.
Neither the State, other state entities nor private parties can participate in such cooperations.
Zriadenie projektu NDLA je opísané v časti I.4.4.
Furthermore, the cooperation must be genuine in the sense that the law prohibits the management of the cooperation to be delegated to one county authority.
Jeho cieľom je vytváranie a nákup digitálneho vzdelávacieho materiálu a jeho uverejnenie na internete, kde ho môžu učitelia a študenti bezplatne využívať.
The establishment of the NDLA is described in section I.4.4.
Toto sa uskutočňuje uverejňovaním materiálu na otvorenej webovej lokalite.
The objective of the NDLA is to develop and purchase digital learning material with a view to publish the material on the internet free of charge for teachers and students to use.
Projekt má štyri hlavné oblasti činnosti: po prvé, vytváranie a poskytovanie digitálneho vzdelávacieho materiálu pre vyššie stredné školy, po druhé, obstarávanie digitálneho vzdelávacieho materiálu od tretích dodávateľov; po tretie, kontrola kvality vzdelávacieho materiálu; po štvrté, prevádzkovanie webovej lokality, prostredníctvom ktorej sa digitálny vzdelávací materiál uverejňuje (tieto činnosti sa ďalej označujú ako „nákup, vytváranie a poskytovanie digitálnych vzdelávacích materiálov“).
This is done by publishing the material on an open website.
SŤAŽOVATEĽ – ZDRUŽENIE NÓRSKYCH VYDAVATEĽOV (ZNV)
It has four main areas of activity: first, the development and supply of digital learning material for the upper secondary school; second, the procurement of digital learning material from third party suppliers; third, the quality control of learning material; and fourth, the operation of the website through which the digital learning material is published (these activities are hereafter also referred to as the ‘purchase, development and supply of digital learning materials’).
ZNV zastupuje spoločnosti, ktoré pôsobia alebo by mohli pôsobiť v oblasti vytvárania a distribúcie digitálneho vzdelávacieho materiálu.
THE COMPLAINANT — THE NORWEGIAN PUBLISHERS ASSOCIATION (‘THE NPA’)
Sťažovateľ tvrdí, že prideľovanie finančných prostriedkov projektu NDLA na nákup, vytváranie a poskytovanie digitálneho vzdelávacieho materiálu predstavuje neoprávnenú štátnu pomoc v prospech NDLA.
The NPA represents companies which are or could be active in the development and distribution of digital learning material.
V tejto súvislosti sťažovateľ zdôrazňuje, že projekt NDLA nie je podľa jeho názoru súčasťou verejnej správy, ale skôr podnikom v zmysle pravidiel štátnej pomoci.
The complainant submits that the granting of funds to the NDLA for the purchase, development and supply of digital learning material constitutes unlawful state aid to the NDLA.
Sťažovateľ pripomína, že podľa ustálenej judikatúry je podnik subjektom, ktorý vykonáva hospodársku činnosť.
In that regard the complainant emphasises that — in its view — the NDLA is not an integrated part of the public administration, but rather an undertaking within the meaning of the state aid rules.
Sťažovateľ tvrdí, že podľa judikatúry Súdneho dvora Európskej únie (ďalej len „Súdny dvor“) je hospodárskou činnosťou taká činnosť, ktorú by, aspoň v zásade, mohol vykonávať súkromný podnik na účel dosiahnutia zisku.
The complainant recalls that, according to established case law, an undertaking is an entity which is engaged in economic activity.
Každý subjekt uskutočňujúci činnosti, ktorými možno dosiahnuť zisk, vykonáva hospodársku činnosť.
The complainant suggests that according to the case law of the Court of Justice of the European Union (‘Court of Justice’), an economic activity is an activity, which could, at least in principle, be carried out by a private undertaking in order to make a profit.
Sťažovateľ ďalej tvrdí, že pred tým, ako projekt NDLA začal svoju činnosť, existoval trh s digitálnym vzdelávacím materiálom a že projekt NDLA teraz súťaží s etablovanými súkromnými podnikmi, ktoré ponúkajú digitálne vzdelávacie zdroje.
As such, any entity carrying out an activity which could be carried out for profit, is engaged in an economic activity.
