natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Norwegian authorities also point out that firms have relied on the differentiated system since its establishment in 1975, when deciding their location and investment.
Nórske orgány tiež zdôrazňujú, že firmy sa pri rozhodovaní o umiestnení svojho sídla a investíciách spoliehali na diferencovaný systém od jeho zavedenia v roku 1975.
The Norwegian authorities furthermore argue that it is reasonable to believe that a regional increase in the social security contributions will, in the short run, only to a very limited extent be shifted through increased product prices or reduced wage costs, because of the delay in adjusting the economic activity to the new situation.
Nórske orgány okrem toho argumentujú, že je odôvodnené domnievať sa, že regionálne zvýšenie príspevkov sociálneho zabezpečenia sa krátkodobo a vo veľmi obmedzenej miere prenesie do zvýšených cien výrobkov alebo znížených mzdových nákladov vzhľadom na oneskorené prispôsobenie sa ekonomickej aktivity novej situácii.
This is supported by the fact that the Norwegian system of wage formation is characterised by a relatively high degree of centralised, collective bargaining, which implies that the wage level will not be adjusted immediately to the increased employer social security contributions.
V prospech toho svedčí aj skutočnosť, že pre nórsky systém tvorby miezd je charakteristický relatívne vysoký stupeň centralizovaného kolektívneho vyjednávania, čo znamená, že úroveň miezd sa okamžite neprispôsobí zvýšeným príspevkom zamestnávateľov na sociálne zabezpečenie.
It is argued that parts of the increase in costs will be shifted to wage earners and consumers, but that this will only happen in the long run.
Tvrdí sa, že časti zvýšenia nákladov sa presunú na zárobkovo činné osoby a spotrebiteľov, ale že k tomu dôjde iba z dlhodobého hľadiska.
In this respect, reference is made to various economic studies.
V tejto súvislosti sa poukazuje na rôzne ekonomické štúdie.
It is also highlighted that profit margins in zones 3 and 4 are low compared to zone 1 and also zone 2.
Poukazuje sa tiež na to, že miera zisku v pásme 3 a 4 je v porovnaní s pásmom 1 a aj pásmom 2 nízka.
This information is based on companies' annual reports submitted to the official Company Register and calculated by Statistics Norway.
Táto informácia vychádza z výročných správ spoločností, ktoré sa predkladajú úradnému Obchodnému registru a ktoré vypočítal nórsky štatistický úrad.
Secondly, the Norwegian authorities are of the opinion that they received ‘no clear signals’ until late autumn 2002 that the system, as such, had to be abolished.
Po druhé, nórske orgány sú toho názoru, že do konca jesene roku 2002 nedostali „žiadne jasné signály“ o tom, že systém ako taký sa má zrušiť.
The Norwegian authorities state that they did not find it professionally or politically advisable to request the undertakings to adapt to a situation with no differentiation (beyond de minimis), before they saw the contours of a new system.
Nórske orgány uvádzajú, že nepovažovali za odborne alebo politicky účelné žiadať, aby sa podniky prispôsobili novej situácii bez diferenciácie (okrem de minimis) skôr, ako uvidia obrysy nového systému.
In this respect the Norwegian authorities refer to informal discussions that took place in the wake of the European Commission’s decision on the Swedish system of reduced social security contributions.
V tejto súvislosti sa nórske orgány odvolávajú na neformálne diskusie, ktoré sa uskutočnili po rozhodnutí Európskej komisie o švédskom systéme znížených príspevkov sociálneho zabezpečenia.
By letter dated 16 May 2003, the Authority noted that the notified transition period is three years for zones 3 and 4, and therefore that the relative increases per year are higher in zone 4 than in zone 3.
Listom zo 16. mája 2003 orgán oznámil, že oznamované prechodné obdobie pre pásma 3 a 4 je tri roky a z toho dôvodu sú relatívne zvýšenia za rok vyššie v pásme 4 ako v pásme 3.
The Authority therefore stated that it would appreciate receiving arguments for why enterprises in zone 3 would need the same transition period as those in zone 4, in spite of facing a smaller increase in the tax burden.
