natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This Sectoral Reference Document (SRD) is based on a detailed scientific and policy report (‘Best Practice Report’) developed by the European Commission's Joint Research Centre (JRC).
Tento sektorový referenčný dokument (SRD) vychádza z podrobnej vedeckej a politickej správy („správa o najlepších postupoch“), ktorú vypracovalo Spoločné výskumné centrum Európskej komisie (JRC).
The Community eco-management and audit scheme (EMAS) was introduced in 1993, for voluntary participation by organisations, by Council Regulation (EEC) No 1836/93.
Schéma Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS), do ktorej organizácie vstupujú dobrovoľne, bola zavedená v roku 1993 nariadením Rady (EHS) č. 1836/93.
Subsequently, EMAS has undergone two major revisions:
Následne bola dvakrát zásadne zrevidovaná:
Regulation (EC) No 761/2001 of the European Parliament and of the Council;
nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 761/2001;
Regulation (EC) No 1221/2009.
nariadením (ES) č. 1221/2009.
An important new element of the latest revision, which came into force on 11 January 2010, is Article 46 on the development of SRDs.
Dôležitou novou súčasťou najnovšieho zrevidovaného znenia, ktoré nadobudlo účinnosť 11. januára 2010, je článok 46 o vytváraní sektorových referenčných dokumentov.
The SRDs have to include best environmental management practices (BEMPs), environmental performance indicators for the specific sectors and, where appropriate, benchmarks of excellence and rating systems identifying performance levels.
Sektorové referenčné dokumenty musia obsahovať najlepšie postupy environmentálneho manažérstva (NPEM), ukazovatele environmentálneho správania pre konkrétne sektory a prípadne aj referenčné kritériá excelentnosti a systémy hodnotenia, ktorými sa určujú úrovne environmentálneho správania.
How to understand and use this document
Ako rozumieť tomuto dokumentu a ako ho používať
The eco-management and audit scheme (EMAS) is a scheme for voluntary participation by organisations committed to continuous environmental improvement.
Schéma Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS) je schéma pre dobrovoľnú účasť organizácií, ktoré sa zaviazali sústavne zlepšovať svoje environmentálne správanie.
Within this framework, this SRD provides sector-specific guidance to the agriculture sector and points out a number of options for improvement as well as best practices.
V tomto kontexte sa v tomto SRD stanovuje sektorové usmernenie pre sektor poľnohospodárstva a uvádzajú sa v ňom viaceré možnosti zlepšenia, ako aj najlepšie postupy.
The document was written by the European Commission using input from stakeholders.
Predkladaný dokument vypracovala Európska komisia s použitím informácií od zainteresovaných strán.
A Technical Working Group, comprising experts and stakeholders of the sector, led by the JRC, discussed and ultimately agreed on the best environmental management practices, sector-specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence described in this document; these benchmarks in particular were deemed to be representative of the levels of environmental performance that are achieved by the best performing organisations in the sector.
Najlepšie postupy environmentálneho manažérstva, špecifické sektorové ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti, ktoré sú v ňom opísané, prerokovala a definitívne odsúhlasila technická pracovná skupina zložená z odborníkov a zo zainteresovaných strán príslušného sektora pod vedením JRC.
The SRD aims to help and support all organisations that intend to improve their environmental performance by providing ideas and inspiration as well as practical and technical guidance.
Za reprezentatívne z hľadiska úrovní environmentálneho správania dosahovaných organizáciami s najlepšími výsledkami v tomto sektore sa považovali predovšetkým spomínané referenčné kritériá.
The SRD is primarily addressed to organisations that are already registered with EMAS; secondly to organisations that are considering registering with EMAS in the future; and thirdly to all organisations that wish to learn more about best environmental management practices in order to improve their environmental performance.
Účelom sektorového referenčného dokumentu je poskytnúť pomoc a podporu všetkým organizáciám, ktoré majú v úmysle zlepšiť svoje environmentálne správanie, a to formou podnetov a inšpiratívnych myšlienok, ako aj praktických a technických usmernení.
Consequently, the objective of this document is to support all organisations in the agriculture sector to focus on relevant environmental aspects, both direct and indirect, and to find information on best environmental management practices, as well as appropriate sector-specific environmental performance indicators to measure their environmental performance, and benchmarks of excellence.
Dokument je v prvom rade určený organizáciám, ktoré už sú zaregistrované v schéme EMAS, ďalej organizáciám, ktoré uvažujú o registrácii v schéme EMAS v budúcnosti a napokon všetkým organizáciám, ktoré sa chcú dozvedieť viac o najlepších postupoch environmentálneho manažérstva s cieľom zlepšiť svoje environmentálne správanie.
