natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The bankruptcy proceedings were finalised in 2007.
Konkurzné konanie bolo zavŕšené v roku 2007.
Furthermore, according to the information available to the Authority, the assets of the company were sold in an open bidding procedure carried through by the Court in accordance with the Norwegian legislation on bankruptcy proceedings.
Podľa informácií dostupných dozornému orgánu bol navyše majetok predaný v rámci otvoreného ponukového konania uskutočneného súdom v súlade s nórskymi právnymi predpismi o konkurznom konaní.
No 191/08/COL
č. 191/08/COL
on unpaid labour in relation to research and development activities (Norway)
o neplatenej pracovnej sile v oblasti výskumu a vývoja (Nórsko)
Having regard to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice [3], in particular to Article 24 thereof,
so zreteľom na Dohodu medzi členskými štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdneho dvora [3], a najmä na jej článok 24,
Having regard to Article 1(2) and (3) of Part I and Articles 4(4), 6 and 7(4) of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement,
so zreteľom na časť I článok 1 ods. 2 a 3 a na časť II článok 4 ods. 4, článok 6 a článok 7 ods. 4 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde,
Having regard to the Authority’s State Aid Guidelines [4] on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement, in particular the section on research and development and innovation aid,
so zreteľom na usmernenia dozorného úradu o štátnej pomoci [4] týkajúce sa uplatňovania a výkladu článkov 61 a 62 Dohody o EHP, a najmä na ich oddiel o pomoci na výskum, vývoj a inováciu,
Having regard to Decision No 59/06/COL of the Authority of 8 March 2006 to initiate the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I and Article 6 of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement,
so zreteľom na rozhodnutie dozorného úradu č. 59/06/COL z 8. marca 2006 o začatí konania vo veci formálneho zisťovania stanoveného v časti I článku 1 ods. 2 a časti II článku 6 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde,
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to that provision [5],
po výzve zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami [5],
By letter dated 14 October 2005 from the Norwegian Mission to the European Union, forwarding a letter from the Norwegian Ministry of Trade and Industry, dated 5 October 2005, both received and registered by the Authority on 17 October 2005 (Event No 346675), the Norwegian authorities notified, pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, a proposal for a new scheme for State aid to support unpaid labour in relation to research and development activities.
Listom Nórskeho zastúpenia pri Európskej únii zo 14. októbra 2005, ktorým bol postúpený list nórskeho ministerstva obchodu a priemyslu z 5. októbra 2005 – obidva listy dozorný úrad prijal a zaevidoval 17. októbra 2005 (dokument č. 346675) – nórske orgány notifikovali podľa časti I článku 1 ods. 3 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde návrh novej schémy štátnej pomoci na podporu neplatenej pracovnej sily v oblasti výskumu a vývoja.
The proposed scheme is referred to in the following as the ‘Unpaid R&D Labour Scheme’.
Navrhovaná schéma sa ďalej uvádza ako „schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji“.
By letter dated 8 March 2006 (Event No 364666), and following various exchanges of correspondence [6], the Authority informed the Norwegian authorities that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 6 of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement in respect of the Unpaid R&D Labour Scheme and invited them to submit their comments on the decision.By letter dated 19 April 2006 from the Norwegian Mission to the European Union, forwarding letters from the Ministry of Government Administration and Reform and the Ministry of Trade and Industry, dated 11 and 7 April 2006 respectively, the Norwegian authorities submitted their comments.
Listom z 8. marca 2006 (dokument č. 364666) a po ďalšej výmene listov [6] dozorný úrad informoval nórske orgány, že v súvislosti so schémou na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa rozhodol začať konanie vo veci formálneho zisťovania stanovené v časti II článku 6 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde a vyzval ich, aby predložili pripomienky k rozhodnutiu.Nórske orgány predložili pripomienky listom Nórskeho zastúpenia pri Európskej únii z 19. apríla 2006, ktorým boli postúpené listy ministerstva pre štátnu správu a reformu a ministerstva obchodu a priemyslu z 11. a 7. apríla 2006.
The letter was received and registered by the Authority on 20 April 2006 (Event No 370829).
Dozorný úrad list prijal a zaevidoval 20. apríla 2006 (dokument č. 370829).
Decision No 59/06/COL to initiate the formal investigation procedure was published in the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto [7].
