natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Consequently, Directive 2004/17/EC should not apply when contracting entities award contracts intended to enable electricity production or the wholesale of electricity to be carried out in these geographical areas nor when they organise design contests for the pursuit of such an activity there.
V dôsledku toho by sa smernica 2004/17/ES nemala uplatňovať v prípade, keď obstarávatelia udelia zákazky, ktoré majú zabezpečiť výrobu elektrickej energie alebo jej veľkoobchodný predaj v týchto geografických oblastiach, a ani v prípade, keď v týchto oblastiach organizujú verejné súťaže návrhov na vykonávanie takejto činnosti.
This Decision is based on the legal and factual situation as of 24 January 2012 as it appears from the information submitted by the applicant.
Toto rozhodnutie je založené na právnej a skutkovej situácii k 24. januáru 2012, ako to vyplýva z informácií poskytnutých žiadateľom.
This Decision is made solely for the purpose of granting an exemption pursuant to Article 30 of Directive 2004/17/EC and is without prejudice to the application of the rules on competition.
Toto rozhodnutie sa vykonáva výhradne na udelenie výnimky podľa článku 30 smernice 2004/17/ES a nemá vplyv na uplatňovanie pravidiel hospodárskej súťaže.
This Decision applies to the production and wholesale of electricity in Norway and does not concern the activities of transmission, distribution and retail supply of electricity in Norway.
Toto rozhodnutie sa vzťahuje na výrobu a veľkoobchodný predaj elektrickej energie v Nórsku a netýka sa činností prenosu, distribúcie a maloobchodných dodávok elektrickej energie v Nórsku.
The measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the EFTA Public Procurement Committee Assisting the EFTA Surveillance Authority,
Opatrenia stanovené týmto rozhodnutím sú v súlade so stanoviskom Výboru pre verejné obstarávanie úradu EZVO, ktorý pomáha Dozornému úradu EZVO,
The Act referred to at point 4 of Annex XVI to the Agreement on the European Economic Area laying down the procedures for the award of public contracts in the utilities sector (Directive 2004/17/EC) shall not apply to contracts awarded by contracting entities and intended to enable the activities of production and wholesale of electricity in Norway.
Akt uvedený v bode 4 prílohy XVI k Dohode o Európskom hospodárskom priestore, ktorým sa stanovujú postupy zadávania verejných zákaziek v sektore verejných služieb (smernica 2004/17/ES) sa neuplatňuje na zákazky zadané obstarávateľmi, ktorých cieľom je umožniť výrobu a veľkoobchodný predaj elektrickej energie v Nórsku.
Directive 2003/54/EC was incorporated into the EEA Agreement by EEA Joint Committee Decision No 146/2005 of 2 December 2005 (OJ L 53, 23.2.2006, p. 43), and entered into force for the EFTA States on 1 June 2007.
Smernica 2003/54/ES bola začlenená do Dohody o EHP rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 146/2005 z 2. decembra 2005 (Ú. V. EÚ L 53, 23.2.2006, s. 43) a nadobudla účinnosť pre štáty EZVO 1. júna 2007.
See European Commission decisions of 26 January 2011 in Case COMP/M.5978 — GDF Suez/International Power, of 22 December 2008 in case COMP/M.5224 — EDF/British Energy, of 14 November 2006, Case COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez, of 9 December 2004 Case M.3440 — EDP/ENI/GDP.
Pozri rozhodnutia Európskej komisie z 26. januára 2011 vo veci COMP/M.5978 – GDF Suez/International Power, z 22. decembra 2008 vo veci COMP/M.5224 – EDF/British Energy, zo 14. novembra 2006 vo veci COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez, z 9. decembra 2004 vo veci M.3440 – EDP/ENI/GDP.
See also the decisions adopted by the Commission exempting the production and sale of electricity in Sweden and in Finland from the application of Directive 2004/17/EC; Decision of 19 June 2006 establishing that Article 30(1) of Directive 2004/17/EC applies to the production and sale of electricity in Finland excluding the Åland Islands and decision of 29 October 2007 exempting the production and sale of electricity in Sweden from the application of Directive 2004/17/EC.
