natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The commercial relationship between Notodden and Tinfos is currently governed by a contract entered into on 15 August 2001 [11].
Obchodný vzťah medzi obcou Notodden a elektrárňou Tinfos v súčasnosti upravuje zmluva uzavretá 15. augusta 2001 [11].
This contract stipulates that, until 31 March 2006, the municipality was entitled to buy 30 GWh per year, including 3,9 GWh concession power, from Tinfos AS.
V tejto zmluve sa ustanovuje, že do 31. marca 2006 mala obec nárok na nákup 30 GWh za rok vrátane 3,9 GWh koncesnej energie od elektrárne Tinfos AS.
The volumes covered appear to correspond to the volumes under the municipality’s contract with Tinfos until 31 March 2007: i.e. 14,4794 GWh from 14 May 2001 to 31 December 2001, 30 GWh per year from 2002 to 2005, 7,397 GWh from 1 January 2006 to 31 March 2006, and, finally, an option for Becromal to buy the municipality’s concession power from 1 April 2006 to 31 March 2007.
Príslušné objemy elektrickej energie zjavne zodpovedajú objemom elektrickej energie, na ktoré mala obec nárok na základe jej zmluvy s elektrárňou Tinfos do 31. marca 2007: to znamená, 14,4794 GWh od 14. mája 2001 do 31. decembra 2001, 30 GWh za rok od roku 2002 do roku 2005, 7,397 GWh od 1. januára 2006 do 31. marca 2006 a nakoniec možnosť, aby spoločnosť Becromal nakupovala koncesnú energiu obce v období od 1. apríla 2006 do 31. marca 2007.
The prices also mirror those laid down in the municipality’s contract with Tinfos, i.e. 13,5 øre/kWh until 31 March 2006, and, from 1 April 2006 to 31 March 2007, ‘the conditions at which Notodden municipality may, at that time, buy the power in question’.
Ceny takisto odzrkadľujú ceny stanovené v zmluve obce s elektrárňou Tinfos, to znamená, 0,135 NOK za kWh do 31. marca 2006 a od 1. apríla 2006 do 31. marca 2007, „podmienky, za ktorých môže obec Notodden v tomto čase nakupovať príslušnú energiu“.
Becromal did choose to buy the concession power in the period from 1 April 2006 to 31 March 2007 [13].
Spoločnosť Becromal sa rozhodla nakupovať koncesnú energiu v období od 1. apríla 2006 do 31. marca 2007 [13].
Notodden municipality has explained that, for the period from April to June 2006, the municipality paid 15,21 øre/kWh for the concession power, and sold the power to Becromal at the same price.
Obec Notodden vysvetlila, že v období od apríla do júna 2006 obec platila 0,1521 NOK za kWh koncesnej energie a predávala elektrickú energiu spoločnosti Becromal za rovnakú cenu.
On 30 April 2007, the municipality replied to the request, offering Becromal to buy the municipality’s concession power at 20 øre/kWh (which is said to correspond to the spot price at Nord Pool, the Nordic power exchange, for May 2007) for the period from 1 April to 31 December 2007, and thereafter a three-year agreement at the price of 26,4 øre/kWh from 1 January 2008 to 31 December 2010.
Obec odpovedala na žiadosť 30. apríla 2007 a ponúkla spoločnosti Becromal nákup koncesnej energie obce za cenu 0,20 NOK za kWh (čo údajne zodpovedá spotovej cene na škandinávskej energetickej burze Nord Pool v máji 2007) za obdobie od 1. apríla do 31. decembra 2007, a potom trojročnú zmluvu za cenu 0,264 NOK za kWh od 1. januára 2008 do 31. decembra 2010.
The municipality also stated that from 1 April 2007 the concession power volume would be 7,113 GWh.
Obec takisto uviedla, že od 1. apríla 2007 by objem koncesnej energie predstavoval 7,113 GWh.
On 30 June 2007, Becromal replied that it accepted the prices offered for the last 9 months of 2007.
Dňa 30. júna 2007 spoločnosť Becromal odpovedala, že akceptuje cenovú ponuku na posledných deväť mesiacov roku 2007.