Rozhodnutie č. 59/06/COL o začatí konania vo veci formálneho zisťovania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie [7].
The Authority called on interested parties to submit their comments.
Dozorný úrad vyzval zainteresované strany, aby predložili pripomienky.
The Authority received no comments from interested parties.
Dozorný úrad nedostal od zainteresovaných strán žiadne pripomienky.
Finally, in a letter submitted electronically on 15 February 2008 by the Ministry of Government Administration and Reform (Event No 465311), the Norwegian authorities consolidated information transmitted as a result of informal contact both via telephone and electronic mail during the course of 2007 and January 2008.
V liste ministerstva pre štátnu správu a reformu predloženom elektronicky 15. februára 2008 (dokument č. 465311) nórske orgány doplnili informácie predložené neformálnym kontaktom telefonicky a prostredníctvom elektronickej pošty v priebehu roka 2007 a januára 2008.
DESCRIPTION OF THE PROPOSED MEASURE
OPIS NAVRHOVANÉHO OPATRENIA
THE OBJECTIVE, LEGAL BASIS AND OPERATION OF THE UNPAID R&D LABOUR SCHEME
CIEĽ, PRÁVNY ZÁKLAD A VYKONÁVANIE SCHÉMY NA PODPORU NEPLATENEJ PRACOVNEJ SILY VO VÝSKUME A VÝVOJI
It appears from legislative preparatory works that the overall objective of the Unpaid R&D Labour Scheme is to stimulate increased investment in research and development activities, particularly by small companies such as entrepreneurs and one-man enterprises [8].
Z prípravných legislatívnych prác sa zdá, že všeobecným cieľom schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji je podnietiť zvýšenie investícií v oblasti výskumu a vývoja, najmä zo strany malých podnikov, ako sú podnikatelia a živnostníci [8].
More specifically, the objective of the new scheme is to stimulate efforts by individuals in research and development oriented companies which, in the start-up phase, are often dependent on labour resources that cannot be paid for.
Konkrétne cieľom novej schémy je podnietiť úsilie jednotlivcov v spoločnostiach zameraných na výskum a vývoj, ktoré v počiatočnej fáze činnosti často závisia od pracovných síl, ktoré nemôžu zaplatiť.
Research and development oriented companies are considered by the Norwegian authorities to be important for the purposes of value creation derived from research as well as for innovation.
Nórske orgány považujú spoločnosti zamerané na výskum a vývoj za dôležité na účely tvorby hodnôt vyplývajúcich z výskumu, ako aj na inováciu.
On a more detailed level, the Norwegian authorities have explained that the introduction of the Unpaid R&D Labour Scheme was motivated by the fact that under the existing ‘Skattefunn Scheme’ [9], it is not possible to support unpaid labour in relation to research and development activities undertaken by entrepreneurs and one-man enterprises due to the fact that the Skattefunn Scheme is a tax deduction scheme [10].
Na konkrétnejšej úrovni nórske orgány vysvetlili, že zavedenie schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji motivovala skutočnosť, že na základe existujúcej schémy „Skattefunn“ [9] nemožno podporiť neplatené pracovné sily vo výskumných a vývojových činnostiach vykonávaných podnikateľmi a živnostníkmi, pretože schéma Skattefunn je schémou založenou na znížení daní [10].
In this respect the authorities have explained that under the Skattefunn Scheme, aid is granted to research and development activities in the form of a tax deduction (or tax credit) whereby an amount, corresponding to a percentage of the eligible costs, is deducted from the amount due in tax by the company.
Orgány v tomto ohľade objasnili, že na základe schémy Skattefunn sa pomoc poskytuje na výskumné a vývojové činnosti formou zníženia dane (alebo daňového bonusu), keď sa suma zodpovedajúca podielu oprávnených nákladov odpočíta od sumy, ktorú má spoločnosť zaplatiť na daniach.
However, the Norwegian authorities considered that it would not be in compliance with general tax legislation to deduct, from the amount to be paid in tax, an amount which is not based on actual eligible costs but rather on unpaid labour, i.e. ‘costs’ which have not been incurred in the sense that no salary has been paid out and nothing is reflected in the accounts of the business.
