natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Norwegian authorities also referred to a research report by Møreforskning [13] that presents slightly higher figures (NOK 1,3 billion and NOK 177 million, respectively).The Norwegian authorities pointed out that if no transitional period was granted and provided there are no immediate carry-over effect in wages in response to the tax increases, the increase in labour costs of the firms in question in 2004 (when de minimis aid is not taken into consideration) would be about 300 % of the normal annual increase in labour costs (growth rates of 13,9 and 12,6 % in zone 4 and zone 3, respectively), compared with the estimated annual wage growth rate of 4,5 % .
Nórske orgány sa tiež odvolávajú na výskumnú správu Møreforskning [13], ktorá uvádza o niečo vyššie číselné údaje (1,3 miliárd nórskych korún pre pásmo 4 a 177 miliónov nórskych korún pre pásmo 3).Nórske orgány zdôraznili, že ak by nebolo poskytnuté žiadne prechodné obdobie, a za predpokladu, že sa neprejavil žiadny prenosný účinok na mzdy ako reakcia na zvýšenie daní, zvýšenie mzdových nákladov príslušných firiem v roku 2004 (ak sa neberie do úvahy pomoc de minimis) by predstavovalo približne 300 percent obvyklého ročného zvýšenia mzdových nákladov (tempo rastu 13,9 percenta v pásme 4 a 12,6 percenta v pásme 3), v porovnaní s odhadovaným ročným tempom rastu miezd 4,5 percenta.
With a transitional period of one year, the increase in the social security tax would be 4,5 and 3.9 percentage points in zones 4 and 3, respectively, which corresponds to an annual increase in the firms’ labour costs of 4,3 and 3,6 % (as soon as the allowed de minimis threshold is reached), reflecting an increase in the total tax burden in zones 4 and 3 of NOK 593 million and NOK 67 million respectively.
V prípade jednoročného prechodného obdobia by zvýšenie príspevkov na sociálne poistenie predstavovalo 4,5 percentuálneho bodu v pásme 4 a 3,9 percentuálneho bodu v pásme 3, čo zodpovedá ročnému zvýšeniu mzdových nákladov podniku o 4,3 a 3,6 percenta (len čo sa dosiahne prípustný prah de minimis), čo odráža zvýšenie celkového daňového zaťaženia v pásme 4 o 593 miliónov nórskych korún a v pásme 3 o 67 miliónov nórskych korún.
Provided that there is no carry-over effect in wages in response to the tax increases, the annual increase in labour costs (when de minimis aid is not taken into consideration) would be about twice of the normal annual increase in labour costs (205 % and 189 % in zone 4 and zone 3, respectively).
Za predpokladu, že sa neprejavil žiadny prenosný účinok na mzdy ako reakcia na zvýšenie daní, ročné zvýšenie mzdových nákladov (ak sa neberie do úvahy pomoc de minimis) by bolo približne dvojnásobné v porovnaní s obvyklým ročným zvýšením mzdových nákladov (205 percent v pásme 4 a 189 percent v pásme 3).
With a transitional period of two years, the ensuing increase in the social security tax rates would correspond to an isolated annual increase in the firms’ labour costs of 2,9 and 2,4 % (as soon as the de minimis threshold is reached), reflecting an increase in total tax burden in zones 4 and 3 of NOK 395 million and NOK 45 million each year.
V prípade dvojročného prechodného obdobia by následné zvýšenie sadzieb príspevkov na sociálne poistenie zodpovedalo izolovanému ročnému zvýšeniu mzdových nákladov podnikov o 2,9 a 2,4 percenta (len čo sa dosiahne prah de minimis), odrážajúcemu zvýšenie celkového daňového zaťaženia v pásme 4 o 395 miliónov nórskych korún a v pásme 3 o 45 miliónov nórskych korún.
Provided there is no carry-over effect in wages in response to the tax increases, the annual growth in labour costs of the firms in question (when de minimis aid is not taken into consideration) would be about 170 % and 160 % of the normal annual increase in labour costs in zones 4 and 3, respectively.