Pozri aj rozhodnutia prijaté Komisiou, ktorými sa vyníma výroba a predaj elektrickej energie vo Švédsku a Fínsku z pôsobnosti smernice 2004/17/ES; rozhodnutím z 19. júna 2006 sa stanovuje, že článok 30 ods. 1 smernice 2004/17/ES sa uplatňuje na výrobu a predaj elektrickej energie vo Fínsku okrem Alandských ostrovov a rozhodnutím z 29. októbra 2007 sa vyníma výroba a predaj elektrickej energie vo Švédsku z pôsobnosti smernice 2004/17/ES.
Oslo — NO 1, Kristiansand — NO 2, Trondheim — NO 3, Tromsø — NO 4 and Bergen — NO 5.
Oslo – NO 1, Kristiansand – NO 2, Trondheim – NO 3, Tromsø – NO 4 a Bergen – NO 5.
On 5 September 2011, the boundary between bidding area NO 2 and NO 5 was moved northbound due to a new connection being put into operation.
Dňa 5. septembra sa hranica medzi ponukovou oblasťou NO 2 a NO 5 posunula smerom na sever v dôsledku nového spojenia, ktoré bolo dané do prevádzky.
The data provided in the application does not take into account this change.
Údaje poskytnuté v žiadosti nezohľadňujú túto zmenu.
See decisions by the Ministry of Government Administration of 14 October 2002Statkraft — Agder Energi and of 7 February 2003Statkraft — Trondheim Energiverk.
Pozri rozhodnutia ministerstva vládnej správy zo 14. októbra 2002 Statkraft – Agder Energi a zo 7. februára 2003 Statkraft – Trondheim Energiverk.
Decision of 19 June 2006 establishing that Article 30(1) of Directive 2004/17/EC applies to the production and sale of electricity in Finland excluding the Åland Islands and decision of 29 October 2007 exempting the production and sale of electricity in Sweden from the application of Directive 2004/17/EC, paragraphs 7-13.
rozhodnutím z 19. júna 2006 sa stanovuje, že článok 30 ods. 1 smernice 2004/17/ES sa uplatňuje na výrobu a predaj elektriny vo Fínsku okrem Alandských ostrovov a rozhodnutím z 29. októbra 2007 sa vyníma výroba a predaj elektrickej energie vo Švédsku z uplatňovania smernice 2004/17/ES, body 7 – 13.
See Report on progress in creating the internal gas and electricity market, COM(2005) 568 final of 15 November 2005, Decision of 29 October 2007 exempting the production and sale of electricity in Sweden from the application of Directive 2004/17/EC.
Pozri Správu o pokroku vo vytváraní vnútorného trhu s plynom a elektrickou energiou, KOM(2005) 568 v konečnom znení z 15. novembra 2005, rozhodnutie z 29. októbra 2007, ktorým sa vyníma výroba a predaj elektrickej energie vo Švédsku z pôsobnosti smernice 2004/17/ES.
See Commission staff working document, Technical Annex to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament report on progress in creating the internal gas and electricity market, COM(2010) 84 final, page 12.
Pozri pracovný dokument útvarov Komisie: Technická príloha k oznámeniu Komisie Rade a Európskemu parlamentu „Správa o pokroku pri vytváraní vnútorného trhu s plynom a elektrickou energiou“, KOM(2010) 84 v konečnom znení, s. 12.
% hours isolated
% hodín izolovaných
Since the opening of a joint Norwegian-Swedish market in 1996, the other Nordic countries have later been integrated in the market; Finland in 1998, Denmark in 1999/2000 and Estonia in 2010.
Od otvorenia spoločného nórsko-švédskeho trhu v roku 1996 sa do tohto trhu neskôr začlenili ďalšie severské krajiny; Fínsko v roku 1998, Dánsko v rokoch 1999/2000 a Estónsko v roku 2010.
About 74 % of the consumption of electric energy in the Nordic region in 2010 was traded over the exchange.
Približne 74 % spotreby elektrickej energie v severskom regióne bolo v roku 2010 obchodovaných na burze.
