natgillin/translations-raw huggingface dataset:
historical and future harvesting rates disaggregated between energy and non-energy uses.
Hodnota polčasu rozpadu je počet rokov, ktorý je potrebný na to, aby sa množstvo uhlíka uloženého v určitej kategórii produktov z vyťaženého dreva znížilo na polovicu pôvodnej hodnoty.
ANNEX V
Štandardné hodnoty polčasu rozpadu sú:
FIRST ORDER DECAY FUNCTION, METHODOLOGIES AND DEFAULT HALF-LIFE VALUES FOR HARVESTED WOOD PRODUCTS
2 roky pre papier;
Methodological issues
25 rokov pre aglomerované dosky;
If it is not possible to differentiate between harvested wood products in the land accounting categories of afforested land and managed forest land, a Member State may choose to account for harvested wood products assuming that all emissions and removals occurred on managed forest land.
35 rokov pre rezivo.
Harvested wood products in solid waste disposal sites and harvested wood products that were harvested for energy purposes shall be accounted for on the basis of instantaneous oxidation.
Členské štáty môžu určiť produkty z materiálu na báze dreva vrátane kôry, ktoré patria do kategórií uvedených v písmenách a), b) a c) vyššie, na základe usmernení IPCC, ktoré prijala Konferencia zmluvných strán UNFCCC alebo Konferencia zmluvných strán slúžiaca ako stretnutie zmluvných strán Parížskej dohody, za predpokladu, že dostupné údaje sú transparentné a overiteľné.
Imported harvested wood products, irrespective of their origin, shall not be accounted for by the importing Member State (‘production approach’).
Členské štáty môžu v rámci ktorejkoľvek z týchto kategórií použiť aj podkategórie špecifické pre jednotlivé krajiny.
For exported harvested wood products, country-specific data refer to country-specific half-life values and harvested wood products usage in the importing country.
PRÍLOHA VI
Country-specific half-life values for harvested wood products placed on the market in the Union should not deviate from those used by the importing Member State.
VÝPOČET ÚROVNÍ POZADIA PRÍRODNÝCH ŠKODLIVÝCH ČINITEĽOV
Member States may, for information purposes only, provide in their submission data on the share of wood used for energy purposes that was imported from outside the Union, and the countries of origin for such wood.
Na výpočet úrovne pozadia sa poskytnú tieto informácie:
Member States may use country-specific methodologies and half-life values instead of the methodologies and default half-life values specified in this Annex, provided that such methodologies and values are determined on the basis of transparent and verifiable data and that the methodologies used are at least as detailed and accurate as those specified in this Annex.
historické úrovne emisií zapríčinených prírodnými škodlivými činiteľmi;
Default half-life values:
druhy prírodných škodlivých činiteľov zahrnutých do odhadu;
Half-life value means the number of years it takes for the quantity of carbon stored in a harvested wood products category to decrease to one half of its initial value.
odhady celkových ročných emisií v rámci týchto druhov prírodných škodlivých činiteľov v období rokov 2001 až 2020 podľa kategórie započítavania pôdy;
Default half-life values shall be as follows:
dôkaz časovej konzistentnosti všetkých relevantných ukazovateľov vrátane minimálnej plochy, metodík odhadu emisií, pokrytia úložísk uhlíka a plynov.
2 years for paper;
Úroveň pozadia sa vypočíta ako priemer časového radu 2001 – 2020, pričom sa vylúčia všetky roky, v ktorých sa zaznamenali abnormálne úrovne emisií, t. j. vylúčia sa všetky štatistické extrémne hodnoty.
25 years for wood panels;
Štatistické extrémne hodnoty sa identifikujú takto:
35 years for sawn wood.
výpočet priemernej aritmetickej hodnoty a štandardnej odchýlky úplného časového radu 2001 – 2020;
Member States may specify the wood-based material products, including bark, which fall within the categories referred to in points (a), (b) and (c) above, based on IPCC Guidelines as adopted by the Conference of the Parties to the UNFCCC or the Conference of the Parties serving as the Meeting of the Parties to the Paris Agreement, provided that the available data are transparent and verifiable.
vylúčenie všetkých rokov, v ktorých ročné emisie prekračujú dvojnásobnú štandardnú odchýlku od priemeru, z časového radu;
Member States may also use country-specific sub-categories of any of those categories.
opätovný výpočet priemernej aritmetickej hodnoty a štandardnej odchýlky časového radu 2001 – 2020 a následné odpočítanie rokov vylúčených v písmene b);
ANNEX VI
opakovanie postupu podľa písmen b) a c), kým sa neidentifikujú všetky extrémne hodnoty.