Za predpokladu, že sa neprejavil žiadny prenosný účinok na mzdy ako reakcia na zvýšenie daní, ročný rast mzdových nákladov príslušných podnikov (ak sa neberie do úvahy pomoc de minimis) by predstavoval približne 170 percent obvyklého ročného zvýšenia mzdových nákladov v pásme 4 a 160 percent v pásme 3.
With a transitional period of three years, the ensuing increase in the social security tax rates would correspond to an isolated annual increase in the firms’ labour costs of 2,1 and 1,8 % in zones 4 and 3 (as soon as the allowed de minimis threshold is reached), reflecting an increase in total tax burden in zones 4 and 3 of NOK 296 million and NOK 34 million.
V prípade trojročného prechodného obdobia by následné zvýšenie sadzieb príspevkov na sociálne zabezpečenie zodpovedalo izolovanému ročnému zvýšeniu mzdových nákladov podnikov o 2,1 a 1,8 percenta v pásme 4 a 3 (len čo sa dosiahne prah de minimis), odrážajúcemu zvýšenie celkového daňového zaťaženia v pásme 4 o 296 miliónov nórskych korún a v pásme 3 o 34 miliónov nórskych korún.
Provided there is no carry-over effect in wages in response to the tax increases, the annual increase in labour costs of the firms in question (when de minimis aid is not taken into consideration) would be about 152 % and 145 % of the normal annual increase in labour costs in zones 4 and zone 3, respectively.
Za predpokladu, že sa neprejavil žiadny prenosný účinok na mzdy ako reakcia na zvýšenie daní, ročný rast mzdových nákladov príslušných podnikov (ak sa neberie do úvahy pomoc de minimis) by predstavoval približne 152 percent obvyklého ročného zvýšenia mzdových nákladov v pásme 4 a 145 percent v pásme 3.
It was furthermore outlined that in the short run, adjustment to increased tax rates may take the form of changes in product prices, wages or production volume.
Na vysvetlenie sa ďalej uvádza, že z krátkodobého hľadiska môžu úpravy zvýšených sadzieb daní nadobudnúť formu zmien v cenách výrobkov, mzdách alebo objeme výroby.
The Ministry of Finance also maintained that a substantial number of enterprises are exposed to international competition and, the fact that the profitability margins of the industry in the concerned regions are low on average, may indicate that in most cases, there are limited possibilities for increasing product prices.
Ministerstvo financií tiež tvrdilo, že značný počet podnikov je vystavený medzinárodnej hospodárskej súťaži a skutočnosť, že rozpätia ziskovosti priemyslu v príslušných regiónoch sú v priemere nízke, môže naznačovať, že vo väčšine prípadov sú tu obmedzené možnosti zvyšovania cien výrobkov.
Furthermore, it is mentioned that figures referred in Table 3, show that even with a transitional period of three years, the annual increase in labour costs would be much higher that what could be expected to be reflected in corresponding wage adjustments the same year.
Ďalej sa uvádza, že údaje uvedené v tabuľke 3 dokazujú, že dokonca aj v prípade trojročného prechodného obdobia by ročné zvýšenie mzdových nákladov bolo oveľa vyššie ako zvýšenie, ktoré by sa podľa predpokladu prejavilo v zodpovedajúcich úpravách miezd v tom istom roku.
It was also referred that no empirical studies provided precise answers as to how the wage formation process was influenced by a change in the level of social security contributions.
Ďalej sa tiež uvádza, že žiadne empirické štúdie neposkytujú presné odpovede, pokiaľ ide o to, ako by proces tvorby miezd ovplyvnila zmena v úrovni príspevkov sociálneho zabezpečenia.
Analytical results concerning partial regional changes are even more varied as regards the long-term incidence effects.
Analytické výsledky týkajúce sa čiastkových regionálnych zmien sú dokonca ešte premenlivejšie, čo sa týka dlhodobých náhodných účinkov.
No studies seem to have focused specifically on the time path of incidence effects.