How SRDs should be taken into account by EMAS-registered organisations:
Cieľom tohto dokumentu je preto podporiť všetky organizácie v sektore poľnohospodárstva, aby sa zameriavali na dôležité priame aj nepriame environmentálne aspekty a aby získavali informácie o najlepších postupoch environmentálneho manažérstva, ako aj vhodných sektorových ukazovateľoch environmentálneho správania na meranie svojho environmentálneho správania, ako aj o referenčných kritériách excelentnosti.
Pursuant to Regulation (EC) No 1221/2009, EMAS-registered organisations are to take SRDs into account at two different levels:
Ako majú organizácie zaregistrované v systéme EMAS zohľadňovať sektorové referenčné dokumenty:
When developing and implementing their environmental management system in light of the environmental reviews (Article 4(1)(b)):
Podľa nariadenia (ES) č. 1221/2009 majú organizácie registrované v systéme EMAS zohľadňovať sektorové referenčné dokumenty na dvoch odlišných úrovniach:
Organisations should use relevant elements of the SRD when defining and reviewing their environmental targets and objectives in accordance with the relevant environmental aspects identified in the environmental review and policy, as well as when deciding on the actions to implement to improve their environmental performance.
Pri rozvíjaní a implementovaní vlastného systému environmentálneho manažérstva na základe výsledkov environmentálnych preskúmaní [článok 4 ods. 1 písm. b)]:
When preparing the environmental statement (Article 4(1)(d) and Article 4(4)):
Organizácie by mali použiť relevantné prvky sektorového referenčného dokumentu pri stanovovaní a preskúmavaní svojich krátkodobých a dlhodobých environmentálnych cieľov v súlade s príslušnými environmentálnymi aspektmi identifikovanými v environmentálnom preskúmaní a príslušnej politike, ako aj pri rozhodovaní o opatreniach, ktoré treba zaviesť na zlepšenie environmentálneho správania.
Organisations should consider the relevant sector-specific environmental performance indicators in the SRD when choosing the indicators to use for their reporting of environmental performance.
Pri príprave environmentálneho vyhlásenia [článok 4 ods. 1 písm. d) a článok 4 ods. 4]:
When choosing the set of indicators for reporting, they should take into account the indicators proposed in the corresponding SRD and their relevance with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review.
Organizácie by mali zvážiť príslušné sektorové ukazovatele environmentálneho správania uvedené v sektorovom referenčnom dokumente pri výbere ukazovateľov, ktoré použijú pri podávaní správ o svojom environmentálnom správaní.
Indicators need only be taken into account where relevant to those environmental aspects that are judged as being most significant in the environmental review.
Pri výbere súboru ukazovateľov na podávanie správ by sa mali zohľadniť ukazovatele navrhnuté v príslušnom sektorovom referenčnom dokumente a ich relevantnosť vzhľadom na významné environmentálne aspekty, ktoré organizácia určila vo svojom environmentálnom preskúmaní.
When reporting on environmental performance and on other factors regarding environmental performance, organisations should mention in the environmental statement how the relevant best environmental management practices and, if available, benchmarks of excellence have been taken into account.
Ukazovatele sa musia brať do úvahy len vtedy, keď sú relevantné pre environmentálne aspekty, ktoré sú v environmentálnom preskúmaní hodnotené ako najvýznamnejšie.
They should describe how relevant best environmental management practices and benchmarks of excellence (which provide an indication of the environmental performance level that is achieved by best performers) were used to identify measures and actions, and possibly to set priorities, to (further) improve their environmental performance.
Organizácie by pri predkladaní správ o svojom environmentálnom správaní a o ostatných faktoroch týkajúcich sa ich environmentálneho správania mali v environmentálnom vyhlásení uviesť, akým spôsobom zohľadňujú príslušné najlepšie postupy environmentálneho manažérstva, a ak sú dostupné, aj referenčné kritériá excelentnosti.
However, implementing best environmental management practices or meeting the identified benchmarks of excellence is not mandatory, because the voluntary character of EMAS leaves the assessment of the feasibility of the benchmarks and of the implementation of the best practices, in terms of costs and benefits, to the organisations themselves.
Mali by opísať, ako sa príslušné najlepšie postupy environmentálneho manažérstva a referenčné kritériá excelentnosti (poukazujúce na úroveň environmentálneho správania, ktorú dosiahli organizácie s najlepšími výsledkami) použili na určenie opatrení a krokov, prípadne na stanovenie priorít, s cieľom (ďalej) zlepšovať environmentálne správanie.
