natgillin/translations-raw huggingface dataset:
on the identification of dicyclohexyl phthalate (DCHP) as a substance of very high concern according to Article 57(c) and (f) of Regulation (EC) No 1907/2006 of the European Parliament and of the Council
o identifikácii dicyclohexyl-ftalátu (DCHP) ako látky vzbudzujúcej veľmi veľké obavy podľa článku 57 písm. c) a f) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006
(notified under document C(2018) 2167)
[oznámené pod číslom C(2018) 2167]
In accordance with Article 59(3) of Regulation (EC) No 1907/2006, on 17 February 2016 Sweden submitted to the European Chemicals Agency (‘the Agency’) a dossier prepared in accordance with Annex XV to that Regulation (‘Annex XV dossier’) for the identification of dicyclohexyl phthalate (DCHP) (EC No 201-545-9, CAS No 84-61-7) as a substance of very high concern in accordance with Article 57(c) and (f) of that Regulation, due respectively to its classification as toxic for reproduction category 1B under Regulation (EC) No 1272/2008 of the European Parliament and of the Council, and to its endocrine disrupting properties for which there is scientific evidence of probable serious effects to human health or the environment which give rise to an equivalent level of concern to those of other substances listed in paragraphs (a) to (e) of Article 57.
V súlade s článkom 59 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1907/2006 predložilo Švédsko 17. februára 2016 Európskej chemickej agentúre (ďalej len „agentúra“) dokumentáciu pripravenú v súlade s prílohou XV k uvedenému nariadeniu (ďalej len „dokumentácia podľa prílohy XV“) na identifikáciu dicyclohexyl-ftalátu (DCHP) (č. ES 201-545-9, č. CAS 84-61-7) ako látky vzbudzujúcej veľmi veľké obavy podľa článku 57 písm. c) a f) uvedeného nariadenia vzhľadom na jej klasifikáciu ako reprodukčne toxickej látky kategórie 1B podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 a na jej vlastnosti endokrinného disruptora (rozvracača), pri ktorých existujú vedecké dôkazy o ich pravdepodobných závažných účinkoch na ľudské zdravie alebo životné prostredie, ktoré vzbudzujú rovnakú úroveň obáv ako ďalšie látky uvedené v článku 57 písm. a) až e).
On 9 June 2016 the Member State Committee of the Agency (MSC) adopted its opinion on the Annex XV dossier.
Výbor členských štátov agentúry (ďalej len „MSC“) prijal 9. júna 2016 stanovisko k dokumentácii podľa prílohy XV.
Before the MSC adopted its opinion, Sweden withdrew its proposal to identify DCHP under Article 57(f) of Regulation (EC) No 1907/2006 due to its endocrine disrupting properties for which there is scientific evidence of probable serious effects to the environment, in order to further elaborate on the justifications provided in the dossier.
Pred tým, ako MSC prijal svoje stanovisko, Švédsko stiahlo svoj návrh na identifikáciu látky DCHP podľa článku 57 písm. f) nariadenia (ES) č. 1907/2006 vzhľadom na jej vlastnosti endokrinného disruptora (rozvracača), pri ktorých existujú vedecké dôkazy o ich pravdepodobných závažných účinkoch na životné prostredie, a to s cieľom podrobnejšie rozpracovať zdôvodnenia uvedené v dokumentácii.
The MSC reached a unanimous agreement on the identification of DCHP as a substance of very high concern because it meets the criteria of Article 57(c) of Regulation (EC) No 1907/2006.
MSC dosiahol jednomyseľnú dohodu o identifikácii DCHP ako látky vzbudzujúcej veľmi veľké obavy, keďže spĺňa kritériá uvedené v článku 57 písm. c) nariadenia (ES) č. 1907/2006.
The MSC unanimously acknowledged that for DCHP there is scientific evidence on the endocrine activity and on the link between this activity and the adverse effects to human health, and, further, that the substance can be considered an endocrine disruptor for human health as it fulfils the WHO/IPCS definition for an endocrine disruptor.