By contrast, it declined the offer for the period 2008-2010, as it was considered to be too high.
Naopak, odmietla ponuku na obdobie rokov 2008 až 2010, pretože ju považovala za príliš vysokú.
The municipality replied, by letter dated 4 July, that in light of Becromal’s letter, it considered that an agreement had been reached concerning power volumes for 2007.
Obec odpovedala listom zo 4. júla, že vzhľadom na list spoločnosti Becromal usudzuje, že sa dospelo k dohode o objemoch elektrickej energie na rok 2007.
Hence, it would come back soon with a draft agreement.
Preto čoskoro predloží návrh zmluvy.
This risk stems from the municipality’s right and obligation to purchase 30 GWh per year from Tinfos, at the price of 13,5 øre/kWh for the period until 31 March 2006.
Toto riziko vyplýva z práva a povinnosti obce nakúpiť 30 GWh za rok od elektrárne Tinfos za cenu 0,135 NOK za kWh za obdobie do 31. marca 2006.
Thus, if the spot price, during that period, was to drop below 13,5 øre/kWh, the municipality would incur a loss.
V prípade, že by spotová cena počas tohto obdobia klesla pod 0,135 NOK za kWh, obec by utrpela stratu.
This table shows that the average price per kWh in bilateral contracts of 1 to 5 years’ duration, was 13,6 øre in 2001, and 17,3 øre in 2002.
Z tejto tabuľky vyplýva, že v roku 2001 bola priemerná cena za kWh v bilaterálnych zmluvách v trvaní 1 až 5 rokov 0,136 NOK a v roku 2002 bola 0,173 NOK.
The prices for contracts of more than five years duration were 10,5 øre and 10,4 øre.
Ceny zmlúv v trvaní viac ako 5 rokov boli 0,105 a 0,104 NOK.
Thus, it can be questioned whether the relevant benchmark prices would be the prices applicable on 10 May 2002 or the prices applicable on 14 May 2001.
Preto možno položiť otázku, či príslušné orientačné (referenčné) ceny boli ceny, ktoré sa uplatňovali 10. mája 2002, alebo ceny, ktoré sa uplatňovali 14. mája 2001.
As a starting point, it would seem correct to look at the date at which the contract was entered into, since it is at that time the parties, on the basis of the expected future market development, fix the price and other contract terms.
Na začiatok by bolo správne pozrieť sa na dátum uzatvorenia zmluvy, pretože práve v tomto čase zmluvné strany na základe očakávaného budúceho vývoja trhu stanovujú cenu a ďalšie zmluvné podmienky.
Moreover, as stated above, the price for contracts over five years was 10,5 øre/kWh in 2001.
Okrem toho, ako sa už uviedlo, v roku 2001 bola cena zmlúv v trvaní viac ako päť rokov 0,105 NOK za kWh.
In the original agreement, the agreed price was 13,5 øre/kWh.
V pôvodnej dohode bola dohodnutá cena 0,135 NOK/kWh.
Included in the original agreement, the clause was concluded and made binding on the parties in 2001/2002.
Doložka zahrnutá do pôvodnej dohody bola dohodnutá a stala sa záväznou pre zmluvné strany v rokoch 2001 a 2002.
As an alternative, the parties could have chosen to enter into a six years’ rather than a five years’ contract at the price of 13,5 øre/kWh.
Zmluvné strany sa mohli rozhodnúť pre alternatívu, a to že namiesto zmluvy na päť rokov uzatvoria zmluvu na šesť rokov za cenu 0,135 NOK za kWh.
That being the case, the Authority finds that the price in the prolongation period should be assessed as a part of the original agreement; i.e. with reference to the market price for long-term, bilateral contracts entered into in 2001/2002.
V takom prípade sa dozorný úrad domnieva, že cena v predĺženom období by sa mala posudzovať ako súčasť pôvodnej dohody, to znamená s odvolaním sa na trhovú cenu za dlhodobé bilaterálne zmluvy uzatvorené v rokoch 2001 a 2002.