Similarly to environmental performance indicators, the relevance and applicability of the best environmental management practices and benchmarks of excellence should be assessed by the organisation according to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review, as well as technical and financial aspects.
Vykonávanie najlepších postupov environmentálneho manažérstva či splnenie určených referenčných kritérií excelentnosti však nie je povinné, pretože schéma EMAS je dobrovoľná a posúdenie uskutočniteľnosti referenčných kritérií a vykonávania najlepších postupov, pokiaľ ide o náklady a prínosy, ponecháva na samotné organizácie.
Elements of SRDs (indicators, BEMPs or benchmarks of excellence) not considered relevant with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review should not be reported or described in the environmental statement.
Podobne ako pri ukazovateľoch environmentálneho správania by organizácia mala posudzovať relevantnosť a použiteľnosť najlepších postupov environmentálneho manažérstva a referenčných kritérií excelentnosti podľa významných environmentálnych aspektov, ktoré organizácia určila vo svojom environmentálnom preskúmaní, ako aj podľa technických a finančných aspektov.
EMAS participation is an ongoing process.
V environmentálnom vyhlásení by sa nemali vykazovať ani opisovať prvky sektorových referenčných dokumentov (ukazovatele, NPEM alebo referenčné kritériá excelentnosti), ktoré sa nepovažujú za relevantné vzhľadom na významné environmentálne aspekty určené organizáciou v jej environmentálnom preskúmaní.
Every time an organisation plans to improve its environmental performance (and reviews its environmental performance) it shall consult the SRD on specific topics to find inspiration about which issues to tackle next in a step-wise approach.
Účasť v schéme EMAS je nepretržitý proces.
EMAS environmental verifiers shall check if and how the SRD was taken into account by the organisation when preparing its environmental statement (Article 18(5)(d) of Regulation (EC) No 1221/2009).
Vždy, keď organizácia plánuje zlepšiť svoje environmentálne správanie (a preskúmava svoje environmentálne správanie), informácie o konkrétnej problematike vyhľadáva v sektorovom referenčnom dokumente, kde hľadá inšpiráciu v súvislosti s otázkami, ktoré treba postupne riešiť.
When undertaking an audit, accredited environmental verifiers will need evidence from the organisation of how the relevant elements of the SRD have been selected in light of the environmental review and taken into account.
Environmentálni overovatelia EMAS skontrolujú, či a ako organizácia zohľadnila sektorový referenčný dokument pri príprave svojho environmentálneho vyhlásenia [článok 18 ods. 5 písm. d) nariadenia (ES) č. 1221/2009].
They shall not check compliance with the described benchmarks of excellence, but they shall verify evidence on how the SRD was used as a guide to identify indicators and proper voluntary measures that the organisation can implement to improve its environmental performance.
Akreditovaní environmentálni overovatelia budú pri audite potrebovať od organizácie dôkazy o spôsobe výberu a zohľadnenia príslušných prvkov sektorového referenčného dokumentu na základe environmentálneho preskúmania.
Given the voluntary nature of EMAS and SRD, no disproportionate burdens should be put on the organisations to provide such evidence.
Nebudú kontrolovať súlad s opísanými referenčnými kritériami excelentnosti, ale overovať dôkazy o spôsobe použitia sektorového referenčného dokumentu ako návodu na určenie ukazovateľov a vhodných vlastných dobrovoľných opatrení, ktoré organizácia môže prijať s cieľom zlepšiť svoje environmentálne správanie.
In particular, verifiers shall not require an individual justification for each of the best practices, sector-specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence which are mentioned in the SRD and not considered relevant by the organisation in light of its environmental review.
Keďže EMAS a sektorový referenčný dokument sa uplatňujú na dobrovoľnom základe, organizácie by sa nemali neprimerane zaťažovať poskytovaním takýchto dôkazov.
Nevertheless, they could suggest relevant additional elements for the organisation to take into account in the future as further evidence of its commitment to continuous performance improvement.
Overovatelia najmä nesmú vyžadovať individuálne odôvodnenie každého z najlepších postupov, sektorových ukazovateľov environmentálneho správania a referenčných kritérií excelentnosti, ktoré sú uvedené v sektorovom referenčnom dokumente a ktoré organizácia vzhľadom na svoje environmentálne preskúmanie nepovažuje za relevantné.