MSC jednomyseľne uznal, že pokiaľ ide o látku DCHP, existujú vedecké dôkazy o endokrinnej aktivite, ako aj o súvislosti medzi touto endokrinnou aktivitou a nepriaznivými účinkami na ľudské zdravie, a ďalej, že uvedenú látku možno z hľadiska ľudského zdravia považovať za endokrinný disruptor, keďže zodpovedá definícii endokrinného disruptora podľa WHO/IPCS.
However, the MSC did not reach unanimous agreement on the identification of DCHP under Article 57(f) of Regulation (EC) No 1907/2006 as giving rise to an equivalent level of concern to those of other substances listed in points (a) to (c) of that Article due to endocrine disrupting properties in relation to human health.
Avšak MSC sa nepodarilo dosiahnuť jednomyseľnú dohodu, pokiaľ ide o identifikáciu DCHP podľa článku 57 písm. f) nariadenia (ES) č. 1907/2006 ako látky, ktorá vzbudzuje rovnakú úroveň obáv ako ďalšie látky uvedené v uvedenom článku v písmenách a) až c) vzhľadom na vlastnosti endokrinných disruptorov (rozvracačov) v súvislosti s ľudským zdravím.
According to five members of the MSC, the effects for human health pointed out in the Annex XV dossier were the same effects, caused by the same mode of action, as those already taken into account in the dossier for identification of the substance as a substance of very high concern in accordance with Article 57(c) due to the adverse effects on development.
Podľa piatich členov MSC sú účinky na ľudské zdravie uvedené v dokumentácii podľa prílohy XV rovnaké, spôsobené rovnakým režimom pôsobenia, ako tie, ktoré už boli zohľadnené v dokumentácii na účely identifikácie danej látky ako látky vzbudzujúcej veľmi veľké obavy v súlade s článkom 57 písm. c) vzhľadom na jej nepriaznivé účinky na vývoj.
On 22 June 2016, pursuant to Article 59(9) of Regulation (EC) No 1907/2006, the Agency referred the MSC opinion to the Commission for a decision on the identification of DCHP on the basis of Article 57(f).
Dňa 22. júna 2016 agentúra postúpila v súlade s článkom 59 ods. 9 nariadenia (ES) č. 1907/2006 stanovisko MSC Komisii na rozhodnutie o identifikácii DCHP na základe článku 57 písm. f).
The Commission notes the unanimous agreement in the MSC that DCHP has endocrine disrupting properties and that the adverse effects caused by this mode of action are the same effects that led to its classification as toxic for reproduction and to the proposal for its identification as a substance of very high concern according to Article 57(c) of Regulation (EC) No 1907/2006.
Komisia berie na vedomie jednomyseľnú dohodu MSC o tom, že látka DCHP má vlastnosti endokrinného disruptora (rozvracača) a že nepriaznivé účinky spôsobené týmto režimom pôsobenia sú rovnaké ako účinky, ktoré viedli k jej klasifikácii ako reprodukčne toxickej a jej identifikácii ako látky vzbudzujúcej veľmi veľké obavy podľa článku 57 písm. c) nariadenia (ES) č. 1907/2006.
The Commission also notes that the majority of members of the MSC considered that the level of concern of those effects is equivalent to those of substances referred to in Article 57 (a) to (e).
Komisia takisto konštatuje, že väčšina členov MSC považuje úroveň obáv z týchto účinkov za rovnakú ako v prípade látok uvedených v článku 57 písm. a) až e).
The Commission notes that Article 57 does not preclude identifying a substance as being of very high concern several times based on more than one intrinsic property causing the same effect on human health and relying on the same scientific evidence.
Komisia konštatuje, že článok 57 nebráni v niekoľkonásobnej identifikácii určitej látky ako látky vzbudzujúcej veľmi veľké obavy na základe viac než jednej vnútornej vlastnosti, ktorá má na ľudské zdravie rovnaký účinok, opierajúc sa o tie isté vedecké dôkazy.
This approach was also followed for the identification of bis(2-ethylhexyl) phthalate (DEHP), dibutyl phthalate (DBP), benzyl butyl phthalate (BBP) and diisobutyl phthalate (DIBP) in accordance with Article 57(f) of REACH.
Rovnako sa v súlade s článkom 57 písm. f) nariadenia REACH postupovalo aj pri identifikácii (2-etylhexyl)-ftalátu (DEHP), dibutyl-ftalátu (DBP), benzyl-butyl-ftalátu (BBP) a diizobutyl-ftalátu (DIBP).