Zdá sa, že žiadne štúdie sa konkrétne nezamerali na časovú dráhu náhodných účinkov.
It is maintained that, due to nominal downward rigidity, one might expect that the time path of an increase in rates and decrease in rates would be asymmetric.
Tvrdí sa, že v dôsledku nominálnej zostupnej rigidity by sa dalo očakávať, že časová dráha zvyšovania sadzieb a znižovania sadzieb by bola asymetrická.
In the case of a significant increase in taxes, one might expect that it would take several years for the firms' costs to adjust to the tax increase.
V prípade významného zvýšenia daní by sa mohlo predpokladať, že by trvalo niekoľko rokov, kým by sa podnikové náklady prispôsobili zvýšeniu daní.
It was pointed out that this implied that the transitional period would not only postpone the rise in costs to firms, but also reduce the maximum level of costs the firms would have to bear the first year the full tax rate of 14,1 percent is applied.
Zdôraznilo sa, že to znamená, že prechodné obdobie by nielen odložilo zvýšenie nákladov pre podniky, ale tiež znížilo najvyššiu úroveň nákladov, ktoré by firmy museli znášať počas prvého roku, v ktorom by sa uplatňovala plná sadzba dane 14,1 %.
Therefore, the Ministry stressed that the length of the transitional period was of greater importance when the adjustment process of nominal wages was taken into consideration.
Ministerstvo preto zdôraznilo, že pri zohľadňovaní procesu úprav nominálnych miezd bola dĺžka prechodného obdobia veľmi dôležitá.
The Norwegian authorities concluded that a three-year transitional period compared to a two year period, would reduce the number of closures or necessary downscaling of production resulting from the increase of the contribution rate and, hence, reduce the risk of a substantially worsened employment situation, increased depopulation and rise in unemployment.
Nórske orgány dospeli k záveru, že trojročné prechodné obdobie v porovnaní s dvojročným obdobím by znížilo počet zatvorených prevádzok alebo nevyhnutné utlmovanie výroby vyplývajúce zo zvýšenia sadzieb príspevkov, a tým by aj znížilo riziko závažného zhoršovania situácie v oblasti zamestnanosti, zvýšeného vyľudňovania a zvýšenia nezamestnanosti.
Why do enterprises in zone 3 need the same transitional period as enterprises in zone 4?
Prečo podniky v pásme 3 potrebujú rovnaké prechodné obdobie ako podniky v pásme 4?
The Norwegian authorities pointed out that the relative differences between the two zones are very small compared to the size of the transitional problems and the time needed for adjustments in both zones.
Nórske orgány zdôraznili, že relatívne rozdiely medzi obidvomi pásmami sú veľmi malé v porovnaní s veľkosťou problémov spojených s prechodom a časom potrebným na úpravy v oboch pásmach.
They also referred to the recent very high increase in the number of bankruptcies in zone 3.
Odvolávajú sa tiež na nedávne veľmi vysoké zvýšenie počtu bankrotov v pásme 3.
Furthermore, the Norwegian authorities pointed out that a one-year shorter transitional period in zone 3 than in zone 4 would not imply more equality between the zones, but rather that the increase in costs would be higher in zone 3 than in zone 4 (see table 3 above).
Okrem toho nórske orgány zdôraznili, že o jeden rok kratšie prechodné obdobie v pásme 3 ako v pásme 4 by neznamenalo väčšiu rovnosť medzi pásmami, ale skôr to, že zvýšenie nákladov by bolo vyššie v pásme 3 ako v pásme 4 (pozri tabuľku 3).
Comments from interested parties
Pripomienky zúčastnených strán
Ten organisations and undertakings from Norway submitted comments to the decision to open an investigation.
Desať organizácií a podnikov z Nórska predložilo pripomienky k rozhodnutiu začať prešetrovanie.
All comments support the Norwegian government’s proposal for a three-year transition period.
Všetky pripomienky podporujú návrh nórskej vlády na trojročné prechodné obdobie.