Structure of the Sectoral Reference Document
Môžu však navrhnúť dodatočné relevantné prvky, ktoré by organizácia mala zohľadniť v budúcnosti ako ďalšie dôkazy jej záväzku sústavne zlepšovať svoje environmentálne správanie.
This document consists of four chapters.
Štruktúra sektorového referenčného dokumentu
Chapter 1 introduces EMAS' legal background and describes how to use this document, while Chapter 2 defines the scope of this SRD.
Tento dokument pozostáva zo štyroch kapitol.
Chapter 3 briefly describes the different best environmental management practices (BEMPs) together with information on their applicability.
V kapitole 1 sa uvádza právny základ schémy EMAS a opisuje sa v nej, ako sa má tento dokument používať.
When specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence could be formulated for a particular BEMP, these are also given.
V kapitole 2 sa vymedzuje rozsah pôsobnosti tohto sektorového referenčného dokumentu.
However, defining benchmarks of excellence was not possible for all BEMPs because in some areas either there was limited data available or the specific conditions (farm type, business model, climate, etc.) vary to such an extent that a benchmark of excellence would not be meaningful.
V kapitole 3 sa stručne opisujú rôzne NPEM spolu s informáciami o ich použiteľnosti.
Some of the indicators and benchmarks are relevant for more than one BEMP and are thus repeated whenever appropriate.
Ak v prípade daného NPEM možno uviesť konkrétne ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti, takisto sa tu uvádzajú.
Finally, Chapter 4 presents a comprehensive table with a selection of the most relevant environmental performance indicators, associated explanations and related benchmarks of excellence.
Pri všetkých NPEM však nebolo možné vymedziť referenčné kritériá excelentnosti, pretože v istých oblastiach boli buď k dispozícii len obmedzené údaje, alebo sa v nich osobitné podmienky (typ poľnohospodárskeho podniku, obchodný model, klíma atď.) líšili natoľko, že referenčné kritérium excelentnosti by nemalo zmysel.
SCOPE
Niektoré ukazovatele a referenčné kritériá sú relevantné pre viac ako jeden NPEM, takže sa v príslušných prípadoch opakujú.
This SRD addresses the environmental performance of the activities of the agriculture sector.
Na záver sa v kapitole 4 uvádza prehľadná tabuľka, v ktorej sa uvádza výber najvýznamnejších ukazovateľov environmentálneho správania, súvisiace vysvetlenia a príslušné referenčné kritériá excelentnosti.
In this document, the agriculture sector is considered consisting of organisations belonging to NACE code divisions from A1.1 to A1.6 (according to the statistical classification of economic activities established by Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
This includes all animal and annual and perennial crop production.
Tento SRD sa týka environmentálneho pôsobenia činností vykonávaných v sektore poľnohospodárstva.
These organisations are the target group of this document.
V tomto dokumente sa do sektora poľnohospodárstva zaraďujú organizácie patriace do divízií s kódom NACE A1.1 až A1.6 [podľa štatistickej klasifikácie ekonomických činností stanovenej nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006].
Figure 2.1 presents a schematic overview of the scope of this document and shows the interaction of the target group with other organisations.
Patrí sem všetka živočíšna výroba a všetka produkcia ročných a viacročných plodín.
Figure 2.1
Tieto organizácie sú cieľovou skupinou, ktorej je určený tento dokument.
Schematic overview of the scope of this SRD: the target groups of the document are shown in bold font in boxes with light grey background; their most relevant interactions with other sectors are also shown; the sectors that are addressed by other SRDs are shown in italic font in boxes with light green background
Obrázok 2.1 znázorňuje schematický prehľad rozsahu pôsobnosti tohto dokumentu, ako aj interakcie danej cieľovej skupiny s inými organizáciami.
Besides its direct target group, this SRD can be also useful to other actors, such as farm advisors.
Obrázok 2.1
This SRD is structured according to the different agricultural activities, as presented in Table 2.1.
Schematický prehľad rozsahu pôsobnosti tohto SRD: cieľové skupiny dokumentu sa uvádzajú tučným písmom v rámčekoch so svetlošedým pozadím, uvádzajú sa tu aj ich najrelevantnejšie interakcie s inými sektormi, sektory, na ktoré sa vzťahujú iné SRD, sa uvádzajú kurzívou v rámčekoch so svetlozeleným pozadím.
Table 2.1
Tento SRD môže byť okrem svojej priamej cieľovej skupiny užitočný aj pre iných aktérov, ako sú poradcovia poľnohospodárskych podnikov.