Therefore DCHP should be identified under Article 57 (c) as a substance of very high concern meeting the criteria for classification as toxic for reproduction category 1B under Regulation (EC) No 1272/2008 and under Article 57(f) due to its endocrine disrupting properties with probable serious effects to human health.
Preto by sa látka DCHP mala identifikovať podľa článku 57 písm. c) ako látka vzbudzujúca veľmi veľké obavy, ktorá spĺňa kritériá klasifikácie ako reprodukčne toxická látka kategórie 1B podľa nariadenia (ES) č. 1272/2008 a podľa článku 57 písm. f) v dôsledku jej vlastností endokrinného disruptora (rozvracača) s pravdepodobnými závažnými účinkami na ľudské zdravie.
This Decision is without prejudice to the outcome of the on-going activities related to the definition of criteria for the identification of endocrine disruptors in accordance with the provisions of Regulation (EC) No 1107/2009 of the European Parliament and of the Council.
Toto rozhodnutie sa uplatňuje bez toho, aby tým bol dotknutý výsledok prebiehajúcich činností týkajúcich sa vymedzenia kritérií na identifikáciu endokrinných disruptorov (rozvracačov) v súlade s ustanoveniami nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009.
Dicyclohexyl phthalate (DCHP) (EC No 201-545-9, CAS No 84-61-7) is identified in accordance with Article 57(c) of Regulation (EC) No 1907/2006 due to its classification as toxic for reproduction category 1B under Regulation (EC) No 1272/2008, and in accordance with Article 57(f) of Regulation (EC) No 1907/2006, due to its endocrine disrupting properties with probable serious effects to human health.
Dicyclohexyl-ftalát (DCHP) (č. ES 201-545-9, č. CAS 84-61-7) je identifikovaný v súlade s článkom 57 písm. c) nariadenia (ES) č. 1907/2006 vzhľadom na jeho klasifikáciu ako reprodukčne toxickej látky kategórie 1B podľa nariadenia (ES) č. 1272/2008 a v súlade s článkom 57 písm. f) nariadenia (ES) č. 1907/2006 vzhľadom na jeho vlastnosti endokrinného disruptora (rozvracača) s pravdepodobnými vážnymi účinkami na ľudské zdravie.
The substance shall be included in the candidate list referred to in Article 59(1) of Regulation (EC) No 1907/2006 with the following indication under ‘Reason for inclusion’: ‘Toxic for reproduction (Article 57(c)); endocrine disrupting properties (Article 57(f) - human health)’.
Látka sa zahrnie do zoznamu navrhovaných látok uvedeného v článku 59 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1907/2006 s týmto údajom v časti „Dôvod zaradenia“: „reprodukčne toxická [článok 57 písm. c)]; vlastnosti endokrinných disruptorov (rozvracačov) [článok 57 písm. f) – zdravie ľudí]“.
Done at Brussels, 17 April 2018.
V Bruseli 17. apríla 2018
Regulation (EC) No 1272/2008 of the European Parliament and of the Council of 16 December 2008 on classification, labelling and packaging of substances and mixtures, amending and repealing Directives 67/548/EEC and 1999/45/EC, and amending Regulation (EC) No 1907/2006 (OJ L 353, 31.12.2008, p. 1).
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 zo 16. decembra 2008 o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí, o zmene, doplnení a zrušení smerníc 67/548/EHS a 1999/45/ES a o zmene a doplnení nariadenia (ES) č. 1907/2006 (Ú. v. EÚ L 353, 31.12.2008, s. 1.)
Commission Implementing Decision (EU) 2017/1210 of 4 July 2017 on the identification of bis(2-ethylhexyl) phthalate (DEHP), dibutyl phthalate (DBP), benzyl butyl phthalate (BBP) and diisobutyl phthalate (DIBP) as substances of very high concern according to Article 57(f) of Regulation (EC) No 1907/2006 of the European Parliament and of the Council (OJ L 173, 6.7.2017, p. 35).
Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2017/1210 zo 4. júla 2017 o identifikácii bis(2-etylhexyl)-ftalátu (DEHP), dibutyl-ftalátu (DBP), benzyl-butyl-ftalátu (BBP) a diizobutyl-ftalátu (DIBP) ako látok vzbudzujúcich veľmi veľké obavy podľa článku 57 písm. f) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (Ú. v. EÚ L 173, 6.7.2017, s. 35).
Regulation (EC) No 1107/2009 of the European Parliament and of the Council of 21 October 2009 concerning the placing of plant protection products on the market and repealing Directives 79/117/EEC and 91/414/EEC (OJ L 309, 24.11.2009, p. 1).
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 z 21. októbra 2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a o zrušení smerníc Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 1).
Commission Implementing Decision (EU) 2018/637
Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2018/637
amending Decision 2009/766/EC on the harmonisation of the 900 MHz and 1800 MHz frequency bands for terrestrial systems capable of providing pan-European electronic communications services in the Community as regards relevant technical conditions for the Internet of Things
ktorým sa mení rozhodnutie 2009/766/ES o harmonizácii frekvenčných pásiem 900 MHz a 1800 MHz využívaných v rámci pozemných systémov, ktoré zabezpečujú poskytovanie celoeurópskych služieb elektronickej komunikácie v Spoločenstve, pokiaľ ide o relevantné technické podmienky pre internet vecí
(notified under document C(2018) 2261)
[oznámené pod číslom C(2018) 2261]
Having regard to Decision No 676/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on a regulatory framework for radio spectrum policy in the European Community (Radio Spectrum Decision), and in particular Article 4(3) thereof,
so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 676/2002/ES zo 7. marca 2002 o regulačnom rámci pre politiku rádiového frekvenčného spektra v Európskom spoločenstve (rozhodnutie o rádiovom frekvenčnom spektre), a najmä na jeho článok 4 ods. 3,
The efficient use of the 900 MHz and 1800 MHz bands has been reviewed by the Member States with a view to covering additional technologies while ensuring technical compatibility with the GSM system and other wireless broadband systems by appropriate means in accordance with Council Directive 87/372/EEC.
Členské štáty preskúmali efektívnosť využívania pásiem 900 MHz a 1800 MHz s cieľom pokryť ďalšie technológie a zároveň zabezpečiť technickú kompatibilitu so systémom GSM a inými bezdrôtovými širokopásmovými systémami vhodnými prostriedkami v súlade so smernicou Rady 87/372/EHS.
The Internet of Things (IoT) generally refers to the interconnection via the internet of devices embedded in everyday objects, which enable these objects to exchange data.
Internet vecí vo všeobecnosti znamená internetové prepojenie zariadení zabudovaných do predmetov každodennej potreby, čo týmto predmetom umožňuje výmenu dát.
Wireless IoT may also be realised through electronic communications services based on cellular technologies, which normally make use of licensed spectrum.
Bezdrôtový internet vecí možno zrealizovať aj prostredníctvom elektronických komunikačných služieb založených na bunkových technológiách, ktoré zvyčajne využívajú licencované frekvenčné spektrum.
Wireless IoT applications serve a wide range of industrial sectors such as energy or automotive and rely on spectrum availability.
Aplikácie bezdrôtového internetu vecí slúžia širokému radu priemyselných odvetví, ako napríklad v energetike alebo automobilovom priemysle, a závisia od dostupnosti spektra.
In its Spectrum Roadmap for IoT, the Radio Spectrum Policy Group (RSPG) set up by Commission Decision 2002/622/EC, takes the view that frequency bands designated for electronic communications services (mobile networks) may be used for emerging IoT applications and services.
Vo svojom pláne frekvenčného spektra skupina pre politiku rádiového frekvenčného spektra (ďalej ako „skupina RSPG“) zriadená rozhodnutím Komisie 2002/622/ES internetu vecí zastáva názor, že frekvenčné pásma určené pre elektronické komunikačné služby (mobilné siete) možno používať pre vznikajúce aplikácie a služby internetu vecí.
Union-harmonised frequency bands used for the provision of terrestrial wireless broadband electronic communications services by mobile networks may therefore be an important resource for wireless IoT.
Frekvenčné pásma harmonizované na úrovni EÚ a využívané na poskytovanie pozemných bezdrôtových širokopásmových elektronických komunikačných služieb mobilnými sieťami preto môžu byť dôležitým zdrojom pre bezdrôtový internet vecí.