CALCULATION OF BACKGROUND LEVELS FOR NATURAL DISTURBANCES
Ak po výpočte úrovne pozadia podľa bodu 2 tejto prílohy emisie v konkrétnom roku v období rokov 2021 až 2025 a rokov 2026 až 2030 prekračujú úroveň pozadia navýšenú o rezervu, množstvo emisií prekračujúcich úroveň pozadia možno vylúčiť v súlade s článkom 10.
For the calculation of the background level, the following information shall be provided:
Rezerva sa rovná hladine pravdepodobnosti 95 %.
historical levels of emissions caused by natural disturbances;
Tieto emisie sa nesmú vylúčiť:
the type(s) of natural disturbance included in the estimation;
emisie vyplývajúce z ťažobnej činnosti a kalamitnej ťažby, ku ktorým došlo na pôde po výskyte prírodných škodlivých činiteľov;
total annual emissions estimations for those natural disturbance types for the period from 2001 to 2020, listed by land accounting categories;
emisie vyplývajúce z predpísaného vypaľovania, ku ktorému došlo na pôde v ktoromkoľvek roku obdobia rokov 2021 až 2025 alebo rokov 2026 až 2030;
a demonstration of the time series consistency in all relevant parameters, including minimum area, emission estimation methodologies, coverages of carbon pools and gases.
emisie na pôde, ktorá bola predmetom odlesňovania po výskyte prírodných škodlivých činiteľov.
The background level is calculated as the average of the 2001-2020 time series excluding all years for which abnormal levels of emissions were recorded, i.e. excluding all statistical outliers.
Informačné požiadavky podľa článku 10 ods. 2 zahŕňajú tieto prvky:
The identification of statistical outliers shall be undertaken as follows:
identifikáciu všetkej plochy pôdy, ktorá bola v príslušnom roku postihnutá prírodnými škodlivými činiteľmi, vrátane jej zemepisnej polohy, obdobia výskytu a druhu prírodných škodlivých činiteľov;
exclude from the time series all years for which the annual emissions are outside twice the standard deviation around the average;
opis overiteľných metód a kritérií, ktoré sa majú použiť na identifikáciu odlesňovania na takejto pôde v nasledujúcich rokoch obdobia rokov 2021 až 2025 alebo rokov 2026 až 2030;
calculate again the arithmetic average value and the standard deviation of the time series 2001-2020 minus the years excluded in point (b);
ak je to možné, opis opatrení, ktoré členský štát prijal na zabránenie výskytu alebo obmedzenie vplyvu týchto prírodných škodlivých činiteľov;
repeat points (b) and (c) until no outliers can be identified.
ak je to možné, opis opatrení, ktoré členský štát prijal na obnovu pôdy postihnutej týmito prírodnými škodlivými činiteľmi.
After calculating the background level pursuant to point 2 of this Annex, if emissions in a particular year in the periods from 2021 to 2025 and from 2026 to 2030 exceed the background level plus a margin, the amount of emissions exceeding the background level may be excluded in accordance with Article 10.
PRÍLOHA VII
The margin shall be equal to a probability level of 95 %.
MAXIMÁLNA VÝŠKA KOMPENZÁCIE, KTORÁ JE K DISPOZÍCII V RÁMCI FLEXIBILITY TÝKAJÚCEJ SA OBHOSPODAROVANEJ LESNEJ PÔDY UVEDENEJ V ČLÁNKU 13 ODS.
The following emissions shall not be excluded:
3 PÍSM.
emissions resulting from harvesting and salvage logging activities that took place on land following the occurrence of natural disturbances;
B)
emissions resulting from prescribed burning that took place on land in any year of the period from 2021 to 2025 or from 2026 to 2030;
Nahlásené priemerné odstraňovanie záchytmi z lesnej pôdy v období rokov 2000 až 2009 v miliónoch ton ekvivalentu CO2 za rok
emissions on lands that were subject to deforestation following the occurrence of natural disturbances.
Kompenzačný limit vyjadrený v miliónoch ton ekvivalentu CO2 na obdobie rokov 2021 až 2030
Information requirements pursuant to Article 10(2) include the following:
Záväzok Únie znížiť emisie v celom hospodárstve bol stanovený v plánovanom národne definovanom príspevku, ktorý v súvislosti s Parížskou dohodou predložila 6. marca 2015 Únia a jej členské štáty sekretariátu UNFCCC.
identification of all land areas affected by natural disturbances in that particular year, including their geographical location, the period and types of natural disturbances;
Parížska dohoda nadobudla platnosť 4. novembra 2016.
evidence that no deforestation has occurred during the rest of the period from 2021 to 2025 or from 2026 to 2030 on lands that were affected by natural disturbances and in respect of which emissions were excluded from accounting;
Únia by mala naďalej znižovať svoje emisie skleníkových plynov a zvyšovať odstraňovanie v súlade s Parížskou dohodou.
a description of verifiable methods and criteria to be used to identify deforestation on those lands in the subsequent years of the period from 2021 to 2025 or from 2026 to 2030;
Parížska dohoda nahrádza prístup uplatňovaný na základe Kjótskeho protokolu z roku 1997, v ktorom sa po roku 2020 nebude pokračovať.
where feasible, a description of measures the Member State undertook to prevent or limit the impact of those natural disturbances;
V Parížskej dohode sa tiež žiada, aby sa v druhej polovici tohto storočia zachovala rovnováha medzi antropogénnymi emisiami zo zdrojov a odstraňovaním skleníkových plynov záchytmi, a zmluvné strany sa vyzývajú, aby podnikli kroky na zachovanie a prípadné zlepšenie záchytov a rezervoárov skleníkových plynov vrátane lesov.