As noted above, the prices in the prolongation period were 15,21 øre/kWh and 14,20 øre/kWh, depending on the season.
Ako sa už uviedlo, ceny v predĺženom období boli 0,1521 NOK a 0,142 NOK za kWh v závislosti od ročného obdobia.
The ‘individual costs’ of the plant are calculated in accordance with the legal provisions applicable until 1959.
„Individuálne náklady“ elektrárne sa vypočítavajú v súlade s ustanoveniami právnych predpisov uplatniteľnými do roku 1959.
Under these provisions, the individual cost price would be calculated as the plant’s production costs including 6 per cent interest on the initial costs, plus a mark-up of 20 per cent, divided by average yearly production in the period 1970-1999.
Podľa týchto ustanovení sa individuálna výrobná cena vypočítava ako výrobné náklady elektrárne vrátane úroku 6 percent z počiatočných nákladov plus obchodné rozpätie 20 percent vydelené priemernou ročnou výrobou v období rokov 1970 až 1999.
See the so-called KTV-Notat No 53/2001 of 24 August 2001, Event No 455241.
Pozri takzvaný KTV-Notat č. 53/2001 z 24. augusta 2001, vec č. 455241.
Thus, these prices are far lower than the wholesale prices referred to above [30].1.2.3.
Tieto ceny sú preto oveľa nižšie ako veľkoobchodné ceny uvedené v predchádzajúcom texte [30].1.2.3.
No 328/09/COL
č. 328/09/COL
of 15 July 2009
z 15. júla 2009
on the Icelandic Harbour Acts (Iceland)
o islandských zákonoch o prístavoch (Island)
THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY [1], HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area [2], in particular to Articles 61 to 63 thereof and Protocol 26 thereto,
DOZORNÝ ORGÁN EZVO [1], SO ZRETEĽOM na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore [2], a najmä na jej články 61 až 63 a protokol 26,
HAVING REGARD to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice [3], in particular to Article 24 thereof,
SO ZRETEĽOM na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného orgánu a súdneho dvora [3], a najmä na jej článok 24,
HAVING REGARD to Article 1(2) of Part I and Articles 4(4), 6, 7(2) and 7(5) of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement [4],
SO ZRETEĽOM na článok 1 ods. 2 časti I a článok 4 ods. 4, článok 6, článok 7 ods. 5 časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde [4],
HAVING REGARD to the Authority’s Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement [5], and in particular the Chapter on state aid to shipbuilding and the Chapter on National Regional Aid,
SO ZRETEĽOM na usmernenia dozorného orgánu o uplatňovaní a výklade článkov 61 a 62 Dohody o EHP [5], a najmä na kapitolu o štátnej pomoci pre stavbu lodí a kapitolu o národnej regionálnej pomoci,
HAVING REGARD to the Authority’s Decision No 195/04/COL of 14 July 2004 on the implementing provisions referred to under Article 27 of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement [6],
SO ZRETEĽOM na rozhodnutie orgánu č. 195/04/COL zo 14. júla 2004 o vykonávacích ustanoveniach uvedených v článku 27 v časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde [6],
HAVING CALLED on interested parties to submit their comments pursuant to those provisions [7] and having regard to their comments,
PO VÝZVE zúčastnených strán na predloženie pripomienok podľa týchto ustanovení [7] a so zreteľom na ich pripomienky,
Procedure
1 Postup
By letter of 7 May 2007 (Event No 420581), the Icelandic authorities notified, pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, amendments to the Icelandic Harbour Acts which (among other matters) provided for support for quay installations and the use of pilot vessels, and damage compensation for ship lift/hoist facilities, quay installations and pilot vessels.
Listom zo 7. mája 2007 (dokument č. 420581) islandské orgány notifikovali podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 k dohode o dozore a súde zmeny a doplnenia islandských zákonov o prístavoch poskytujúcich (okrem iného) podporu na pobrežné zariadenia a používanie lodivodských lodí a náhradu škody v prípade lodných výťahov/zdvíhadiel, pobrežných zariadení a lodivodských lodí.