The RSPG concluded that, in line with the principle of technology neutrality, the harmonised technical conditions for the use of these bands should take into account wireless IoT requirements.
Skupina RSPG dospela k záveru, že v súlade so zásadou technologickej neutrality by sa v harmonizovaných technických podmienkach používania týchto pásiem mali zohľadňovať požiadavky bezdrôtového internetu vecí.
On 14 July 2017, the Commission issued under Article 4(2) of the Radio Spectrum Decision a mandate to the European Conference of Postal and Telecommunications Administrations (CEPT), a mandate to review the harmonised technical conditions for use of the 900 MHz and 1800 MHz bands for terrestrial wireless broadband electronic communications services to also allow their use by the Internet of Things.
Komisia vydala 14. júla 2017 na základe článku 4 ods. 2 rozhodnutia o rádiovom frekvenčnom spektre mandát Európskej konferencii poštových a telekomunikačných administratív (CEPT) na preskúmanie harmonizovaných technických podmienok používania pásiem 900 MHz a 1800 MHz pozemnými bezdrôtovými širokopásmovými elektronickými komunikačnými službami s cieľom umožniť ich využívanie aj v internete vecí.
This mandate noted in particular that, in accordance with Report 266 of the CEPT's Electronic Communications Committee, there is no need to modify the technical conditions based on the frequency division duplex mode and least restrictive technical conditions (block edge masks) in any other Union-harmonised frequency band in order to allow for IoT use.
V tomto mandáte sa predovšetkým poukazuje na to, že v súlade so správou č. 266 Výboru pre elektronické komunikácie CEPT netreba v žiadnom inom frekvenčnom pásme harmonizovanom na úrovni Únie upravovať technické podmienky na základe režimu duplexu s frekvenčným delením a minimálnych obmedzujúcich technických podmienok (spektrálna maska bloku) s cieľom umožniť používanie internetu vecí.
Based on this mandate, on 13 March 2018 the CEPT presented its Report 66 (the CEPT Report) to the Commission, which identified the following wireless IoT technologies in relation to mobile broadband (i.e. cellular) communications systems, which have been recently specified by the European Telecommunications Standards Institute (ETSI): Extended Coverage GSM IoT (EC-GSM-IoT), LTE Machine Type Communications (LTE-MTC), LTE evolved Machine Type Communications (LTE-eMTC), and Narrowband IoT (NB-IoT).
CEPT na základe tohto mandátu predložila Komisii 13. marca 2018 svoju správu č. 66 (ďalej ako „správa CEPT“), v ktorej identifikuje tieto bezdrôtové technológie internetu vecí v súvislosti s mobilnými širokopásmovými (t. j. bunkovými) komunikačnými systémami, ktoré nedávno špecifikoval Európsky inštitút pre telekomunikačné normy (ETSI): GSM s rozšíreným pokrytím pre internet vecí (Extended Coverage GSM IoT, EC-GSM-IoT), LTE komunikácia stroj-stroj (LTE Machine Type Communications, LTE-MTC), zdokonalená LTE komunikácia stroj-stroj (LTE evolved Machine Type Communications, LTE-eMTC) a úzkopásmový internet vecí (Narrowband IoT, NB-IoT).
The CEPT Report does not identify relevant wireless IoT technologies related to UMTS systems.
V správe CEPT sa neurčujú relevantné bezdrôtové technológie internetu vecí súvisiace so systémami UMTS.
The aforementioned cellular IoT technologies can be deployed in three modes: (a) independently of the provision of wireless broadband electronic communications services (‘standalone’), (b) by pre-empting a portion of the resources within a frequency block used for the provision of wireless broadband electronic communications services (‘in-band’), or (c) on the side of a frequency block used for the provision of wireless broadband electronic communications services (‘guard-band’).
Vyššie uvedené bunkové technológie internetu vecí možno zaviesť v troch režimoch: a) nezávisle od poskytovania bezdrôtových širokopásmových elektronických komunikačných služieb („samostatne“), b) vopred vyčleniť časť zdrojov vo frekvenčnom bloku používanom na poskytovanie bezdrôtových širokopásmových elektronických komunikačných služieb („vnútropásmovo“), alebo c) na okraji frekvenčného bloku používaného na poskytovanie bezdrôtových širokopásmových elektronických komunikačných služieb („ochranné pásmo“).