Decision No 529/2013/EU should continue to apply to the accounting and reporting obligations for the accounting period from 1 January 2013 to 31 December 2020.
Komisia po konzultácii s odborníkmi vymenovanými členskými štátmi vykoná technické posúdenie národných lesohospodárskych plánov započítavania, ktoré predkladajú členské štáty v súlade s odsekom 3 tohto článku, s cieľom posúdiť, do akej miery sa navrhované lesné referenčné úrovne určili v súlade so zásadami a požiadavkami stanovenými v odsekoch 4 a 5 tohto článku a v článku 5 ods. 1 Komisia okrem toho konzultuje so zainteresovanými subjektmi a občianskou spoločnosťou.
Regulation (EU) 2018/842 of the European Parliament and of the Council
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842
of 30 May 2018
z 30. mája 2018
on binding annual greenhouse gas emission reductions by Member States from 2021 to 2030 contributing to climate action to meet commitments under the Paris Agreement and amending Regulation (EU) No 525/2013
o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013
The European Council in its conclusions of 23-24 October 2014 on the 2030 climate and energy policy framework endorsed a binding target of at least a 40 % domestic reduction in economy-wide greenhouse gas emissions by 2030 compared to 1990 and that target was reaffirmed in the European Council conclusions of 17-18 March 2016.
Európska rada vo svojich záveroch z 23. – 24. októbra 2014 o rámci politík v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 schválila záväzný cieľ znížiť do roku 2030 domáce emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve aspoň o 40 % v porovnaní s rokom 1990 a tento cieľ bol opätovne potvrdený v záveroch Európskej rady zo 17. – 18. marca 2016.
All sectors of the economy should contribute to achieving these greenhouse gas emission reductions, and all Member States should participate in this effort, balancing considerations of fairness and solidarity.
Dosiahnutím týchto znížení emisií skleníkových plynov by sa mala posilniť efektívnosť a inovácia v hospodárstve Únie, a najmä podporiť zlepšenia, hlavne v stavebníctve, poľnohospodárstve, odpadovom hospodárstve a doprave, pokiaľ patria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia.
All Member States should contribute to the overall Union reduction in 2030 with the targets spanning from 0 % to – 40 % compared to 2005.
Parížska dohoda bola uzavretá v mene Únie 5. októbra 2016 rozhodnutím Rady (EÚ) 2016/1841.
National targets within the group of Member States with a GDP per capita above the Union average should be adjusted relatively to reflect cost-effectiveness in a fair and balanced manner.
V Parížskej dohode sa okrem iného stanovuje dlhodobý cieľ v súlade so zámerom udržať zvýšenie globálnej teploty výrazne pod 2 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a vynaložiť úsilie na to, aby sa toto zvýšenie udržalo na 1,5 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou.
Achieving these greenhouse gas emission reductions should boost efficiency and innovation in the Union economy and should, in particular, promote improvements, notably in buildings, agriculture, waste management and transport, in so far as they fall under the scope of this Regulation.
Takisto sa v nej zdôrazňuje, že je dôležité prispôsobiť sa nepriaznivým vplyvom zmeny klímy a zosúladiť finančné toky so smerovaním zameraným na nízke emisie skleníkových plynov a rozvoj odolný proti zmene klímy.
The Paris Agreement was concluded on behalf of the Union on 5 October 2016 by Council Decision (EU) 2016/1841.
Európska rada na svojom zasadnutí 29. – 30. októbra 2009 podporila cieľ Únie znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2050 o 80 až 95 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990 v kontexte znížení, ktoré musia podľa Medzivládneho panelu o zmene klímy (ďalej len „IPCC“ – Intergovernmental Panel on Climate Change) dosiahnuť rozvinuté krajiny ako celok.
The commitment of the Union to economy-wide greenhouse gas emission reductions was set out in the intended nationally determined contribution submitted in view of the Paris Agreement by the Union and its Member States to the Secretariat of the UNFCCC on 6 March 2015.
Národne definované príspevky zmluvných strán Parížskej dohody majú byť odrazom ich najvyšších možných ambícií a majú predstavovať postupný pokrok.
