natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In all these situations, the disadvantages of not registering in the Real Estate Registry is fundamentally the same for privately and publicly owned undertakings.
Vo všetkých týchto situáciách sú nevýhody nezaregistrovania prevodu vlastníctva v registri nehnuteľností pre podniky v súkromnom a verejnom vlastníctve v podstate rovnaké.
In fact, in some aspects, the methods described may be less favourable for private undertakings compared to public ones, since the registration of declaration on the restriction of the right to ownership does not exclude the risk of execution proceedings/creditor’s or bankruptcy estate’s extinction of the rights of a legal successor to the debtor’s property.
V skutočnosti môžu byť uvedené metódy v niektorých aspektoch menej priaznivé pre súkromné podniky v porovnaní s verejnými, lebo zaregistrovanie vyhlásenia o obmedzení vlastníckeho práva nevylučuje riziko exekučného konania/zániku práv právneho nástupcu veriteľa alebo nehnuteľnosti v konkurze na majetok dlžníka.
Finally, the Authority emphasises that the Norwegian authorities have not demonstrated that a private party would choose with certainty not to transfer the title.
Nakoniec orgán zdôrazňuje, že nórske orgány nepreukázali, že súkromná strana by sa určite rozhodla nepreviesť vlastnícke právo.
Norway has merely argued that it was more likely than not that a private operator in similar circumstances would have decided not to transfer the title in the Real Estate Registry.
Nórsko len argumentuje, že je pravdepodobnejšie, že súkromný prevádzkovateľ by sa za podobných okolností rozhodol nezaregistrovať prevod vlastníctva v registri nehnuteľností.
The argument concerning the opening balance
Argument týkajúci sa východiskovej bilancie
As already mentioned, the Norwegian authorities have argued [53] that the exemption from excise duty should not be viewed separately from the opening balance sheet of the company.
Ako sa už uviedlo, nórske orgány argumentujú [53], že výnimka zo spotrebnej dane by sa nemala skúmať oddelene od východiskovej súvahy spoločnosti.
They argue that the measure in question did not change the capital structure, the solidity and the total value of the company.
Argumentujú, že uvedeným opatrením sa nemení štruktúra kapitálu, solídnosť a celková hodnota spoločnosti.
Theoretically, if excise duties were to be accrued in the opening balance sheet, there would have been an alternative opening balance where the value of the properties would have been reduced with the same amount as the excise duty.As demonstrated above in point 1.2, according to the normal rules of the Norwegian tax system, Entra was obliged to pay the excise duty.
Teoreticky, ak by vo východiskovej súvahe nabehli spotrebné dane, išlo by o alternatívnu východiskovú súvahu, v ktorej by sa hodnota nehnuteľností znížila o sumu vo výške spotrebnej dane.Ako sa uvádza v bode 1.2, podľa normálnych pravidiel nórskeho daňového systému bola Entra povinná zaplatiť spotrebnú daň.
Consequently, irrespective of how the opening balance was established, it is the transaction value between the seller and the buyer which constitutes the tax base for the excise duty.
V dôsledku toho a bez ohľadu na to, ako bola východisková bilancia stanovená, daňovým základom pre spotrebnú daň je hodnota transakcie medzi predávajúcim a kupujúcim.
Whatever considerations the buyer (Entra) or the seller (the State) would have in relation to the agreed price, it is that price and nothing else that the tax authorities will apply when they calculate the excise duty to be paid.
Bez ohľadu na to, čo by si kupujúci (Entra) alebo predávajúci (štát) mysleli o dohodnutej cene, je to cena, a nič iné, čo použijú daňové orgány pri výpočte spotrebnej dane, ktorú treba zaplatiť.
As a matter of principle, the Authority disagrees with the Norwegian Authorities that the existence of this tax relief would not constitute an advantage in the sense of Article 61(1) of the EEA Agreement if the exemption from excise duty has influenced the settingup of the opening balance sheet of Entra in a way that, allegedly, has neutralised the advantage flowing from the tax exemption.