Orgán preto uviedol, že by ocenil, ak by dostal argumenty v prospech toho, prečo by podniky v pásme 3 potrebovali také isté prechodné obdobie ako podniky v pásme 4, namiesto toho, aby čelili menšiemu zvýšeniu daňového zaťaženia.
The Authority also indicated that it would appreciate receiving additional comments or calculations demonstrating the effects of transition periods of one and two years, respectively, for each of the zones, and compared to the notified three-year period.
Orgán tiež uviedol, že by ocenil, ak by dostal dodatočné pripomienky alebo výpočty dokazujúce účinky prechodných období v trvaní jeden alebo dva roky pre každé pásmo a porovnanie s oznamovaným trojročným obdobím.
By letter dated 5 June 2003, the Ministry of Finance submitted additional comments.
Prostredníctvom listu z 5. júna 2003 predložilo ministerstvo financií dodatočné pripomienky.
The Ministry stated that without a transitional period, the increase in the social security tax corresponded to an immediate increase in the firms’ labour costs of 8,6 and 7,2 % in zones 4 and 3, respectively (as soon as the de minimis threshold is reached).
Ministerstvo uviedlo, že bez prechodného obdobia by zvýšenie príspevkov na sociálne zabezpečenie zodpovedalo bezprostrednému zvýšeniu mzdových nákladov firiem o 8,6 % v pásme 4 a o 7,2 % v pásme 3 (hneď ako sa dosiahne hranica de minimis).
Assuming general wage increases as forecast by the authorities, no transition period would imply an increase in labour costs for enterprises in zones 3 and 4 in 2004 almost three times higher than the normally expected increase in such costs (de minimis effect not taken into consideration).
Za predpokladu, že by došlo k všeobecnému zvýšeniu miezd, ako to predpovedajú orgány, žiadne prechodné obdobie by znamenalo takmer trojnásobne vyššie zvýšenie mzdových nákladov pre podniky v pásme 3 a 4 v roku 2004 v porovnaní s bežne očakávaným zvýšením takých nákladov (bez zohľadnenia účinku de minimis).
It was maintained that, due to documented rigidities in nominal wages, a possible regional wage response to a significant reduction in firms' profitability can safely be considered very limited in the short run.
Potvrdilo sa, že v dôsledku preukázaných nepružností v nominálnych mzdách sa možná regionálna reakcia miezd na významné zníženie ziskovosti firiem môže s istotou považovať za veľmi obmedzenú z krátkodobého hľadiska.
It was pointed out that, without any transition period, a full carry-over of the higher wage costs would imply a significant reduction in nominal wages which is considered to be unrealistic.
Bolo zdôraznené, že bez akéhokoľvek prechodného obdobia by úplný prenos vyšších mzdových nákladov znamenal významné zníženie nominálnych miezd, čo sa považuje za nereálne.
In relation to the low profitability margins in zones 3 and 4, it was observed that a full tax increase would have constituted a significant part of current operating profits.
V súvislosti s nízkymi mierami ziskovosti v pásme 3 a 4 bolo zaznamenané, že úplné zvýšenie daní by predstavovalo významnú časť bežných prevádzkových ziskov.
A transitional period of three years would, according to the Ministry, allow for a higher degree of wage adjustment to take place before the full rate is applied, postpone the rise in costs to firms and reduce the number of closures and jobs lost as a consequence of the increase in the tax rate.
Trojročné prechodné obdobie by podľa ministerstva umožnilo uskutočniť vyšší stupeň mzdových úprav pred uplatnením plnej sadzby, posunúť zvýšenie nákladov pre firmy a znížiť počet zatvorených podnikov a zaniknutých pracovných miest v dôsledku zvýšenia sadzby dane.
As to why enterprises in zone 3 need the same transitional period as enterprises in zone 4, the Ministry stated that three years is a very short period in both zones, that the relative differences in the increases between the zones are very small and that it would be unfortunate with a differentiation in the transitional period.