Several of the comments pointed out that the system of regionally differentiated social security contributions is the single most important regional policy instrument in Norway, and that it would have dramatic effects on business and industry in the regions concerned if the increase in the social security contributions were to occur all at once, on 1 January 2004.
Niektoré pripomienky poukazujú na to, že systém regionálne diferencovaných príspevkov sociálneho zabezpečenia je jediným najdôležitejším nástrojom regionálnej politiky v Nórsku a že by to malo dramatické účinky na podnikanie a priemysel v príslušných regiónoch, ak by k zvýšeniu príspevkov sociálneho zabezpečenia došlo naraz, k 1. januáru 2004.
The Authority’s approval of the proposed transitional period is therefore considered to be of the greatest importance.
Preto sa schválenie navrhovaného prechodného obdobia zo strany úradu považuje za najdôležitejšie.
By letter dated 23 October 2003 from the Mission of Norway to the European Union, forwarding a letter dated 21 October 2003 from the Ministry of Trade and Industry and a letter dated 21 October 2003 from the Ministry of Finance, all received and registered by the Authority on 24 October (Document No 03-7360 A), the Norwegian authorities briefly commented upon the comments from third parties.
Nórske orgány sa listom Delegácie Nórska pri Európskej únii z 23. októbra 2003, prostredníctvom ktorého postúpili list ministerstva obchodu a priemyslu z 21. októbra 2003 a list ministerstva financií z 21. októbra 2003, ktoré orgán dostal a zaevidoval 24. októbra 2003 (dok. č. 03-7360 A), stručne vyjadrili k pripomienkam tretích strán.
The Norwegian authorities noted that the comments from third parties substantiated the arguments that previously had been presented to the Authority, and that no objections had been raised by third parties to the proposed transitional period.
Nórske orgány poznamenali, že pripomienky tretích strán zdôvodňujú argumenty, ktoré boli orgánu predložené už predtým a že tretie strany nevzniesli žiadne námietky voči navrhovanému prechodnému obdobiu.
APPRECIATION
HODNOTENIE
Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:
Článok 61 odsek 1 Dohody o EHP znie takto:
‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’
„Pokiaľ nie je v tejto dohode stanovené inak, každá pomoc, ktorú poskytnú členské štáty, štáty EZVO alebo pomoc poskytnutá prostredníctvom štátnych zdrojov v akejkoľvek forme, ktorá deformuje alebo kde hrozí, že bude deformovať hospodársku súťaž uprednostňovaním určitých podnikov alebo výrobou určitých tovarov, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami, nie je zlučiteľná s fungovaním tejto dohody.“
As the present scheme satisfies all the conditions for the application of Article 61(1) of the EEA Agreement, the Authority takes the view that the notified transitional arrangement in zones 3 and 4 constitutes State aid.
Keďže súčasný program spĺňa všetky podmienky uplatňovania článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, orgán zaujal stanovisko, že oznámené prechodné dojednanie v pásmach 3 a 4 predstavuje štátnu pomoc.
On 22 September 1999 [15] the Authority decided not to raise objections to a notification from the Norwegian authorities concerning the measures that the Norwegian Government intended to take in order to comply with the EFTA Surveillance Authority’s decision of 2 July 1998.
Orgán 22. septembra 1999 [15] rozhodol, že nevznesie námietky voči oznámeniu nórskych orgánov o opatreniach, ktoré nórska vláda zamýšľala prijať s cieľom splniť rozhodnutie Dozorného orgánu EZVO z 2. júla 1998.
The Authority found that the aid could be exempted as regional aid (indirect transport aid) on the basis of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement.
Orgán zistil, že pomoc by mohla byť vyňatá ako regionálna pomoc (nepriama pomoc na dopravu) na základe článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP.
Consequently, the current regionally differentiated social security contributions scheme is an existing aid scheme until the end of 2003.
Preto je súčasný program regionálne diferencovaných príspevkov sociálneho zabezpečenia existujúcim programom pomoci do konca roku 2003.
The Authority considers that any State aid resulting from the system of regionally differentiated social security contributions after 1 January 2004, would be new aid.