Public version of [1]
Verzia určená pre verejnosť [1]
No 244/12/COL
č. 244/12/COL
of 27 June 2012
z 27. júna 2012,
on restructuring aid granted to Íslandsbanki (Iceland)
o reštrukturalizačnej pomoci pre banku Íslandsbanki (Island)
The EFTA Surveillance Authority (‘the Authority’),
Dozorný úrad EZVO (ďalej len „Dozorný úrad“),
HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), in particular to Article 61(3)(b) and Protocol 26 thereof,
SO ZRETEĽOM na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej článok 61 ods. 3 písm. b) a na jej protokol 26,
HAVING REGARD to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘the Surveillance and Court Agreement’), in particular to Article 24,
SO ZRETEĽOM na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu (ďalej len „Dohoda o dozore a súde“), a najmä na jej článok 24,
HAVING REGARD to Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (‘Protocol 3’), in particular to Article 1(3) of Part I, Article 7(3) of Part II, and Article 13 of Part II,
SO ZRETEĽOM na protokol 3 k Dohode o dozore a súde („protokol 3“), a najmä na jeho článok 1 ods. 3 časti I, ako aj článok 7 ods. 3 časti II a článok 13 časti II,
Following informal correspondence in October 2008, and the passing on 6 October by the Icelandic Parliament (the Althingi) of Act No 125/2008 on the Authority for Treasury Disbursements due to Unusual Financial Market Circumstances etc. (referred to as the ‘Emergency Act’), which gave the Icelandic state wide-ranging powers to intervene in the banking sector, the President of the Authority wrote on 10 October 2008 to the Icelandic authorities and requested that state aid measures taken under the Emergency Act be notified to the Authority.
V nadväznosti na neformálnu korešpondenciu z októbra 2008 a na skutočnosť, že islandský parlament (Althingi) prijal 6. októbra 2008 zákon č. 125/2008 o splnomocnenom orgáne pre úhrady zo štátnej pokladnice v dôsledku nezvyčajných okolností na finančnom trhu (ďalej len „zákon o stave núdze“), ktorým islandský štát získal rozsiahle právomoci zasiahnuť v bankovom sektore, napísal 10. októbra 2008 predseda Dozorného úradu islandským orgánom a požiadal ich, aby opatrenia štátnej pomoci prijaté na základe zákona o stave núdze oznamovali Dozornému úradu.
Further contact and correspondence followed periodically including notably a letter sent by the Authority on 18 June 2009 reminding the Icelandic authorities of the need to notify any state aid measures, and of the standstill clause in Article 3 of Protocol 3.
Nasledovali ďalšie pravidelné kontakty a korešpondencia, najmä list Dozorného úradu odoslaný 18. júna 2009 s upozornením pre islandské orgány na povinnosť oznamovať všetky opatrenia štátnej pomoci a na ustanovenie o nevykonaní pomoci (stand-still clause) podľa článku 3 protokolu 3.
Following further correspondence state aid involved in the restoration of certain operations of Glitnir and the establishment and capitalisation of a new Glitnir Bank (by then re-named ‘Íslandsbanki’) was eventually notified retrospectively by the Icelandic authorities on 15 September 2010 [2].
Po výmene ďalšej korešpondencie a ďalších stretnutiach islandské orgány nakoniec 15. septembra 2010 [2] spätne oznámili štátnu pomoc určenú na obnovenie určitých operácií banky Glitnir a na zriadenie a kapitalizáciu novej banky Glitnir (premenovanej na banku Íslandsbanki).
By letter dated 15 December 2010 [3] the EFTA Surveillance Authority (the Authority) informed the Icelandic authorities that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 in respect of the measures undertaken by the Icelandic State to restore certain operations of (old) Glitnir Bank hf and establish and capitalise New Glitnir Bank hf, now renamed Íslandsbanki (the opening decision) [4].
Listom datovaným 15. decembra 2010 [3] Dozorný úrad informoval islandské orgány, že rozhodol o začatí konania podľa článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 vo vzťahu k opatreniam islandského štátu na obnovenie určitých operácií (pôvodnej) banky Glitnir hf a na zriadenie a kapitalizáciu novej banky Glitnir hf, v súčasnosti premenovanej na banku Íslandsbanki (rozhodnutie o začatí).
The Authority also required that a detailed restructuring plan for Íslandsbanki be submitted within six months.