Pokiaľ ide o to, prečo podniky v pásme 3 potrebujú rovnaké prechodné obdobie ako podniky v pásme 4, ministerstvo uviedlo, že tri roky predstavujú veľmi krátke obdobie v oboch pásmach, že relatívne rozdiely v zvýšeniach medzi pásmami sú veľmi malé a že diferenciácia v prechodnom období by nebola vhodná.
Eligible sectors/activities
Oprávnené sektory/činnosti
The notified aid applies to all undertakings having employees resident in zones 3 and 4, with two main exceptions.
Oznamovaná pomoc sa uplatňuje na všetky podniky, ktoré majú zamestnancov s bydliskom v pásme 3 a 4, až na dve hlavné výnimky.
The first exception is undertakings falling outside the scope of the EEA Agreement, while the other exception is undertakings in certain sectors where the full rate applies irrespective of location.
Prvú výnimku predstavujú podniky, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti Dohody o EHP, zatiaľ čo druhú výnimku predstavujú podniky v určitých sektoroch, v ktorých sa uplatňuje plná sadzba bez ohľadu na polohu.
Employers’ contributions for employees in the central government administration are also subject to 14,1 % tax, irrespective of where the employee is living.
Príspevky zamestnávateľov za zamestnancov ústrednej štátnej správy tiež podliehajú dani vo výške 14,1 percenta, bez ohľadu na to, kde zamestnanec žije.
Salaries more than 16 times the basic amount of the National Insurance Scheme are subject to an additional contribution of 12,5 % on the excess amount.
Platy vyššie ako 16-násobok základnej sumy sociálneho poistenia tiež podliehajú dodatočnému príspevku vo výške 12,5 percenta z prevyšujúcej sumy.
This additional contribution applies irrespective of where the employee lives or type of business.
Tento dodatočný príspevok sa uplatňuje bez ohľadu na to, kde zamestnanec žije alebo bez ohľadu na druh podniku.
Sectors falling outside the scope of the State aid provisions of the EEA Agreement
Sektory, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti ustanovení o štátnej pomoci Dohody o EHP
The major part of the primary industries (agriculture/forestry and fisheries sectors) falls outside the scope of the EEA Agreement or outside the scope of the Authority’s competence to review State aid, cf. Article 8(3) and Protocols 3 and 9 to the EEA Agreement.
Prevažná časť základných odvetví (sektory poľnohospodárstva/lesného hospodárstva a rybolovu) nepatrí do rozsahu pôsobnosti Dohody o EHP alebo do rozsahu pôsobnosti orgánu skúmať štátnu pomoc, porovnaj článok 8 ods. 3 a protokoly 3 a 9 Dohody o EHP.
The Norwegian Government has decided to maintain the current system of differentiated rates of social security contributions in these sectors.
Nórska vláda sa rozhodla zachovať súčasný systém diferencovaných sadzieb príspevkov sociálneho zabezpečenia v týchto sektoroch.
The Norwegian authorities have stated in the notification that they will ensure full compliance with the EEA Agreement, in order to avoid that undertakings not belonging to these sectors, would benefit from the current system.
Nórske orgány v oznámení uviedli, že zabezpečia úplnú zhodu s Dohodou o EHP, s cieľom vyhnúť sa tomu, aby podniky, ktoré nepatria do týchto sektorov, čerpali výhody zo súčasného systému.
Sectors subject to full rate irrespective of location
Sektory podliehajúce plnej sadzbe bez ohľadu na miesto
The highest tax rate of 14,1 % shall apply to the following enterprises, irrespective of the municipality in which the employee lives:
Najvyššia sadzba dane 14,1 % sa uplatňuje na tieto podniky bez ohľadu na obec, v ktorej zamestnanec žije:
enterprises producing electricity from hydropower,
podniky, ktoré vyrábajú elektrinu zo zdrojov vodnej energie,
enterprises involved in extraction of crude oil or natural gas,
podniky, ktoré sa zaoberajú ťažbou ropy alebo zemného plynu,
enterprises providing one of more of the following services associated with oil or gas exploitation:
podniky, ktoré poskytujú jednu alebo viacero služieb spojených s ťažbou ropy alebo plynu:
test or production drilling on contract,
skúšobné alebo prevádzkové vrty na základe zmluvy,
service activities in connection with oil and gas exploitation,
servisné činnosti v spojení s ťažbou ropy a plynu,
drilling or well service on contract.