V zásade orgán nesúhlasí s nórskymi orgánmi, že táto daňová úľava nepredstavuje výhodu v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, ak výnimka zo spotrebnej dane ovplyvňuje zostavenie východiskovej súvahy spoločnosti Entra tým, že údajne neutralizuje výhodu vyplývajúcu z daňovej výnimky.
According to Norwegian legislation, Entra would, in the absence of paragraph 3 in the contested Act, have been obliged to pay to the tax authorities the excise duty on the agreed transaction price for the registration that took place, without it being relevant whether the transaction price might have looked different.
Keby v spornom zákone nebol odsek 3, podľa nórskych právnych predpisov by bola Entra povinná zaplatiť daňovým orgánom spotrebnú daň z dohodnutej ceny transakcie za preregistrovanie vlastníctva, ktoré sa uskutočnilo bez ohľadu na to, či sa výška transakcie zdá iná.
The tax has never been paid and it is this missing tax payment which is under consideration in the present case.
Daň nebola nikdy zaplatená a v tomto prípade sa posudzuje táto nezaplatená daň.
The appearance of Entra’s opening balance sheet influenced by other circumstances, in particular whether the seller would have accepted a lower value on the buildings if Entra had paid the excise duty, are factors which cannot be taken into account when determining whether the company has received an advantage or not.
Vzhľad východiskovej súvahy spoločnosti Entra ovplyvnený inými okolnosťami, najmä tým, či by predávajúci akceptoval nižšiu hodnotu budov, keby Entra zaplatila spotrebnú daň, sú faktory, ktoré nemožno brať do úvahy pri zisťovaní, či spoločnosť dostala výhodu, alebo nie.
The argument of the Norwegian authorities that the tax exemption should be seen in conjunction with an otherwise different price on the real estate, builds on the reasoning that the aid flowing from the tax exemption led Entra to have a net loss in the form of a higher price setting of the transferred real estate.
Argument nórskych orgánov, že daňová výnimka by sa mala posudzovať v súvislosti s inou cenou nehnuteľností, je postavený na odôvodnení, že pomoc vyplývajúca z daňovej výnimky vedie Entru do čistej straty vo forme stanovenia vyššej ceny prevádzaných nehnuteľností.
However, to take account of an all ensuing more or less direct possible economic consequences of an aid measure for the particular aid beneficiary would, in the Authority’s opinion, be contrary to the approach generally applied in State aid cases.
Ak však vezmeme do úvahy všetky následné viac či menej priame možné ekonomické dôsledky opatrenia pomoci pre určitého príjemcu pomoci, podľa názoru orgánu sú v rozpore s prístupom všeobecne uplatňovaným na prípady štátnej pomoci.
In the same vein, it can normally not be admitted that the ensuing economic effects of the aid measure in contractual relations between the aid beneficiary and other legal subject should be taken into account when assessing whether, and to what extent, the aid measure qualifies as an advantage in the sense of Article 61(1) of the EEA Agreement.
V tom istom duchu nemožno normálne pripustiť, aby sa pri hodnotení, či a do akej miery sa opatrenie pomoci kvalifikuje ako výhoda v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, nebrali do úvahy následné ekonomické účinky opatrenia pomoci v zmluvných vzťahoch medzi príjemcom pomoci a iným právnym subjektom.
In this respect, the Authority emphasises that the Norwegian State as a tax collector and as a seller of real estate should be viewed as two distinct entities for the purpose of the State aid regime.
Z tohto hľadiska orgán zdôrazňuje, že nórsky štát ako vyberač daní a predávajúci nehnuteľností by sa mal na účel režimu štátnej pomoci pokladať za dva rôzne subjekty.
The Authority cannot therefore agree with the Norwegian Government that Entra did not receive an advantage in the sense of Article 61(1) of the EEA Agreement by being exempt from excise duty, and still receiving the protection afforded by being in the Real Estate Register.
Orgán preto nemôže súhlasiť s nórskou vládou, že Entra nedostala výhodu v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP tým, že je vyňatá zo spotrebnej dane a pritom dostáva ochranu poskytovanú registráciou v registri nehnuteľností.