Dozorný úrad takisto požiadal, aby bol do 6 mesiacov predložený podrobný reštrukturalizačný plán banky Íslandsbanki.
The Icelandic authorities did not respond to this comment.
V nadväznosti na prevzatie banky Byr v novembri 2011 islandské orgány predložili 22. februára 2012 [6] nový reštrukturalizačný plán banky Íslandsbanki.
By letter of 31 March 2011, the Icelandic authorities submitted a restructuring plan for Íslandsbanki.
Dozorný úrad požadoval informácie týkajúce sa reštrukturalizačného plánu 11. júla 2011 a 13. februára 2012.
Following the acquisition of Byr in November 2011, the Icelandic authorities submitted a new restructuring plan for Íslandsbanki on 22 February 2012 [6].
Okrem toho sa zástupcovia Dozorného úradu stretli s islandskými orgánmi 7. júna 2011 a 27. a 28. februára 2012.
The request for information was answered by the Icelandic Authorities on 17 October 2011 and 13 March 2012.
Dozorný úrad v tejto časti opíše tie udalosti, skutočnosti a vývoj v hospodárskej, politickej a regulačnej oblasti od októbra 2008 do dátumu rozhodnutia, ktoré súviseli s kolapsom a obnovou islandského finančného systému a ktoré sú dôležité na vykreslenie kontextu, v rámci ktorého sa predmetné opatrenia pomoci posudzovali.
The final versions of the commitments were submitted on 16 May 2012 and on 6 June 2012 [7].
Predtým však pripomenie sled udalostí, ktoré viedli ku kolapsu banky Glitnir.
In addition, the Authority met with the Icelandic authorities on 7 June 2011 and 27-28 February 2012.
Kolaps banky Glitnir
BACKGROUND
V septembri 2008 začali viaceré významné globálne finančné inštitúcie zápasiť s vážnymi problémami.
The Authority will describe in this section those events, facts and economic, political and regulatory developments relating to the collapse and the reconstruction of the Icelandic financial system from October 2008 to date that appear necessary to set out the context in which the assessment of aid measures at hand is undertaken.
Počas vážnych otrasov na globálnych finančných trhoch a po páde banky Lehman Brothers v septembri 2008 začali mať tri najväčšie islandské banky, ktoré niekoľko posledných rokov zažívali výnimočný rast, ťažkosti pri refinancovaní svojho krátkodobého dlhu a s hromadným výberom vkladov.
Before doing so, it will recall in turn the chronology of Glitnir's breakdown.
15. septembra požiadala spoločnosť Lehman Brothers o ochranu pred veriteľmi a v ten istý deň Bank of America oznámila prevzatie spoločnosti Merrill Lynch.
The collapse of Glitnir Bank
Na druhej strane Atlantiku došlo k nútenému prevzatiu jednej z najväčších bánk v Spojenom kráľovstve, HBOS, bankou Lloyds TSB.
In September 2008 a number of major global financial institutions began to experience severe difficulties.
Banka Glitnir v tom čase zápasila so značnými problémami pri financovaní svojich aktivít.
In the midst of the turbulence in global financial markets and following the collapse of Lehman Brothers in September 2008, Iceland's three biggest commercial banks, which had experienced extraordinary growth over the preceding years, encountered difficulties in refinancing their short-term debt and a run on their deposits.
Pre nedostatok záujmu musela zrušiť emisiu dlhopisov, predaj aktív nebol ukončený a nemecká banka odmietla predĺžiť dva úvery v hodnote približne 150 miliónov EUR.
Lehman Brothers filed for bankruptcy protection on 15 September and on the same day it was announced that the Bank of America was to take over Merrill Lynch.
Po páde Lehman brothers sa dramaticky zhoršili podmienky na finančnom trhu.
Elsewhere, one of the United Kingdom's biggest banks, HBOS, had to be taken over by Lloyds TSB.
25. septembra 2008 predseda predstavenstva banky Glitnir kontaktoval Islandskú centrálnu banku (CBI) s cieľom informovať ju, že v dôsledku úverov, ktoré musela splatiť v októbri, mala banka nedostatok finančných prostriedkov vo výške 600 miliónov EUR.
Glitnir meanwhile, was experiencing major difficulties in financing its activities.