Sťažovateľ uvádza, že na základe uvedených skutočností predstavuje vytváranie a poskytovanie digitálnych vzdelávacích zdrojov hospodársku činnosť.
The complainant further submits that there was a market for digital learning material prior to the activities of the NDLA and that the NDLA now competes with established private undertakings offering digital learning resources.
Ďalšie činnosti NDLA sú podľa sťažovateľa úzko spojené s vytváraním a poskytovaním digitálnych vzdelávacích zdrojov, a preto by sa takisto mali považovať za činnosti hospodárskej povahy.
The complainant claims that on this basis the development and supply of digital learning resources constitutes an economic activity.
Sťažovateľ rovnako tvrdí, že článok 59 ods. 2 Dohody o EHP sa neuplatňuje, a dospel k záveru, že v dôsledku toho, že nebolo predložené oznámenie, poskytol nórsky štát štátnu pomoc v rozpore s pravidlami štátnej pomoci.
The complainant further suggests that the other activities of the NDLA are closely linked to the development and supply of digital learning resources and are therefore also to be considered as economic in nature.
SÚVISLOSTI
The complainant also argues that Article 59(2) of the EEA Agreement is not applicable and concludes that — in the absence of a notification — the Norwegian State has granted state aid contrary to the state aid rules.
VZDELÁVACÍ SYSTÉM V NÓRSKU
BACKGROUND
Vzdelávanie v Nórsku sa poskytuje prostredníctvom systému bezplatných verejných škôl.
THE EDUCATIONAL SYSTEM IN NORWAY
Tento systém tvoria povinné základné školy (6 až 13 rokov), povinné nižšie stredné školy (13 až 16 rokov) a nepovinné vyššie stredné školy (16 až 19 rokov).
Education in Norway is provided through a system of free public schools.
V roku 2006 sa nórske orgány v rámci iniciatívy na podporu znalostí [6] rozhodli, že všetky nórske školy by mali vo všetkých predmetoch klásť dôraz na určité základné zručnosti.
This system is divided into a compulsory elementary school (age 6 to 13), a compulsory lower secondary school (age 13 to 16), and a non-compulsory upper secondary school (age 16 to 19).
Jednou z týchto zručností je schopnosť učiť sa určitý predmet pomocou digitálnych informačných a komunikačných technológií.
In 2006 the Norwegian authorities decided, in the course of the ‘Knowledge Promotion Initiative’ [6], that all Norwegian schools were to emphasise certain basic skills in all subjects.
Táto požiadavka bola zavedená do národných učebných osnov pre žiakov 10-ročnej povinnej školskej dochádzky (t. j. školy pre stupne 1 až 10) a pre žiakov prvého ročníka vyššieho stredoškolského vzdelávania (t. j. školy pre stupne 11 až 13), ako aj učebných osnov učňovskej prípravy.
One of these skills is the ability to learn a given subject by using digital information and communication technology.
Podľa nórskeho zákona o vzdelávaní [7] sú za dodržiavanie týchto požiadaviek zodpovedné krajské orgány.
This requirement was introduced in the national curriculum for pupils in the 10-year compulsory school (i.e. school for grades 1 to 10) and for pupils in the first year of upper secondary education (i.e. school for grades 11 to 13) and apprenticeships.
V roku 2007 navyše nórske orgány zmenili zákon o vzdelávaní, na základe čoho sa zaviedla povinnosť krajských orgánov bezplatne poskytovať žiakom potrebné tlačené a digitálne vzdelávacie materiály.
Under the Norwegian Education Act [7], the county authorities are responsible for meeting these requirements.
Malo by sa poznamenať, že dovtedy si žiaci vyšších stredných škôl (stupne 11 až 13) museli kupovať vzdelávacie materiály na základe výberu školy v súlade s vnútroštátnymi učebnými osnovami.
Furthermore, in 2007, the Norwegian authorities amended the Education Act and obliged the county authorities to provide pupils with the necessary printed and digital learning materials free of charge.
Zmena sa vykonala po tom, čo nórska vláda preskúmala možné spôsoby, ako aj hospodárske dôsledky zavedenia bezplatných vzdelávacích materiálov do vyššieho stredoškolského vzdelávacieho systému [8].