In the letter dated 4 June 2003 from the Ministry of Trade and Industry, the Ministry states that: ‘Theoretically, if document duty and registration fee were to be accrued in the opening balance sheet, the adjusted and alternative opening balance would have been as described in attachment 2’).
V liste ministerstva obchodu a priemyslu zo 4. júna 2003 ministerstvo tvrdí, že: „Teoreticky, ak by vo východiskovej súvahe museli byť správne a registračné poplatky, išlo by o upravenú a alternatívnu východiskovú bilanciu podľa opisu v prílohe 2“).
Attachment 2 describes an alternative opening balance sheet where total assets and liabilities/equity are the same, but where i.a the value of the properties is reduced with the same amount as the excise duty.
Príloha 2 opisuje alternatívnu východiskovú súvahu, v ktorej sú celkové aktíva a pasíva/vlastné imanie rovnaké, ale kde je okrem iného hodnota nehnuteľností znížená o sumu vo výške spotrebnej dane.
The Ministry concludes that Entra has not received any economic advantages as a consequence of the exemption from excise duties.
Záver ministerstva je taký, že v dôsledku spotrebnej dane nedostala Entra žiadne ekonomické výhody.
The hypothetical opening balance sheet described by the Norwegian authorities is based on the assumptions that the buyer (Entra) would not reduce its demanded rate of return (9,5 %) and equity ratio (40 %) if the excise duty had to be paid.
Hypotetická východisková súvaha opisovaná nórskymi orgánmi je založená na predpokladoch, že kupujúci (Entra) nezníži svoju požadovanú návratnosť (9,5 %) a pomer aktív k vlastnému kapitálu (40 %), ak musí zaplatiť spotrebnú daň.
This implies that the hypothetical opening balance sheet is based on the assumption that the seller will always pay 100 % of the excise duty and that the value of the buildings in an alternative opening balance would be reduced by exactly the same amount as the excise duty.
To znamená, že hypotetická východisková súvaha vychádza z predpokladu, že predávajúci vždy zaplatí 100 % spotrebnej dane, a že hodnota budov v alternatívnej východiskovej súvahe sa zníži presne o sumu vo výške spotrebnej dane.
The Authority has no reason to question the legitimacy of the Net Present Value method used when the opening balance of Entra was established.
Orgán nemá dôvod skúmať legitímnosť metódy čistej súčasnej hodnoty použitej na stanovenie východiskovej bilancie spoločnosti Entra.
However, as the Norwegian Government’s own attempts to find the correct value of the real estate shows (see point I 2.2 above and the considerable differences between the alternative values), other methods could have been used.
Ako však ukazujú vlastné pokusy nórskej vlády zistiť správnu hodnotu nehnuteľností (pozri bod I 2.2 a pomerne veľké rozdiely medzi alternatívnymi hodnotami), mohli sa použiť aj iné metódy.
Other assumptions could also have been used, and those other methods and assumptions could very well have resulted in a situation where the burden of the tax would not have been born 100 % by the seller.
Tak isto sa mohli použiť aj iné predpoklady a tieto iné metódy a predpoklady mohli veľmi dobre vyústiť do situácie, v ktorej by daňové zaťaženie nemusel znášať predávajúci na 100 %.
In a normal market situation with several bidders, it is more likely that the extra burden of the excise duty through the agreed transaction price would have been split between the seller and the buyer.
V normálnej trhovej situácii s niekoľkými súťažiacimi je pravdepodobnejšie, že mimoriadne bremeno spotrebnej dane na základe dohodnutej ceny transakcie by sa rozdelilo medzi predávajúceho a kupujúceho.
The Authority does not find it possible to establish a general rule according to which the market price of a building will always rise with exactly the amount that the buyer should normally pay in indirect taxes for registering that building in situations where those taxes have either already been paid or shall not be incurred due to a legislative exemption.