29. septembra bolo oznámené, že islandská vláda poskytne banke Glitnir 600 mil. EUR výmenou za 75 % jej akcií.
A bond issue had had to be cancelled due to a lack of interest, an asset sale was not completed, and a German bank refused to extend two loans estimated at 150 million euros.
Skutočnosť, že 600 miliónov EUR predstavovalo takmer štvrtinu devízových rezerv Islandu a že banka Glitnir mala už nejaký čas problémy s refinancovaním a svoj dlh v odhadovanej výške 1,4 miliardy EUR musela splatiť počas nasledujúcich šiestich mesiacov, viedla podľa verejne dostupných informácií vládu k záveru, že tento obchod nemal spoľahlivý základ [8].
Market conditions also worsened dramatically after the fall of Lehman Brothers.
Ako sa ukázalo, hodnota akcií vydaných bankou Glitnir klesla v priebehu jedného dňa z vyše 200 mld. ISK na 26 mld. ISK.
On 25 September 2008, the Chairman of Glitnir's Board contacted the Central Bank of Iceland (CBI) to inform them that as a result of loans that had to be repaid in October, the bank had an immediate shortfall of 600 million euros.
Islandské banky zaznamenali obrovské výbery vkladov nielen v zahraničí, ale aj na Islande.
On 29 September it was announced that the Icelandic government would provide Glitnir with 600 million euros in return for 75 % of its equity.
Domáce výbery boli takého rozsahu, že v istom momente sa islandské banky a CBI ocitli v situácii, kedy im hrozil nedostatok hotovosti.
The fact that 600 million euros amounted to nearly a quarter of Iceland's foreign currency reserves, and that Glitnir had experienced refinancing problems for some time and had debt estimated at 1,4 billion euros to repay over the following six months, according to publicly available information, suggested, however, that the proposal was not credible [8].
30. septembra 2008 ratingová agentúra Moody's znížila rating banky Glitnir, čo vyvolalo žiadosti o ďalšie splátky úverov zo strany veriteľov.
As it turned out, the value of issued Glitnir shares collapsed from over 200 billion ISK to 26 billion ISK in one day.
Nasledovali výzvy na dodatkovú úhradu pri termínovaných obchodoch na burze vo výške viac ako miliarda EUR.
The Icelandic banks experienced massive withdrawals of deposits not only abroad but also within Iceland.
7. októbra 2008 musela banka Glitnir požiadať islandský úrad pre finančný dohľad (FME), aby nad ňou prevzal kontrolu [9].
Domestic withdrawals became so large that at one stage the Icelandic banks and the CBI were close to experiencing a shortage of cash.
Finančná kríza a hlavné príčiny kolapsu islandských bánk
On 30 September 2008, the credit agency Moody's lowered Glitnir's credit rating, triggering repayment obligations for further loans.
Islandské orgány vo svojom oznámení o poskytnutí štátnej pomoci pre novú banku Glitnir (neskoršiu Íslandsbanki) uviedli, že dôvody kolapsu islandského bankového sektora a dôvody, prečo bol potrebný ich zásah, boli dosť podrobne opísané v správe osobitnej vyšetrovacej komisie (SIC) zriadenej islandským parlamentom [10] s cieľom vyšetriť a analyzovať procesy, ktoré viedli ku kolapsu troch hlavných bánk.
Margin calls of over a billion euros also followed.
Dozorný úrad v ďalšom texte sumarizuje závery komisie o príčinách kolapsu, ktoré sú najpodstatnejšie z hľadiska pádu banky Glitnir.
On 7 October 2008 Glitnir was required to ask the Icelandic Financial Supervisory Authority (FME) to be taken under its control [9].
Informácie sú prevzaté z kapitol 2 (Zhrnutie) a 21 (Príčiny kolapsu islandských bánk – zodpovednosť, chyby a nedbalosť) správy komisie SIC.
The financial crisis and major causes of failure of the Icelandic banks
Globálny pokles likvidity na finančných trhoch, ktorý začal v roku 2007, nakoniec viedol ku kolapsu troch hlavných islandských bánk, nakoľko ich podnikanie začalo byť stále viac závislé od získavania finančných prostriedkov na medzinárodných trhoch.