The support is provided through a Harbour Improvement Fund created in 1984 (“the Fund”).
Podpora sa poskytuje prostredníctvom Fondu pre zlepšenie prístavov vytvoreného v roku 1984 („ďalej len fond“).
After various exchanges of correspondence [8], by letter dated 12 December 2007 the Authority informed the Icelandic authorities that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 in respect of these measures.
Po viacerých výmenách korešpondencie [8], orgán informoval listom z 12. decembra 2007 islandské orgány, že sa rozhodol začať konanie ustanovené v článku 1 ods. 2 v časti I protokolu 3 v súvislosti s týmito opatreniami.
The Authority’s Decision No 658/07/COL to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement to it [9] and through that process the Authority called on interested parties to submit their comments.
Rozhodnutie orgánu č. 658/07/COL začať konanie vo veci formálneho zisťovania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie [9] a v rámci tohto procesu orgán vyzval zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky.
The Icelandic authorities responded by letter dated 15 February 2008 (Event No 465549).
Islandské orgány odpovedali listom z 15. februára 2008 (dokument č. 465549).
The Authority received one comment from an interested party on 23 April 2008 (Event No 476888).
Orgán dostal jednu pripomienku od zainteresovanej strany 23. apríla 2008 (dokument č. 476888).
By letter dated 20 May 2008 (Event No 477796), the Authority forwarded this to the Icelandic authorities, who were given the opportunity to respond.
Orgán poslal listom z 20. mája 2008 (dokument č. 477796) túto pripomienku islandským orgánom na vyjadrenie.
No formal (written) response to that correspondence was received.
Orgán nedostal žiadnu formálnu (písomnú) odpoveď na túto korešpondenciu.
Description of the proposed measure
2 Opis navrhovaného opatrenia
The Icelandic Harbour Act framework legislation – Harbour Act No 61/2003 (as amended by Act No 11/2006 and Act No 28/2007) allows for [10] the funding of municipality-owned Icelandic harbour infrastructure and facilities, and to compensate for damage to them.
Rámcové právne predpisy v súvislosti s islandským zákonom o prístavoch – Zákon o prístavoch č. 61/2003 (zmenený a doplnený zákonom č. 11/2006 a zákonom č. 28/2007) umožňujú [10] financovať islandskú prístavnú infraštruktúru a zariadenia vo verejnom vlastníctve a poskytovať náhradu za ich poškodenie.
The specific provisions are as follows:
Sú to tieto osobitné ustanovenia:
Pilot vessels A provision under Article 24(2)(a) of the Harbour Act 2003 (“the 2003 Act”) under which the “initial costs for pilot vessels where conditions in and near the harbour require such safety equipment” may be met from the Fund.
Lodivodské lode Ustanovenie podľa článku 24 ods. 2 písm. a) zákona o prístavoch z roku 2003 (ďalej len „zákon z roku 2003“), podľa ktorého „počiatočné náklady na lodivodské lode, keď sú na základe podmienok v prístave a v blízkosti prístavu takéto bezpečnostné zariadenia potrebné“ sa môžu kryť z fondu.
The fund may cover up to 75 % of these initial costs under this provision.
Fond môže na základe tohto ustanovenia pokryť až 75 % týchto počiatočných nákladov.
Quay installations Provisions under Article 24(2)(b) and (c) of the 2003 Act relating to the use of the Fund to pay for “quay installations”.
Pobrežné zariadenia Ustanovenia podľa článku 24 ods. 2 písm. b) a c) zákona z roku 2003 sa týkajú využívania fondu na platby za „pobrežné zariadenia“.
Funding may be provided up to 90 % of the cost of the quay installations under sub-paragraph (b) and up to 40 % under sub-paragraph (c).
Finančné prostriedky sa môžu poskytnúť do výšky 90 % nákladov na pobrežné zariadenia podľa pododseku b) a do 40 % podľa pododseku c).
Damage compensation A provision under Article 26(3) of the 2003 Act under which the harbours eligible for support from the Fund under Article 24 of the 2003 Act may claim compensation for damages caused to their operational facilities.