Orgán nezastáva názor, že možno stanoviť všeobecné pravidlo, podľa ktorého sa trhová cena budovy vždy zvýši presne o sumu, ktorú by kupujúci mal normálne zaplatiť v nepriamych daniach za preregistrovanie vlastníctva tejto budovy v situáciách, kde boli tieto dane buď už zaplatené, alebo nevzniknú z dôvodu legislatívnej výnimky.
Indeed, in the letter dated 30 June 2005 from the Ministry of Trade and Industry, the Ministry acknowledges that one cannot make such a sweeping conclusion and that the Government’s argument about the net effect on the non-payment on the excise duty is based purely on the use of the specific method for value assessment that the Government chose to apply to Entra.
V liste ministerstva obchodu a priemyslu z 30. júna 2005 ministerstvo skutočne uznáva, že nie je možné urobiť takýto radikálny záver, a že argument vlády o čistom účinku nezaplatenia spotrebnej dane je založený len na použití osobitnej metódy na stanovenie hodnoty, ktorú sa vláda rozhodla uplatniť v prípade Entry.
In the present case, Norway chose not to levy the excise duty on Entra and did specify that the later assessment of the value of the real estate depended on this premise.
V tomto prípade sa Nórsko rozhodlo neuložiť spoločnosti Entra daň a uviedlo, že od tejto premisy závisí neskoršie stanovenie hodnoty nehnuteľnosti.
Norway, therefore, basically argues that in the hypothetical situation it had decided that Entra should be subject to normal excise duty, it would still have chosen the net-present-value method and used the same assumptions for calculating the sales price.
Nórsko teda v podstate argumentuje tým, že v hypotetickej situácii rozhodlo, že Entra nebude podliehať normálnemu zdaneniu, ale na výpočet predajnej ceny aj tak použije metódu čistej súčasnej hodnoty a rovnaké predpoklady.
To admit such an argument would be to let the scope of Article 61(1) of the EEA Agreement depend on an EEA State’s ability to persuade the Authority and the EFTA Court that it would have taken imaginary steps in hypothetical situations.
Pripustiť tento argument znamená pripustiť, že pôsobnosť článku 61 ods. 1 Dohody o EHP závisí od schopnosti štátu EHP presvedčiť orgán a súd EZVO, že v hypotetických situáciách podnikne imaginárne kroky.
Finally, the Authority emphasises that in the very few cases where the Court of Justice — in different kinds of situations — has accepted a quid pro quo argument, it has always been a precondition that the countervailing mechanism was decided beforehand (and not ex post facto) in a clearly defined, objective and transparent manner [54].
Nakoniec orgán zdôrazňuje, že vo veľmi malom počte prípadov, v ktorých súdny dvor – v rôznych situáciách – akceptoval quid pro quo argument, je základnou podmienkou to, aby sa o prevládajúcom mechanizme rozhodlo vždy vopred (a nie ex post facto) jasne definovaným, objektívnym a transparentným spôsobom [54].
However, nowhere in the preparatory works to the relevant legislation is it specified that it was a precondition for granting the advantage ensuing from the exemption to pay excise duty, that this advantage be met by a higher assessment of the value of the relevant real estate than a private party would have paid for the building in open sale.
Nikde v prípravných prácach k príslušným právnym predpisom však nie je uvedené, že základnou podmienkou poskytnutia výhody vyplývajúcej z výnimky zo spotrebnej dane je, že touto výhodou má byť stanovenie vyššej hodnoty príslušnej nehnuteľnosti, než by za budovu zaplatila súkromná strana v otvorenom predaji.
On the contrary, the Norwegian authorities’ argument that Entra did not receive an advantage compared to a situation in which it would have paid the excise duty, seems to run counter to the explicitly stated aim behind relieving Entra from paying excise duty.
Naopak, argument nórskych orgánov, že Entra nedostala výhodu v porovnaní so situáciou, kedy by zaplatila spotrebnú daň, sa zdá byť v rozpore s výslovne stanoveným cieľom oslobodiť Entru od zaplatenia spotrebnej dane.