obsluha vrtov alebo sond na základe zmluvy,
enterprises excavating metal ore, except iron ore and iron ore containing manganese,
podniky, ktoré ťažia rudy kovov, s výnimkou železnej rudy a železnej rudy s obsahom mangánu,
enterprises excavating the industrial minerals nepheline cyenite and olivine,
podniky, ktoré ťažia priemyselné minerály nefelín, syenit a olivín,
enterprises that build or repair self-propelled, ocean-going commercial vessels.
podniky, ktoré stavajú alebo opravujú námorné obchodné plavidlá s vlastným pohonom.
These vessels are defined as follows:
Tieto plavidlá sú definované takto:
vessels of at least 100 GRT for transporting passengers or cargo,
plavidlá s výtlakom viac ako 100 BRT na prepravu cestujúcich alebo nákladu,
vessels of at least 100 GRT for special purposes,
plavidlá s výtlakom viac ako 100 BRT na osobitné účely,
tugs of at least 365 kW,
vlečné lode s výkonom 365 kW a viac,
fishing vessels of at least 100 GRT intended for export to countries outside the EEA area,
rybárske plavidlá s výtlakom viac ako 100 BRT určené na vývoz do krajín mimo oblasti EHP,
floating and movable unfinished hulls of the above vessels.
nedokončené trupy uvedených plavidiel, ktoré plávajú na vode a sú pohyblivé,
enterprises that carry out major alterations to vessels such as those referred to above, if the vessel is above 1000 GRT,
podniky, ktoré uskutočňujú zásadné zmeny takých plavidiel, ako sú uvedené plavidlá, ak má plavidlo výtlak viac ako 1000 BRT,
enterprises producing ECSC steel,
podniky, ktoré vyrábajú oceľ ESUO,
financial enterprises (as mentioned in section 1-4 of the Financial Institutions Act or section 7-1, see section 1-2, first paragraph, of the Securities Trading Act) if the enterprise has branches, is involved in cross-border activities or has established subsidiaries carrying out similar activities in other states within the EEA area,
finančné podniky (ako je uvedené v oddiele 1-4 zákona o finančných inštitúciách alebo oddiele 7-1, porovnaj oddiel 1-2 prvý odsek zákona o cenných papieroch), ak má podnik pobočky, zúčastňuje sa na cezhraničných činnostiach alebo založil dcérske spoločnosti, ktoré vykonávajú podobné činnosti v iných štátoch v oblasti EHP,
enterprises providing goods transport by road, and employing more than what correspond to 50 man-years,
podniky, ktoré zabezpečujú prepravu tovarov po ceste a zamestnávajú viac ako to, čo zodpovedá 50 pracovným rokom,
enterprises producing telecommunications services.
podniky, ktoré poskytujú telekomunikačné služby.
The enterprises described above that cannot benefit from the regionally differentiated social security tax, may receive de minimis aid as described below.
Uvedené podniky, ktoré nemôžu čerpať výhody regionálne diferencovaných príspevkov na sociálne poistenie, môžu dostávať pomoc de minimis tak, ako je opísaná nižšie.
De minimis arrangement
Dojednanie de minimis Zvýšené sadzby v pásmach 2–4, počnúc rokom 2004, opísané v tabuľke 2, sa budú uplatňovať iba na pomoc, ktorá prevyšuje sumu de minimis.
When this limit is exceeded, the social security contributions will have to be based on the rates otherwise applicable, see table 2 above.
Ak dôjde k prekročeniu tohto limitu, príspevky na sociálne zabezpečenie budú musieť vychádzať zo sadzieb, ktoré sa uplatňujú inde, pozri tabuľku 2.
This provision does not apply to undertakings in the transport sector.
Toto ustanovenie sa neuplatňuje na podniky v sektore dopravy.
Enterprises subject to the full rate irrespective of location will also benefit from the de minimis scheme.