Náhrada za škody Ustanovenie podľa článku 26 ods. 3 zákona z roku 2003, podľa ktorého prístavy oprávnené na podporu z fondu podľa článku 24 zákona z roku 2003 môžu požadovať náhradu za škody spôsobené ich operačným zariadeniam.
There is no limit on the amount of compensation that may be provided.
Výška sumy na náhradu škody, ktorá môže byť poskytnutá, nie je obmedzená.
Ship hoist/lift facilities A provision inserted into Article 26(3) of the 2003 Act by a 2007 amendment act, which is intended to extend the scope of the damage that harbour operators may receive compensation for so as to include damage to ship hoist/lift facilities.
Lodné výťahy/zdvíhadlá Ustanovenie vložené do článku 26 ods. 3 zákona z roku 2003 na zahrnutie škody v prípade lodných výťahov/zdvíhadiel novelou z roku 2007, ktoré je určené na rozšírenie rozsahu škôd, za ktoré prevádzkovatelia prístavov môžu dostať náhradu.
Again, the amount of compensation is not limited.
Výška náhrady opäť nie je obmedzená.
Grounds for initiating the procedure
Dôvody pre začatie konania
In Decision No 658/07/COL, the Authority expressed doubts as to whether support to the pilot vessels could be considered a general measure and valid expenditure incurred by the state in developing a maritime transport system in the interest of the general public.
V rozhodnutí č. 658/07/COL orgán vyslovil pochybnosti týkajúce sa toho, či sa podpora pre lodivodské lode môže považovať za všeobecné opatrenie a či sú oprávnené výdavky vynaložené štátom na rozvoj systému námornej dopravy v záujme širokej verejnosti.
It could not exclude that support to pilot vessels could be considered selective as public support to investments in mobile assets and operational services generally favours certain undertakings.
Nemohol vylúčiť, že podpora lodivodských lodí by sa mohla považovať za selektívne opatrenie, keďže verejná podpora investícií do mobilných aktív a prevádzkových služieb vo všeobecnosti zvýhodňuje určité podniky.
Similarly, on the basis of the information available, the Authority could not draw any conclusion as to whether support for quay installations could qualify as general measure.
Podobne na základe dostupných informácií orgán nemohol vyvodiť záver o tom, či by sa podpora pobrežných zariadení dala kvalifikovať ako všeobecné opatrenie.
This was on the basis (most notably) that the derogation in Article 61(2)(b) appeared not to be applicable given the extension of the damage compensation beyond making good damage caused by natural disasters, and due to the apparent inapplicability of either the Regional aid or Shipbuilding Chapters of the State Aid Guidelines.
Orgán vyjadril pochybnosti týkajúce sa aj toho, či je možné posudzovať dané opatrenia za zlučiteľné s Dohodou o EHP na základe (najmä) toho, že sa podľa všetkého neuplatňovala výnimka v článku 61 ods. 2 písm. b) na rozšírenie náhrady za škodu nad rámec oprávnenia škôd spôsobených prírodnými katastrofami a zjavnej nemožnosti uplatniť regionálnu pomoc alebo kapitoly o stavbe lodí v usmerneniach o štátnej pomoci.
The Authority also noted that support from the Fund was not available to privately owned harbours, and that a valid justification for this differentiation was not apparent.
Orgán tiež uviedol, že podpora z fondu nebola dostupná prístavom v súkromnom vlastníctve a že nebolo zjavné platné odôvodnenie tohto rozlišovania.
Comments from third parties
3 Pripomienky tretích strán
One comment was received from a third party in a letter addressed to the Authority dated 23 April 2008.
Orgán dostal jednu pripomienku od tretej strany v liste z 23. apríla 2008 adresovanom orgánu.
Stálsmiðjan, a private harbour operator based in Reykjavik, agreed with the initial views expressed by the Authority in its opening decision.
Stálsmiðjan, prevádzkovateľ súkromného prístavu so sídlom v Reykjavíku súhlasil s počiatočnými názormi, ktoré orgán vyjadril vo svojom rozhodnutí o začatí konania.