It should be noted that until that time, pupils in Norwegian upper secondary school (grades 11 to 13) had to purchase their learning material based on the choice of learning material designated by the schools in compliance with the national curriculum.
Podľa bielej knihy [9] nie je zásada poskytovania bezplatného vzdelávacieho materiálu nová, keďže už bola implicitne zahrnutá v zákaze vyberania poplatkov za štúdium, čo možno vykladať tak, že aj vzdelávací materiál by mal byť bezplatný.
The change was implemented after the Norwegian government examined possible modes for, and the economic consequence of, implementing free learning material in the upper secondary schooling system [8].
„Vzdelávanie a odborná príprava poskytované vo verejných vyšších stredných školách alebo inštitúciách odbornej prípravy sú bezplatné.
The principle of free education is derived from Section 35 of the Secondary School Act [10] on education, third paragraph, which prohibits tuition fees being charged.
USTANOVENIA REVIDOVANÉHO ŠTÁTNEHO ROZPOČTU
The current system whereby students and apprentices have to buy their own learning materials and tools is not regulated by law.’ [11] (unofficial translation)(20) Indeed, the new sub-section 9 of the Education Act, Section 3-1, now explicitly states that:
Povinnosť poskytovať bezplatný digitálny a tlačený vzdelávací materiál predstavuje pre nórske krajské orgány značnú finančnú záťaž.
‘Education and training provided at publicly-maintained upper secondary schools or training establishments are free of charge.
Vzhľadom na tieto dodatočné náklady sa nórska vláda v roku 2006 rozhodla poskytnúť dodatočné finančné prostriedky.
The county authority is responsible for providing the pupils with the necessary printed and digital teaching tool and digital equipment.
Poskytnutie týchto finančných prostriedkov bolo zahrnuté do revidovaného štátneho rozpočtu, ktorý bol prijatý 12. mája 2006:
The pupils cannot be required to pay any of the costs for such materials and equipment in excess of that which is decided in the regulation. (…)’ [12] (unofficial translation)4.2.
„Cieľom vlády je zaviesť vzdelávacie materiály na stredných školách bezplatne.
PROVISIONS IN THE REVISED STATE BUDGET
Vláda chce zároveň podnietiť využívanie digitálnych vzdelávacích materiálov na stredných školách.
The obligation to provide free digital and physical learning material constitutes a considerable financial burden on the Norwegian county authorities.
Ako čiastkový krok v úsilí o zníženie nákladov žiakov pomocou lepšieho prístupu k digitálnym vzdelávacím materiálom a ich využívania vláda navrhuje, aby sa na vytváranie a používanie týchto materiálov použilo 50 mil. NOK.
In view of these additional costs, the Norwegian government decided in 2006 to provide additional funds.
Žiadosti krajov môžu zahŕňať jednu, niekoľko alebo všetky stredné školy v ich kraji a jednu alebo viacero tém.
The provision of these funds was included in a revised State budget which was adopted on 12 May 2006:
Cieľom tohto príspevku je podporovať vytváranie a používanie digitálneho vzdelávacieho materiálu a prispieť k zníženiu nákladov žiakov na vzdelávacie materiály.
‘The government's goal is to introduce learning materials in secondary schools free of charge.
Finančné prostriedky sa môžu použiť na obstarávanie alebo vytváranie digitálneho vzdelávacieho materiálu na miestnej úrovni.
At the same time the government wants to stimulate the use of digital learning materials in secondary schools.
Finančné prostriedky sa nesmú použiť na vytváranie digitálnej infraštruktúry.
As an element in the work for reduced costs for the single pupil through extended access to and use of digital learning materials, the Government suggests that NOK 50000000,- should be used for the development and use of digital learning material.
Výzva na predloženie žiadostí
The goal with this contribution is to stimulate the development and use of digital learning material and to contribute to the reduction of the pupils costs related to learning materials.
Zlepšiť kompetencie v rámci stredoškolského vzdelávania a medzi vlastníkmi škôl, pokiaľ ide o nákup a/alebo vytváranie digitálneho vzdelávacieho materiálu.
The funds shall not be used for developing digital infrastructure.