Podniky, ktoré podliehajú plnej sadzbe bez ohľadu na miesto, budú tiež čerpať výhody z programu de minimis.
Other de minimis aid can be granted together with de minimis aid under the social security tax system only as long as total de minimis aid does not exceed NOK 270000 on an annual basis.
Iná pomoc de minimis sa môže poskytovať spolu s pomocou de minimis na základe systému príspevkov na sociálne zabezpečenie, iba pokiaľ celková pomoc de minimis nepresiahne 270000 nórskych korún za rok.
The Norwegian authorities have calculated that the reduction in social security contributions due to the reduced rates in 2004 is NOK 997 million in zones 3 and 4 (NOK 896 million in zone 4 and NOK 101 million in zone 3), NOK 674 million in 2005 (NOK 606 million in zone 4 and NOK 68 million in zone 3) and NOK 352 million in 2006 (NOK 317 million in zone 4 and NOK 35 million in zone 3), i.e. NOK 2022 million (some EUR 247 million) for the whole three-year period.
Nórske orgány vypočítali, že zníženie príspevkov na sociálne zabezpečenie v dôsledku znížených sadzieb v roku 2004 predstavuje v pásmach 3 a 4 997 miliónov nórskych korún (896 miliónov nórskych korún v pásme 4 a 101 miliónov nórskych korún v pásme 3), v roku 2005 674 miliónov nórskych korún (606 miliónov nórskych korún v pásme 4 a 68 miliónov nórskych korún v pásme 3) a v roku 2006 352 miliónov nórskych korún (317 miliónov nórskych korún v pásme 4 a 35 miliónov nórskych korún v pásme 3), to znamená 2022 miliónov nórskych korún (približne 247 miliónov EUR) za celé trojročné obdobie.
The decision to open an investigation
Rozhodnutie o začatí prešetrovania Vo svojom rozhodnutí začať prešetrovanie orgán vyjadril dve pochybnosti v súvislosti s trojročným prechodným obdobím v pásmach 3 a 4 pre regionálne diferencované príspevky sociálneho zabezpečenia. Najdôležitejším dôvodom, ktorý orgán vyjadril, bolo to, že nórske orgány nepredložili výpočty dokazujúce účinky prechodných období v trvaní jeden a dva roky za každú zo zón a neporovnali ich s oznámeným trojročným obdobím. Nórske orgány predložili iba porovnania medzi trojročným prechodným obdobím a nijakým prechodným obdobím, pričom uviedli, že: „menej ako trojročné prechodné obdobie by bolo príliš krátke“.
Secondly, the Authority disputed the relevance of the argument from the Norwegian authorities that they received ‘no clear signals’ until late autumn 2002 that the system as such had to be abolished, as a Government could not claim a misunderstanding of EEA rules as an excuse for not fulfilling its obligations under the Agreement.
Po druhé, orgán spochybnil závažnosť argumentu nórskych orgánov, že nedostali „žiadne jasné signály“ do konca jesene roku 2002 o tom, že systém ako taký sa musí zrušiť, keďže vláda sa nemohla odvolávať na nepochopenie pravidiel EHP ako na ospravedlnenie pre nesplnenie jej povinností podľa dohody.
The comments from Norway
Pripomienky Nórska
By letter dated 17 September 2003 from the Ministry of Finance, the Norwegian authorities submitted comments on the Authority’s decision to open an investigation.
Nórske orgány prostredníctvom listu ministerstva financií zo 17. septembra 2003 predložili pripomienky k rozhodnutiu orgánu začať prešetrovanie.
The Ministry maintained the previous considerations expressed in the letters dated 25 March 2003 and 5 June 2003, and submitted additional comments regarding the effects of transitional periods of one and two years, respectively, for each of the zones and compared with the notified three-year period.
Ministerstvo trvalo na predošlých dôvodoch vyjadrených v listoch z 25. marca 2003 a 5. júna 2003 a predložilo dodatočné pripomienky ohľadne účinkov prechodného obdobia v trvaní jedného a dvoch rokov za každé z pásiem a porovnalo ich s oznamovaným trojročným obdobím.