In their notification of the aid granted to New Glitnir Bank (later Íslandsbanki), the Icelandic authorities explained that the reasons for the collapse of the Icelandic banking sector and their need to intervene were set out in considerable detail in a report prepared by a Special Investigation Commission (SIC) established by the Icelandic Parliament [10], whose remit was to investigate and analyse the processes leading to the collapse of the three main banks.
Príčiny pádu islandských bánk však boli zložitejšie a bolo ich viac.
The Authority summarises below the conclusions of the Commission concerning the causes of failure most relevant to the demise of Glitnir Bank.
Komisia SIC vyšetrila príčiny kolapsu hlavných bánk a je zrejmé, že väčšina záverov je uplatniteľná na všetky tri banky a viaceré z nich navzájom súvisia.
The information is drawn from Chapters 2 (Executive Summary) and 21 (Causes of the Collapse of the Icelandic Banks — Responsibility, Mistakes and Negligence) of the SIC report.
Príčiny zlyhania sa týkajú činností bánk.
The global reduction in liquidity in financial markets that began in 2007 eventually led to the collapse of the three main Icelandic banks, whose business operations had become increasingly dependent on raising funding through international markets.
Nasleduje ich stručné zhrnutie.
The SIC investigated the reasons which led to the collapse of the main banks, and it is notable that the majority of the conclusions applied to all three banks and many are inter-related.
Komisia SIC dospela k záveru, že v rokoch, ktoré predchádzali ich kolapsu, každá z bánk zaznamenala nárast súvahy a úverového portfólia nad rámec vlastných operačných a riadiacich kapacít.
Causes of failure related to the banks' activities are briefly summarised below.
Na základe uvedeného komisia SIC dospela k záveru, že veľká časť tohto rastu sa odvíjala od úverov podnikom, ktoré inde neúspešne žiadali o úvery.
Excessive and unsustainable expansion
V správe sa takisto uvádza, že súčasťou bankových činností (a rastu) sa čoraz viac stávalo stále rizikovejšie investičné bankovníctvo, ktoré prispelo k problémom.
The SIC concluded that in the years leading up to the collapse the banks had expanded their balance sheets and lending portfolios beyond their own operational and managerial capacity.
Zníženie objemu dostupných financií na medzinárodných trhoch
The combined assets of the three banks had increased exponentially from 1,4 trillion ISK [11] in 2003 to 14,4 trillion ISK at the end of the second quarter of 2008.
Rast bánk z veľkej časti podporil ich prístup na medzinárodné finančné trhy, pri ktorom banky zúročili svoj dobrý úverový rating a prístup na európske trhy vďaka dohode o EHP.
Significantly, a large proportion of the growth of the three banks was in lending to foreign parties, which increased substantially during 2007 [12], most notably after the beginning of the international liquidity crisis.
V roku 2005 si islandské banky požičali na zahraničných trhoch s cennými papiermi 14 miliárd EUR za relatívne priaznivých podmienok.
This led the SIC to conclude that much of this increase in lending resulted from loans made to undertakings that had been refused credit elsewhere.
Keď sa obmedzil prístup na európske trhy s dlhovými cennými papiermi, banky financovali svoje činnosti na trhoch v USA, pričom islandské dlhové cenné papiere zoskupovali do portfólia zabezpečených dlhových cenných papierov (CDO).
The report also concluded that inherently riskier investment banking had become an ever increasing feature of the banks' activities and growth had contributed to the problems.
V čase pred kolapsom boli banky vo zvýšenej miere závislé od krátkodobých pôžičiek, čo viedlo k významným (a podľa komisie SIC predvídateľným) refinančným rizikám.
The reduction in finance available on the international markets
Dotovanie vlastníkov bánk
Much of the banks' growth was facilitated by access to international financial markets, capitalising upon good credit ratings and access to European markets through the EEA Agreement.
V prípade hlavných islandských bánk patrili ich najvýznamnejší akcionári zároveň medzi ich najväčších dlžníkov [13].
The Icelandic banks borrowed 14 billion euros on foreign debt securities markets in 2005 on relatively favourable terms.
Pôžičky banky Glitnir hlavným akcionárom investičnej skupiny Baugur a spriazneným stranám, najmä skupine FL, boli značné.