Orgán usudzuje, že akákoľvek štátna pomoc vyplývajúca zo systému regionálne diferencovaných príspevkov sociálneho zabezpečenia po 1. januári 2004 by bola novou pomocou.
However, certain aspects of the notified scheme do not involve aid which should be scrutinized by the Authority under Article 61 of the EEA Agreement.
Určité aspekty oznamovaného programu však nezahrnujú pomoc, ktorú by orgán skúmal podľa článku 61 Dohody o EHP.
This concerns the following provisions:
Týka sa to týchto ustanovení:
enterprises paying the full rate, naturally, do not receive any aid under the scheme,
Podniky, ktoré platia plnú sadzbu, prirodzene nedostávajú žiadnu pomoc na základe programu.
received de minimis aid as described in section I 3.3 above, is not aid in the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement [16],the reduced rate of 4 percentage points to all employees aged 62 years and above applies to all economic sectors and equally to all regions in Norway.
Prijatá pomoc de minimis tak, ako je opísaná v oddiele I 3.3, nie je pomocou v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP [16].Sadzba znížená o 4 percentuálne body pre všetkých zamestnancov vo veku 62 rokov a viac sa uplatňuje na všetky sektory hospodárstva a rovnako na všetky regióny v Nórsku.
This is therefore considered to be a general measure falling outside the scope of Article 61(1).
Preto sa považuje za všeobecné opatrenie, ktoré spadá mimo rozsahu pôsobnosti článku 61 ods. 1.
review of aid to agriculture and fishing falls outside the scope of the Authority’s competence [17].
Posudzovanie pomoci pre poľnohospodárstvo a rybolov nepatrí do rozsahu pôsobnosti orgánu [17].
Against this background, the aid to be assessed in the case at hand, is the aid that stems from the notified transition period of three years for zones 3 and 4.
Na základe toho, pomoc, ktorá sa má posudzovať v prejednávanom prípade, je pomoc, ktorá je výsledkom oznamovaného trojročného prechodného obdobia pre pásma 3 a 4.
Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement states: ‘The EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid.’ Aid provided without notification or aid that is notified late, i.e. notified after being ‘put into effect’ is considered unlawful aid.
Článok 1 ods. 3 v časti 1 protokolu č. 3 k Dohode o dozore a súde uvádza: „Dozorný orgán EZVO má byť v dostatočnom časovom predstihu informovaný o akýchkoľvek plánoch na poskytnutie alebo zmenu pomoci, aby mohol predložiť svoje pripomienky.“ Pomoc poskytnutá bez oznámenia alebo pomoc oznámená neskôr, to znamená oznámená po „realizácii“, sa považuje za nezákonnú pomoc.
The Authority’s decision to adopt appropriate measures (Decision No 172/02/COL) also stated that the Norwegian authorities should ‘communicate’ to the Authority, before 25 March 2003, measures adjusting the aid scheme (see point I 2 above).
Rozhodnutie orgánu o prijatí potrebných opatrení (rozh. č. 172/02/COL) tiež uvádza, že nórske orgány mali „oznámiť“ úradu opatrenia upravujúce program pomoci (pozri bod I 2) do 25. marca 2003.
By letters from the Mission of Norway to the European Union dated 26 March 2003 (Document No 03-1846 A) and 10 June 2003 (Document No 03-3707 A), the Norwegian authorities have complied with their obligation under Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement and their obligation under the appropriate measures.
Nórske orgány prostredníctvom listov Delegácie Nórska pri Európskej únii z 26. marca 2003 (dok. č. 03-1846 A) a 10. júna 2003 (dok. č. 03-3707 A) splnili svoju povinnosť podľa článku 1 ods. 3 v časti I protokolu č. 3 k Dohode o dozore a súde a svoju povinnosť podľa potrebných opatrení.