As cited above in point I.3.1, in the Government’s proposal to the Stortinget, it was explained that the purpose of the exemption clause was that Entra should not bear the economic burden of the excise duty, since private competing undertakings could, to a large extent, escape that burden by other means.
Ako je citované v bode I.3.1, v návrhu vlády pre Stortinget sa vysvetľovalo, že účelom klauzuly o výnimke je, aby Entra neniesla ekonomické zaťaženie vo forme spotrebnej dane, lebo súkromné konkurenčné podniky sa môžu tomuto zaťaženiu do veľkej miery vyhnúť inými prostriedkami.
In other words, in the proposal to the Parliament, there is an underlying assumption that payment of the excise duty would indeed put Entra in a less economically advantageous position than if Entra did not pay the duties.
Inými slovami, v návrhu pre parlament je uvedený základný predpoklad, že zaplatenie spotrebnej dane by skutočne mohlo dostať Entru do ekonomicky menej výhodného postavenia, než keby Entra dane nezaplatila.
In conclusion, the Authority maintains that paragraph 3 of the contested Act did confer Entra an advantage in the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
V závere orgán trvá na tom, že ods. 3 sporného zákona poskytuje spoločnosti Entra výhodu v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.
The measure must distort or threaten to distort competition and it must affect trade between the Contracting Parties
Opatrenie musí narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a musí ovplyvňovať obchodovanie medzi zmluvnými stranami
In the opening decision, the Authority came to the preliminary conclusion that the measure did threaten to distort competition and affected intra EEA-trade within the meaning of Article 61 (1) of the EEA Agreement.
V rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania dospel orgán k predbežnému záveru, že opatrenie môže narušiť hospodársku súťaž a ovplyvňuje obchodovanie v EHP v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.
In contrast, The Norwegian authorities argue that the measure in question ‘will not affect trade between the Contracting Parties’ and that the Authority must assess the relevant market.
Na rozdiel od toho, nórske orgány argumentujú, že uvedené opatrenie „neovplyvní obchodovanie medzi zmluvnými stranami“, a že orgán musí hodnotiť príslušný trh.
Furthermore, the Norwegian authorities claim that ‘non-Norwegian investors have not operated in the Norwegian real estate market’ [55].The ECJ has held [56] that competition is distorted from the moment that the state’s financial aid strengthens the position of an undertaking compared with other competing undertakings.
Okrem toho nórske orgány tvrdia, že „zahraniční investori nie sú činní na nórskom trhu s nehnuteľnosťami“ [55].Európsky súdny dvor rozhodol [56], že hospodárska súťaž je narušená od momentu, keď štátna finančná pomoc posilní postavenie podniku v porovnaní s inými konkurenčnými podnikmi.
The granting of aid reduces costs and thereby gives beneficiaries a competitive advantage over those who have to bear all costs at their own expense.
Poskytnutie pomoci znižuje náklady a tým poskytuje príjemcom konkurenčnú výhodu oproti podnikom, ktoré znášajú všetky náklady na vlastný účet.
On that basis, the Authority finds that the aid granted to Entra in the form of no excise duty distorted competition within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Na tomto základe sa orgán domnieva, že pomoc poskytnutá spoločnosti Entra vo forme výnimky zo spotrebnej dane narúša hospodársku súťaž v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.
Indeed, the Norwegian authorities have not argued that competition is not distorted (but only that trade is not affected).Turning to the question concerning effect on trade, it must be examined whether the aid in question is capable of strengthening the position of an undertaking compared with that of undertakings competing in EEA trade [57].
Nórske orgány v skutočnosti neargumentujú nenarušením hospodárskej súťaže (ale len tým, že nebol ovplyvnený obchod).Pri otázke účinku na obchodovanie treba preskúmať, či je uvedená pomoc schopná posilniť postavenie podniku v porovnaní s postavením konkurenčných podnikov obchodujúcich v EHP [57].
As held by the EFTA Court, the Authority is not required to establish that the aid has an appreciable effect on trade between the Contracting Parties, but only to examine whether the aid was liable to have such an effect [58].