The Ministry also submitted additional comments as to why enterprises in zone 3 needed the same transitional period as those in zone 4.
Ministerstvo tiež predložilo dodatočné pripomienky, pokiaľ ide o to, prečo podniky v pásme 3 potrebovali rovnaké prechodné obdobie ako podniky v pásme 4.
Economic effects of transitional periods of one and two years
Ekonomické účinky jednoročného a dvojročného prechodného obdobia
The Ministry of Finance submitted the following table showing the effects of the annual increase in labour costs and tax burden, depending on the duration of the transitional period.
Ministerstvo financií predložilo túto tabuľku, ktorá znázorňuje účinky ročného zvýšenia mzdových nákladov a daňového zaťaženia v závislosti na trvaní prechodného obdobia.
‘Annual changes in labour costs and tax burden due to increase in tax rates, taking into account the duration of the transitional period’
„Ročné zmeny mzdových nákladov a daňového zaťaženia v dôsledku zvýšenia daňových sadzieb s prihliadnutím na trvanie prechodného obdobia“
No transitional period
Žiadne prechodné obdobie
One year transitional period
Jednoročné prechodné obdobie
Two year transitional period
Dvojročné prechodné obdobie
Three year transitional period
Trojročné prechodné obdobie
Increases in tax rates
Zvýšenia daňových sadzieb
zone 4
pásmo 4
9,0 percentage points
9,0 perc. bodov
4,5 percentage points
4,5 perc. bodov
3,0 percentage points
3,0 perc. body
2,25 percentage points
2,25 perc. bodov
zone 3
pásmo 3
7,7 percentage points
7,7 perc. bodov
3,85 percentage points
3,85 perc. bodov
2,6 percentage points
2,6 perc. bodov
1,93 percentage points
1,93 perc. bodu
Increase in nominal labour costs due only to the rise in tax rates (wage growth not included)
Zvýšenie nominál. mzdových nákladov iba v dôsledku zvýšenia daňových sadzieb (rast miezd tu nie je zahrnutý)
Increase in total tax burden due to the rise in tax rates (effect of wage growth not included)
Zvýšenie celkového daňového zaťaženia v dôsledku zvýšenia daňových sadzieb (účinok rastu miezd tu nie je zahrnutý)
NOK 1186 million
1186 mil. nórskych korún
NOK 593 million
593 mil. nórskych korún
NOK 395 million
395 mil. nórskych korún
NOK 296 million
296 mil. nórskych korún
NOK 134 million
134 mil. nórskych korún
NOK 67 million
67 mil. nórskych korún
NOK 45 million
45 mil. nórskych korún
NOK 34 million
34 mil. nórskych korún
Increase in nominal total labour costs when normal wage growth is included
Zvýšenie celkových nominálnych mzdových nákladov, ak je zahrnutý obvyklý rast miezd
Increase in total labour costs (wage growth and tax increase) compared to normal wage growth
Zvýšenie celkových mzdových nákladov (rast miezd a zvýšenie daní) v porovnaní s obvyklým rastom miezd
The Ministry comments upon the figures presented in table 3 above, and points out that with no transitional period, the immediate increase in the social security contributions would be 9 and 7,7 percentage points in zones 4 and 3, respectively, which corresponds to an immediate increase in the firms’ labour costs of 8,6 and 7,2 % (as soon as the de minimis threshold is reached) reflecting an increase in total tax burden in zones 4 and 3 of NOK 1186 million and NOK 134 million.
Ministerstvo sa vyjadruje k údajom uvedeným v tabuľke 3 a zdôrazňuje, že bez prechodného obdobia by bezprostredné zvýšenie príspevkov na sociálne zabezpečenie bolo 9 percentuálnych bodov v pásme 4 a 7,7 percentuálneho bodu v pásme 3, čo zodpovedá bezprostrednému zvýšeniu mzdových nákladov firiem o 8,6 a 7,2 percenta (len čo sa dosiahne prah de minimis), odrážajúce zvýšenie celkového daňového zaťaženia v pásme 4 o 1186 miliónov nórskych korún a v pásme 3 o 134 miliónov nórskych korún.