Comments by the Icelandic authorities
4 Pripomienky islandských orgánov
It is also the Icelandic authorities’ view that “docking facilities” (“hafnarmannvirki”) – a term said to incorporate the measures subject to investigation – are regarded as public infrastructure in Iceland, serving a public purpose, with open access and forming an integral part of a harbour.
V stanovisku islandských orgánov sa tiež hovorí, že „vybavenie dokov“ („hafnarmannvirki“) – termín na zahrnutie opatrení, ktoré sú predmetom zisťovania – sa považuje za verejnú infraštruktúru na Islande, ktorá slúži verejným cieľom s voľným prístupom a je neoddeliteľnou súčasťou prístavu.
More specifically in respect of the measures which are the subject of the formal investigation, the Icelandic authorities argued that pilot vessels are an essential part of the activity and infrastructure of a harbour where conditions require.
Konkrétnejšie, pokiaľ ide o opatrenia, ktoré sú predmetom formálneho zisťovania, islandské orgány tvrdili, že lodivodské lode sú nevyhnutnou súčasťou činnosti a infraštruktúry prístavu, keď si to podmienky vyžadujú.
It is stated that their use is strictly for safety purposes (including in emergency situations), and is in some circumstances obligatory by law.
Uvádza sa, že sa používajú výlučne z bezpečnostných dôvodov (vrátane núdzových situácií) a v niektorých prípadoch je to povinné zo zákona.
The authorities also stress that their use is a burden borne by harbours due to their cost.
Orgány tiež zdôrazňujú, že náklady na ich používanie zaťažujú prístavy.
In so far as quay installations are concerned, the Icelandic authorities again argue that they are part of the general infrastructure of a harbour, referring to them as “berthing constructions”.
Pokiaľ ide o pobrežné zariadenia, islandské orgány opäť tvrdia, že sú súčasťou všeobecnej infraštruktúry prístavu, nazývajú ich „kotevné konštrukcie“.
The Icelandic authorities also argue that the measures do not distort competition or affect trade between EEA states.
Islandské orgány tiež tvrdia, že opatreniami sa nenarušuje hospodárska súťaž ani sa neovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi EHP.
The basis for this argument is geographical, with reference made to the travel time (of 47 hours) between Iceland and mainland Europe and to information provided by the Federation of Industries in Iceland that it is “for the most part unknown for foreign vessels [to] come to Iceland for repair work”.
Tento argument sa zakladá na geografickej polohe a poukazuje sa na dobu cestovania (47 hodín) medzi Islandom a európskym kontinentom a na informácie, ktoré poskytla Federácia priemyselných odvetví na Islande, a to „zväčša neznáme pre zahraničné plavidlá, aby prišli na Island za účelom opráv“.
Whilst it is acknowledged by the Icelandic authorities that there is international competition in ship repair (and therefore the use of ship lifts and hoists and dry docks), it is argued that no such competition exists in Iceland.
Aj keď islandské orgány potvrdili, že existuje medzinárodná hospodárska súťaž v oblasti opráv lodí (a preto sa používajú lodné výťahy a zdvíhadlá a suché doky), tvrdia, že takáto hospodárska súťaž na Islande neexistuje.
The presence of state aid
1 Existencia štátnej pomoci
“Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.”
„Ak nie je touto dohodou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami.“
The aid measure must be granted by the State or through state resources.
Opatrenie pomoci musí poskytovať štát alebo sa poskytuje zo štátnych zdrojov.
It is envisaged that each of the measures provide support to the harbours through the Fund, which is allocated resources from the Icelandic Treasury.
Predpokladá sa, že každým opatrením sa prístavom poskytuje podpora prostredníctvom fondu, ktorý rozdeľuje zdroje z islandského ministerstva financií.
The budgetary allocation of the Treasury constitutes state resources within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Rozpočtové prostriedky ministerstva financií predstavujú štátne zdroje v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.
The classification as state resources is not altered by the fact that the state’s money is channelled through the Fund.
Označenie ako štátne zdroje sa nemení na základe skutočnosti, že sa štátne finančné prostriedky poskytujú prostredníctvom fondu.