Ako rozhodol súd EZVO, od orgánu sa nevyžaduje určiť, že pomoc má pozoruhodný účinok na obchodovanie medzi zmluvnými stranami, ale len preskúmať, či je pomoc za taký účinok zodpovedná [58].
Hence, the criterion of the effect on trade has been traditionally interpreted in a non-restrictive way to the effect that, in general terms, a measure is considered to be State aid if it is capable of affecting trade between the EEA States [59].According to Chapter 17B.3(2) of the Authority’s State Aid Guidelines, ‘[u]nder settled case-law, for the purposes of this provision, the criterion of trade being affected is met if the recipient firm carries on an economic activity involving trade between Contracting Parties’.
Z tohto dôvodu sa kritérium účinku na obchodovanie už tradične vykladá neobmedzene, lebo opatrenie sa vo všeobecnosti pokladá za štátnu pomoc, ak môže ovplyvniť obchodovanie medzi štátmi EHP [59].Podľa kapitoly 17B.3 ods. 2 usmernení orgánu o štátnej pomoci, „podľa zavedenej judikatúry je kritérium ovplyvňovania obchodovania na účely tohto ustanovenia splnené, ak prijímajúca firma vykonáva hospodársku činnosť zahŕňajúcu obchodovanie medzi zmluvnými stranami“.
Entra is a member of ‘Association of Commercial Real Estate’ (‘Foreningen Næringseiendom’) [62], whose members wholly or partly conduct the same kind of activities as Entra.
Entra je členom „Združenia komerčných realitných spoločností“ („Foreningen Næringseiendom“) [62], ktorého členovia vcelku alebo sčasti vykonávajú rovnaký druh činností ako Entra.
The biggest Norwegian owned real estate company (or group of companies), is the Olav Thon Gruppen.
Najväčšia nórska realitná spoločnosť (resp. skupina spoločností) je Olav Thon Gruppen.
The Group was also active in 2000 when Entra was established.
Skupina fungovala aj v roku 2000, keď vznikla Entra.
Olav Thon Gruppen currently owns 320 properties in Norway and 18 abroad (mainly in Brussels).
V súčasnosti vlastní Olav Thon Gruppen 320 nehnuteľností v Nórsku a 18 v zahraničí (hlavne v Bruseli).
The first property in Brussels was bought in 1988 (Thon Belgium SA).
Prvú nehnuteľnosť v Bruseli kúpila v roku 1988 (Thon Belgium SA).
The Group employs about 3400 people.
Skupina zamestnáva asi 3400 ľudí.
In addition to letting of offices, the Group is also involved in hotels, restaurants and shopping centres [64].
Okrem kancelárií prenajíma skupina aj hotely, reštaurácie a obchodné centrá [64].
One of the companies mentioned above, Linstow AS, owns and develops real estate in Norway as well as in the Baltic States, Portugal and Sweden.
Jedna z uvedených spoločností, Linstow AS, vlastní a stavia nehnuteľnosti v Nórsku ako aj v pobaltských štátoch, v Portugalsku a vo Švédsku.
Linstow AS is wholly owned by the Anders Wilhelmsen Group which purchased and delisted the company from the Oslo Stock Exchange in 1999.
Linstow AS je v stopercentnom vlastníctve skupiny Anders Wilhelmsen, ktorá ju v roku 1999 kúpila a dekótovala z burzy v Oslo.
The Anders Wilhelmsen Group is one of the owners of the shipping company Royal Caribbean Cruise Line (RCCL).
Skupina Anders Wilhelmsen je jedným z majiteľov lodnej spoločnosti Royal Caribbean Cruise Line (RCCL).
Linstow AS i.a. manages the Norwegian portfolio (Nordea Portfolio) of properties owned by Curzon Global Partners.
Linstow AS okrem iného spravuje nórske portfólio (Nordea Portfolio) nehnuteľností vo vlastníctve Curzon Global Partners.
The portfolio consists of 31 properties (by November 2005) spread all over Norway.
Portfólio tvorí 31 nehnuteľností (do novembra 2005) roztrúsených po celom Nórsku.