Nórske orgány sa však domnievali, že ak by sa od sumy, ktorá sa má zaplatiť na daniach, odpočítala suma, ktorá sa nezakladá na skutočných oprávnených nákladoch, ale na neplatenej pracovnej sile, t. j. na „nákladoch“, ktoré nevznikli z dôvodu, že nebola vyplatená mzda a v účtovníctve podniku sa nič nezaevidovalo, nebolo by to v súlade so všeobecnými daňovými predpismi.
On this basis it was considered that unpaid labour could not qualify as an eligible cost under the Skattefunn Scheme.
Na základe toho vznikla domnienka, že náklady na neplatenú pracovnú silu sa na základe schémy Skattefunn nemôžu považovať za oprávnené.
It is against this background that the Norwegian authorities proposed to set up the Unpaid R&D Labour Scheme, under which financial support is to be awarded to unpaid labour in relation to research and development activities in the form of grants which are exempt from tax.
Na základe týchto súvislostí nórske orgány navrhli vytvoriť schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji, z ktorej sa bude poskytovať finančná podpora na neplatenú pracovnú silu v oblasti výskumu a vývoja vo forme grantov oslobodených od dane.
As such the Norwegian authorities consider the Unpaid R&D Labour Scheme as a correction or supplement to the existing Skattefunn Scheme.
Nórske orgány teda považujú schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji v takejto podobe za úpravu existujúcej schémy Skattefunn alebo doplnok k nej.
In the notification, the Norwegian authorities also explained that many companies have projects that were approved under the Skattefunn Scheme but in relation to which they were subsequently prevented from benefiting from the tax deduction (or had to repay an amount corresponding to a tax deduction already received) due to the fact that the projects involved unpaid labour.
Nórske orgány v notifikácii taktiež objasnili, že mnohé spoločnosti realizujú projekty, ktoré boli schválené na základe schémy Skattefunn, avšak v súvislosti s ktorými následne nemohli využiť výhodu zníženia daní (alebo museli vrátiť sumu zodpovedajúcu už získanému zníženiu dane) v dôsledku skutočnosti, že projekty zahŕňali neplatenú pracovnú silu.
The Norwegian authorities had therefore decided to introduce a ‘Compensation Scheme’ for the purposes of compensating companies for financial losses caused to their research and development projects during the years between 2002-2004 as a result of the fact that unpaid labour could not be covered by the Skattefunn Scheme [11].
Nórske orgány preto rozhodli o zavedení „kompenzačnej schémy“ na účely kompenzácie spoločností za finančné straty spôsobené pri ich výskumných a vývojových projektoch v rokoch 2002 – 2004 v dôsledku toho, že sa schéma Skattefunn nevzťahovala na neplatenú pracovnú silu [11].
In its decision to open the formal investigation procedure in respect of the Unpaid R & D Labour Scheme the Authority took the view that aid granted to undertakings under the Compensation Scheme would qualify as de minimis aid under the ‘de minimis Regulation’ [12].
Dozorný úrad vo svojom rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania v súvislosti so schémou na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji dospel k záveru, že pomoc poskytnutá podnikom na základe kompenzačnej schémy sa na základe „nariadenia de minimis“ považuje za pomoc de minimis [12].
The Compensation Scheme did not form part of the formal investigation procedure.Legal basis
Kompenzačná schéma nebola súčasťou konania vo veci formálneho zisťovania.Právny základ
In the original proposition on the fiscal budget from the Norwegian Government to the Norwegian Parliament [13], which was followed up by a Recommendation from a Parliamentary Committee to the Parliament [14], the Government proposed to earmark a total of NOK 70 million for both the Unpaid R&D Labour Scheme and the Compensation Scheme [15].
V pôvodnom návrhu rozpočtu nórskej vlády pre nórsky parlament [13], za ktorým nasledovalo odporúčanie parlamentného výboru parlamentu [14], vláda navrhla vyčleniť na schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji a kompenzačnú schému 70 miliónov NOK [15].
Pending the approval by the Authority no funds have been paid out under the Unpaid R&D Labour Scheme but the Norwegian authorities have explained that the annual budget for the scheme is expected to be maximum approximately NOK 50 million [16].
V očakávaní schválenia dozorným úradom sa zo schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji nevyplatili žiadne peňažné prostriedky, nórske orgány však objasnili, že sa očakáva, že ročný rozpočet pre schému bude maximálne približne 50 miliónov NOK [16].