According to the CEPT Report, EC-GSM-IoT is an integrated part of the GSM system under Directive 87/372/EEC.
Podľa správy CEPT je EC-GSM-IoT integrovanou súčasťou systému GSM na základe smernice 87/372/EHS.
It inherently has the spectrum characteristics of the GSM system and can be deployed either in-band or standalone.
Svojou podstatou má vlastnosti frekvenčného spektra systému GSM a možno ho zaviesť buď vnútropásmovo alebo samostatne.
Therefore, EC-GSM-IoT complies with the technical conditions applicable to a GSM system without any need to amend these conditions.
EC-GSM-IoT je preto v súlade s technickými podmienkami platnými pre systém GSM a tieto podmienky netreba nijako meniť.
As regards LTE-MTC and LTE-eMTC, the CEPT Report emphasises that these two technologies only use the in-band deployment mode, whereby the transmitter requirements are equal to or tighter than those of an LTE system.
Pokiaľ ide o LTE-MTC a LTE-eMTC, v správe CEPT sa zdôrazňuje, že tieto dve technológie sa zavádzajú len vo vnútropásmovom režime, pričom požiadavky na vysielač sú rovnaké alebo prísnejšie ako požiadavky systému LTE.
Therefore, both LTE-MTC and LTE-eMTC comply with the technical conditions applicable to an LTE system without any need of amending those conditions.
LTE-MTC aj LTE-eMTC sú preto v súlade s technickými podmienkami platnými pre systém LTE a tieto podmienky netreba nijako meniť.
As regards NB-IoT, the CEPT Report concludes that the use of all three deployment modes, this is to say, in-band, standalone or guard-band, is possible.
Pokiaľ ide o NB-IoT, v správe CEPT sa konštatuje, že je možné ho zaviesť vo všetkých troch režimoch, to znamená vnútropásmovo, samostatne alebo v ochrannom pásme.
It recommends an amendment to the technical conditions for use of the 900 MHz and 1800 MHz bands regarding the standalone and guard-band deployment modes.
Odporúča sa v nej zmena technických podmienok na používanie pásiem 900 MHz a 1800 MHz vzhľadom na zavedenie vo vnútropásmovom režime a v režime ochranného pásma.
ETSI has adopted harmonised standards in order to give presumption of conformity with Article 3(2) of Directive 2014/53/EU of the European Parliament and of the Council (‘the Radio Equipment Directive’)in order to include wireless IoT technologies in the three deployment modes.
ETSI prijal harmonizované normy s cieľom poskytnúť predpoklad zhody s článkom 3 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/53/EÚ o rádiových zariadeniach („smernica o rádiových zariadeniach“) s cieľom zahrnúť bezdrôtové technológie internetu vecí do daných troch režimov prevádzky.
The CEPT Report has not identified any unmanageable cross-border coordination issues between the Member States that may result from the introduction of the aforementioned wireless IoT technologies in the 900 MHz and 1800 MHz frequency bands.
V správe CEPT sa medzi členskými štátmi neidentifikovali žiadne neriešiteľné otázky týkajúce sa cezhraničnej koordinácie, ktoré by mohli vyplynúť zo zavedenia vyššie uvedených bezdrôtových technológií internetu vecí vo frekvenčných pásmach 900 MHz a 1800 MHz.
The results of the work carried out pursuant to the mandate issued to CEPT should be integrated in the Union law as soon as possible given the increasing market demand for wireless IoT applications, provided that cellular IoT use within the 900 MHz and 1800 MHz frequency bands gives appropriate protection to existing systems in adjacent bands.
Výsledky práce vykonanej podľa mandátu pre CEPT by sa čo najskôr mali začleniť do právnych predpisov Únie, a to vzhľadom na čoraz vyšší trhový dopyt po aplikáciách bezdrôtového internetu vecí, za predpokladu, že používanie bunkového internetu vecí v rámci frekvenčných pásiem 900 MHz a 1800 MHz poskytuje existujúcim systémom v priľahlých pásmach primeranú ochranu.