Znížiť výdavky študentov na nákup vzdelávacieho materiálu.“ (neoficiálny preklad nórskych orgánov)
The plan is to give (sic.) [priority] to applications based on cooperation between counties.’ [13] (unofficial translation by the Norwegian authorities)
[…] V [revidovanom štátnom rozpočte] na rok 2006 vláda uvádza:
Invitation to Submit an Application
„Finančné prostriedky možno použiť na nákup digitálnych vzdelávacích zdrojov a na vytváranie digitálnych vzdelávacích zdrojov na miestnej úrovni.“ [14] (neoficiálny preklad)4.2.2.
In a letter dated 19 June 2006 the Ministry of Education and Research submitted an invitation to the county authorities to apply separately or jointly for the NOK 50 million that had been made available by 15 August 2006.
Vytvorenie NDLA
The letter describes the objectives and the concept of the initiative as follows:
V auguste 2006 sa stretli vedúci predstavitelia v oblasti vzdelávania z 19 krajských orgánov, aby prediskutovali možnosť predložiť spoločnú žiadosť o finančné prostriedky.
‘To increase access to digital learning material in upper secondary education, as well as implementing widespread use of it.
Zatiaľ čo krajský orgán v Oslo sa rozhodol, že sa na projekte spolupráce nezúčastní, ostatných 18 krajských orgánov sa rozhodlo zapojiť sa do medzikomunálnej spolupráce a vytvoriť projekt NDLA na riadenie postupu na neurčené obdobie.
To enhance competence within upper secondary education and amongst school owners in purchasing and/or developing digital learning materials.
Každý z týchto krajských orgánov následne prijal toto uznesenie:
Increase the volume and diversity of digital teaching material intended fort upper secondary education.
Podľa úvodu k výročnej správe NDLA 2012 „sa krajský orgán Akershus vzdal členstva v dôsledku nízkej návštevnosti zo strany vlastných škôl […]“ [16] (neoficiálny preklad).
A reduction of student expenditure related to the acquisition of teaching material.’ (unofficial translation by the Norwegian authorities)
Podľa informácií na webovej lokalite NDLA dôvodom obnovenia členstva kraja Akershus bola skutočnosť, že „[o]d jeho vystúpenia z projektu NDLA využívanie predmetov na webovej lokalite ndla.no výrazne vzrástlo“ (neoficiálny preklad).
(…) In the [revised State budget] for 2006 the government states the following:
To znamená, že projekt NDLA v súčasnosti tvorí 18 krajských orgánov.
Creation of the NDLA
Žiadosť o finančné prostriedky štátu bola predložená spoločne 18 krajskými orgánmi ministerstvu školstva a výskumu 15. októbra 2006, ktoré vyjadrilo predbežný súhlas s grantom vo výške 2 mil. NOK na projektové plánovanie a ďalších 15 mil. NOK na vytváranie a nákup obsahu (t. j. spolu 17 mil. NOK).
In August 2006, the heads of education of the 19 Norwegian county authorities met to discuss the possibility of a joint application for the funds.
Grant vo výške 15 mil. NOK sa mal poskytnúť až po schválení projektového plánu [17].
While the county authority of Oslo decided not to participate in a cooperative project, the other 18 county authorities decided to enter into an inter-municipal cooperation and to set up the NDLA to manage the process for an indefinite period.
Projektový plán bol zaslaný 16. februára 2007 a schválený 20. apríla 2007.
Each of these county authorities subsequently adopted the following resolution:
Poskytnutie dodatočných 15 mil. NOK bolo viazané na viaceré podmienky:
‘The County Council passes a resolution for the following counties, Akershus, Aust-Agder, Buskerud, Finnmark, Hedmark, Hordaland, Nordland, Nord-Trøndelag, Møre og Romsdal, Oppland, Rogaland, Sogn og Fjordane, Sør-Trøndelag, Telemark, Troms, Vest-Agder, Vestfold and Østfold, to establish an inter-municipal cooperation, the NDLA, with its own Board in accordance with §27 of the Local Government Act.
„Finančné prostriedky sa použijú na nákup, vytvorenie a/alebo prispôsobenie digitálnych vzdelávacích nástrojov v predmetoch nórčina a prírodné vedy pre VGI [18] od jesene 2007.