Structure of the agriculture SRD
Daný SRD je rozčlenený podľa jednotlivých poľnohospodárskych činností, ako sa uvádza v tabuľke 2.1.
Section
Tabuľka 2.1.
Description
Štruktúra SRD v sektore poľnohospodárstva
Target group
Oddiel
Sustainable farm and land management
Opis
This section covers cross cutting issues related to landscape planning, energy and water efficiency, biodiversity, use of environmental management systems and engagement of consumers with responsible consumption.
Cieľová skupina
All farms
Udržateľné riadenie v oblasti poľnohospodárstva a pôdohospodárstva
Soil quality management
Tento oddiel sa vzťahuje na prierezové otázky súvisiace s krajinným plánovaním, energetickou účinnosťou a efektívnosťou využívania vody, biodiverzitou, využívaním systémov environmentálneho manažérstva a so zapojením zodpovedných spotrebiteľov.
This section deals with the management of the quality of the soil.
všetky poľnohospodárske podniky
It covers the assessment of its physical conditions and the establishment of a management plan, as well as practical guidance on how soil quality can be improved by e.g. using organic amendments, on maintenance of soil structure and on drainage.
Riadenie kvality pôdy
Nutrient management planning
Tento oddiel je venovaný problematike riadenia v oblasti kvality pôdy.
This section deals with the management of nutrients in soil.
Zahŕňa posúdenie jej fyzického stavu a zavedenie plánu riadenia, ako aj praktické usmernenia týkajúce sa spôsobov zlepšovania kvality pôdy (napríklad používaním organických zúrodňujúcich látok), zachovávania štruktúry pôdy a jej odvodňovania.
It includes best practices on field nutrient budgeting, crop rotation, precision application of nutrients and selection of fertilisers with lower environmental impact.
Plánovanie v oblasti hospodárenia so živinami
Soil preparation and crop planning
Tento oddiel je venovaný problematike hospodárenia so živinami v pôde.
This section focuses on selecting appropriate tillage operations, minimising soil disturbance, applying low impact tillage, implementing efficient crop rotations and establishing cover and catch crops.
Patria sem najlepšie postupy týkajúce sa bilancie živín na úrovni poľnohospodárskej plochy, striedania plodín, presnej aplikácie živín a výberu hnojív s menším vplyvom na životné prostredie.
Grass and grazing management
Príprava pôdy a osevný plán
This section deals with maximising grass production and grazing uptake, managing grazing in high nature value areas, pasture renewal and clover incorporation as well as application of efficient silage production.
Tento oddiel je venovaný výberu vhodných operácií obrábania pôdy, minimalizovaniu narušenia pôdy, využívaniu šetrných postupov obrábania pôdy, efektívnemu striedaniu plodín a zakladaniu porastov krycích plodín a medziplodín.
Livestock farms
Správa trávnych porastov a pasienkov
Animal husbandry
V tomto oddiele sa rozoberá problematika maximalizácie produkcie tráv a využívania pastvy, správy pasienkov v oblastiach s vysokou prírodnou hodnotou, obnovy pasienkov s využívaním ďateliny, ako aj využívania efektívnej výroby siláže.
This section outlines best practices related to animal husbandry.
podniky so živočíšnou výrobou
In particular, it presents practices related to appropriate breed selection, farm nutrient budgeting, dietary reduction of nitrogen excretion, improving feed conversion efficiency, green procurement of feed, animal health plans and herd/flock profile management.
Chov hospodárskych zvierat
Manure management
V tomto oddiele sa opisujú najlepšie postupy týkajúce sa chovu hospodárskych zvierat.
This section covers best practices related to optimised manure management by reducing emissions and improving nutrient uptake.
Uvádzajú sa tu predovšetkým postupy súvisiace s náležitým výberom plemien, bilanciou živín v poľnohospodárskom podniku, so znižovaním množstva vylučovaného dusíka vzhľadom na príjem potravy, zlepšovaním účinnosti konverzie krmiva, zeleným verejným obstarávaním krmív, s plánmi týkajúcimi sa zdravia zvierat a riadením profilu stáda/kŕdľa.
It includes the building of low emission housing systems, the implementation and optimisation of anaerobic digestion, the separation of slurry or digestate, and appropriate solid and liquid manure storage facilities, as well as techniques for the application of slurries and manure.
Hospodárenie s maštaľným hnojom
Irrigation management
V tomto oddiele sa uvádzajú najlepšie postupy súvisiace s optimalizovaným hospodárením s hnojom prostredníctvom zníženia emisií a zlepšenia príjmu živín.