In parallel with the adoption of the original budget for the Unpaid R&D Labour Scheme, the Norwegian Parliament adopted, on 17 June 2005, a proposal amending the Norwegian Act on Taxation of wealth and income by introducing provisions on tax treatment and ceilings in respect of funding to be awarded under the Unpaid R&D Labour Scheme (hereinafter referred to as the ‘Tax law on the Unpaid R&D Labour Scheme’) [17].Aside from the adoption of the budget and the Tax law on the Unpaid R&D Labour Scheme, the Norwegian Ministry of Trade and Industry has issued draft guidelines on the implementation of the Unpaid R&D Labour Scheme [18] (hereinafter referred to as the ‘Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme’).
Súčasne s prijatím pôvodného rozpočtu pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji nórsky parlament prijal 17. júna 2005 návrh, ktorým sa mení a dopĺňa nórsky zákon o zdanení majetku a príjmov zavedením opatrení o zdaňovaní a stropoch vzhľadom na financovanie, ktoré sa má poskytnúť na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji [17] (ďalej len „daňový zákon pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji“). Okrem prijatia rozpočtu a daňového zákona pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji nórske ministerstvo obchodu a priemyslu vydalo návrh usmernení o implementácii schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji [18] (ďalej len „usmernenia pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji“).
The draft guidelines provide that ‘Norges forskningsråd’ (the Norwegian Research Council) will be the body responsible for administering and implementing the scheme.
V návrhu usmernení sa stanovuje, že orgánom zodpovedným za správu a implementáciu schémy bude „Norges forskningsrå’“ (Nórska rada pre výskum).
Operation of the Unpaid R&D Labour Scheme — eligible projects
Vykonávanie schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji – oprávnené projekty
It appears from the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme that eligible projects must involve research and development activities performed by individuals who are not receiving any pay or other compensation for their labour.
Z usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji vyplýva, že oprávnené projekty musia zahŕňať činnosti v oblasti výskumu a vývoja vykonávané jednotlivcami, ktorí za svoju prácu nedostávajú mzdu ani inú odmenu.
Individuals who receive payment by means of other public sources are not covered [19].
Na jednotlivcov, ktorí dostávajú platbu z iných verejných zdrojov, sa táto schéma nevzťahuje [19].
According to the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme, eligible projects are:
Podľa usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sú oprávnené tieto projekty:
those that involve planned research or critical investigation aimed at the acquisition of new knowledge and skills for developing new products, processes or services or for bringing about a significant improvement in existing products, processes or services.
projekty, ktoré zahŕňajú plánované výskumné alebo hodnotiace skúmanie zamerané na získanie nových poznatkov a skúseností pre vývoj nových výrobkov, postupov alebo služieb alebo na dosiahnutie výrazného zlepšenia existujúcich výrobkov, postupov alebo služieb.
They cover the creation of components of complex systems, which is necessary for such research, notably for generic technology validation, to the exclusion of prototypes as covered by option (ii); [20] and
Vzťahujú sa na tvorbu nových zložiek zložitých systémov, ktoré sú pre takýto výskum potrebné, najmä pre všeobecnú technologickú kontrolu s výnimkou prototypov, na ktoré sa vzťahuje možnosť v bode ii) [20], a
those that aim at providing new information, knowledge or experience which is presumed to be of use to the enterprise in connection with the development of new or better products, services or production methods.
projekty, ktoré sa zameriavajú na poskytovanie nových informácií, poznatkov alebo skúseností, pri ktorých sa predpokladá, že ich podnik použije v súvislosti s vývojom nových alebo lepších výrobkov, služieb alebo výrobných postupov.
Moreover, activities where results from industrial research are transferred into a plan, a project or a design for new enhanced products, services or production processes, as well as the development of a first prototype or pilot project that cannot be commercially exploited are also eligible activities under the scheme [21].
Okrem toho sú v rámci schémy oprávnené aj činnosti, pri ktorých sa výsledky priemyselného výskumu prenesú do plánu, projektu alebo návrhu nových zdokonalených výrobkov, služieb alebo výrobných postupov, ako aj vývoj prvého prototypu alebo pilotného projektu, ktoré sa nemôžu komerčne využívať [21].
The Norwegian authorities have stated that these definitions of eligible research and development projects are identical to the definitions of eligible research and development projects under the existing Skattefunn Scheme.