The compatibility of the aid
Zlučiteľnosť pomoci
Previous assessment by the Authority concerning the compatibility of the regionally differentiated social security contributions scheme
Predošlé hodnotenie orgánu týkajúce sa zlučiteľnosti programu regionálne diferencovaných príspevkov sociálneho zabezpečenia
In the decision to propose appropriate measures to Norway (Decision No 172/02/COL), the Authority considered that the present Norwegian regionally differentiated social security contributions scheme does not satisfy the conditions of Chapter 25.4.(27) and Annex XI of the State Aid Guidelines.
Vo svojom rozhodnutí navrhnúť Nórsku vhodné opatrenia (rozh. č. 172/02/COL) orgán usúdil, že súčasný nórsky program regionálne diferencovaných príspevkov sociálneho zabezpečenia nespĺňa podmienky kapitoly 25.4. (27) a prílohy XI usmernení o štátnej pomoci.
Aid granted to an eligible undertaking depends on the size of its wage bill, which depends in turn on the number of persons employed, and their salaries.
Pomoc poskytovaná oprávnenému podniku závisí od veľkosti jeho mzdového fondu, ktorý zasa závisí od počtu zamestnaných osôb a ich platov.
As such, the amount of aid granted under the present scheme does not bear any relation to the additional transport costs actually incurred by a particular undertaking, and is not calculated in line with the above-mentioned provisions of the State Aid Guidelines.
Výška pomoci poskytovaná podľa súčasného programu ako taká nemá žiadny vzťah k dodatočným nákladom na dopravu, ktoré konkrétny podnik skutočne vynaložil, a nevypočítava sa v súlade s uvedenými ustanoveniami usmernení o štátnej pomoci.
The Authority therefore concluded that the present regionally differentiated social security contributions did not qualify for the derogation provided for under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement.
Orgán preto dospel k záveru, že súčasné regionálne diferencované príspevky sociálneho zabezpečenia nespĺňajú podmienky pre výnimku stanovenú podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP.
While a continuation of the current Norwegian scheme would be incompatible with Article 61(3)(c) of the EEA Agreement and the State aid Guidelines, recourse to Article 61(3)(c) should not be fully excluded, where a transitional arrangement phasing out that aid, would have the effect of avoiding an otherwise serious adverse economic effect to one or several regions.
Zatiaľ čo pokračovanie súčasného nórskeho programu by bolo nezlučiteľné s článkom 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP a usmerneniami o štátnej pomoci, odvolanie sa na článok 61 ods. 3 písm. c) by sa nemalo úplne vylúčiť, ak by prechodné dojednanie o postupnom rušení tejto pomoci malo taký účinok, že by sa predišlo inak závažnému nepriaznivému ekonomickému vplyvu na jeden alebo niekoľko regiónov.
Under such circumstances, transitional arrangements might exceptionally be considered necessary and justified, in order to align the State aid measures with the requirements of the State aid rules, and to enable undertakings to adapt to the new economic environment [18].
Za takých okolností by prechodné dojednania mohli byť výnimočne považované za potrebné a oprávnené s cieľom zosúladiť opatrenia o štátnej pomoci s požiadavkami pravidiel o štátnej pomoci a umožniť podnikom, aby sa prispôsobili novému ekonomickému prostrediu [18].
However, the requirement of such adverse economic effects to a region as a whole must be set high, since financial consequences of negative State aid decisions for single undertakings do not have any bearing on the compatibility assessment of a particular aid measure [19].In the light of the above, the Authority will assess whether the notified transition period of three years for zones 3 and 4 is objectively necessary and justified in order to allow an appropriate transition for the undertakings in question to the adjusted situation [20].3.2.
Jednako požiadavka takých nepriaznivých ekonomických účinkov na región ako celok musí byť nastavená vysoko, pretože finančné dôsledky záporných rozhodnutí o štátnej pomoci pre jednotlivé podniky nemajú žiadny dosah na posudzovanie zlučiteľnosti konkrétneho opatrenia súvisiaceho s pomocou [19].Na základe uvedeného orgán posúdi, či je oznamované prechodné trojročné obdobie pre pásmo 3 a 4 objektívne potrebné a odôvodnené s cieľom umožniť príslušným podnikom potrebný prechod k prispôsobenej situácii [20].3.2.