Nórske orgány uviedli, že tieto definície oprávnených výskumných a vývojových projektov sa zhodujú s definíciami oprávnených výskumných a vývojových projektov na základe existujúcej schémy Skattefunn.
In fact, in practice the Norwegian authorities refer to eligible projects under the Unpaid R&D Labour Scheme as projects which meet the ‘Skattefunn criteria’ or have been approved under the Skattefunn Scheme [22].
Nórske orgány sa naozaj v praxi zmieňujú o projektoch oprávnených na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji ako o projektoch, ktoré spĺňajú „kritériá Skattefunn“ alebo ktoré boli schválené na základe schémy Skattefunn [22].
As mentioned above, the Unpaid R&D Labour Scheme will be administered and implemented by the Norwegian Research Council.
Ako bolo uvedené, schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji bude riadiť a implementovať Nórska rada pre výskum.
The latter body is also the secretariat and the administering body assessing whether projects are eligible under the Skattefunn Scheme [23].
Tento orgán je taktiež sekretariátom a riadiacim orgánom, ktorý posudzuje, či sú projekty oprávnené na základe schémy Skattefunn [23].
The Norwegian authorities have explained that the fact that eligible research and development activities are defined in the same manner under both the Skattefunn Scheme and the Unpaid R & D Labour Scheme, and that the administering body, assessing whether the projects qualify as eligible, is the same under both schemes, means that for the purposes of implementation the two schemes are closely coordinated.
Nórske orgány objasnili, že skutočnosť, že oprávnené výskumné a vývojové činnosti sú zadefinované rovnakým spôsobom v schéme Skattefunn aj v schéme na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji a že riadiaci orgán, ktorý posudzuje, či sú projekty oprávnené, je pri obidvoch schémach rovnaký, znamená, že obidve schémy sú na účely implementácie úzko koordinované.
In this regard the intention is that applicants applying for support for eligible research and development activities need only complete one single application form in which the applicant has the option to select whether support is sought for paid and/or unpaid labour in relation to the relevant research and development activity [24].
Zámerom v tomto smere je, aby žiadatelia, ktorí žiadajú o podporu na oprávnené výskumné a vývojové činnosti, museli vyplniť iba jednu žiadosť, v ktorej majú možnosť uviesť, či je podpora určená pre platenú a/alebo neplatenú pracovnú silu v súvislosti s príslušnými výskumnými a vývojovými činnosťami [24].
Moreover, financial support to be granted under the Unpaid R&D Labour Scheme will be taken into account when applicants also request support under the Skattefunn Scheme and overall aid will be subject to the maximum limit for support under the latter scheme [25]. In fact, according to the Norwegian authorities the only difference between the two schemes is the type of eligible costs ( i.e. paid as opposed to unpaid labour) and the form in which support is granted (i.e. a tax deduction as opposed to a tax-free grant).
Okrem toho finančná podpora, ktorá sa poskytne na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji, sa zohľadní v prípade, že žiadateľ požiada aj o podporu na základe schémy Skattefunn a celková výška pomoci bude podliehať maximálnemu limitu pre podporu na základe schémy Skattefunn [25].
In the notification, the Norwegian authorities explained that the Unpaid R&D Labour Scheme would be open to all tax payers with tax liability in Norway, including all undertakings, irrespective of their size, sector and region [27].
Nórske orgány v notifikácii vysvetlili, že schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji by mala byť otvorená pre všetkých daňových poplatníkov s daňovou povinnosťou v Nórsku vrátane všetkých podnikov bez ohľadu na ich veľkosť, odvetvie a región [27].
Undertakings participating jointly in a co-operation project may also benefit from the Scheme [28].
Schému môžu využívať aj podniky, ktoré sa spoločne zúčastňujú na projekte spolupráce [28].
The Norwegian authorities explained that the reason that the Unpaid R&D Labour Scheme included medium-sized and large companies was to keep it in conformity with the conditions of the Skattefunn Scheme (which is open to all undertakings regardless of size).
Nórske orgány objasnili, že dôvodom, prečo sa schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji vzťahuje aj na stredné a veľké spoločnosti, bolo zachovanie súladu s podmienkami schémy Skattefunn (ktorá bola otvorená pre všetky podniky bez ohľadu na veľkosť).