The Paris Agreement entered into force on 4 November 2016 and replaces the approach taken under the 1997 Kyoto Protocol which will not be continued beyond 2020.
Okrem toho by sa zmluvné strany Parížskej dohody mali snažiť sformulovať a predložiť dlhodobé stratégie nízkoemisného rozvoja, v ktorých zohľadnia ciele Parížskej dohody.
The Paris Agreement, inter alia, sets out a long-term goal in line with the objective to keep the global temperature increase well below 2 °C above pre-industrial levels and to pursue efforts to keep it to 1,5 °C above pre-industrial levels.
V záveroch Rady z 13. októbra 2017 sa uznáva význam dlhodobých cieľov a päťročných cyklov preskúmania vykonávania Parížskej dohody a zdôrazňuje sa význam dlhodobých stratégií nízkoemisného rozvoja ako politického nástroja na tvorbu spoľahlivých metód a dlhodobých politických zmien, ktoré sú potrebné na dosiahnutie cieľov Parížskej dohody.
It also stresses the importance to adapt to the adverse impacts of climate change and to make finance flows consistent with a pathway towards low greenhouse gas emissions and climate-resilient development.
Prechod na čistú energiu si vyžaduje zmeny investičného správania a stimuly naprieč celým spektrom politík.
The Paris Agreement also calls for a balance between anthropogenic emissions by sources and removals by sinks of greenhouse gases in the second half of this century, and invites Parties to take action to conserve and enhance, as appropriate, sinks and reservoirs of greenhouse gases, including forests.
Jednou z kľúčových priorít Únie je vytvoriť odolnú energetickú úniu, ktorá bude poskytovať občanom bezpečnú, udržateľnú, konkurencieschopnú a finančne dostupnú energiu.
In its conclusions of 29-30 October 2009, the European Council supported a Union objective, in the context of necessary reductions according to the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) by developed countries as a group, to reduce greenhouse gas emissions by 80-95 % by 2050 compared to 1990 levels.
Na dosiahnutie tohto zámeru je potrebné pokračovať v ambicióznych opatreniach v oblasti klímy prostredníctvom tohto nariadenia a pokročiť v iných aspektoch energetickej únie, ako sa stanovuje v oznámení Komisie z 25. februára 2015 s názvom Rámcová stratégia odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy.
The nationally determined contributions of the Parties to the Paris Agreement are to reflect their highest possible ambition and represent a progression over time.
Súborom opatrení Únie sa posilňuje schopnosť členských štátov plniť si záväzky v oblasti klímy a je kľúčový pri dosahovaní potrebného zníženia emisií skleníkových plynov v sektoroch, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie.
In addition, Parties to the Paris Agreement should strive to formulate and communicate long-term low greenhouse gas emission development strategies, mindful of the objectives of the Paris Agreement.
Uvedené opatrenia zahŕňajú právne predpisy o fluórovaných skleníkových plynoch, znižovaní emisií CO2 z cestných vozidiel, energetickej hospodárnosti budov, obnoviteľných zdrojoch energie, energetickej efektívnosti a obehovom hospodárstve, ako aj nástroje financovania Únie zamerané na investície v oblasti klímy.
The Council conclusions of 13 October 2017 recognise the importance of the long-term goals and the five-year review cycles in the implementation of the Paris Agreement and highlight the importance of long-term low greenhouse gas emission development strategies as a policy tool for developing reliable pathways and the long-term policy changes needed to achieve the goals of the Paris Agreement.
V záveroch Európskej rady z 19. – 20. marca 2015 sa uvádza, že Únia je odhodlaná budovať energetickú úniu s výhľadovou politikou v oblasti klímy na základe rámcovej stratégie Komisie, ktorej päť rozmerov je úzko prepojených a navzájom sa posilňujú.
The transition to clean energy requires changes in investment behaviour and incentives across the entire policy spectrum.
Jedným z piatich rozmerov tejto stratégie energetickej únie je znižovanie dopytu po energii.
It is a key Union priority to establish a resilient Energy Union to provide secure, sustainable, competitive and affordable energy to its citizens.
Zlepšenie energetickej efektívnosti môže výrazne znížiť emisie skleníkových plynov.
Achieving that requires continuation of ambitious climate action with this Regulation and progress on the other aspects of the Energy Union as set out in the Commission communication of 25 February 2015 entitled ‘A Framework Strategy for a Resilient Energy Union with a Forward-Looking Climate Change Policy’.
Môže byť prínosom aj pre životné prostredie a zdravie, zlepšiť energetickú bezpečnosť, znížiť náklady na energie pre domácnosti i firmy, pomôcť zmierniť energetickú chudobu a zvýšiť tvorbu nových pracovných miest a ekonomickú aktivitu v celom hospodárstve.
A range of Union measures enhance Member States’ ability to meet their climate commitments and are crucial to achieving necessary greenhouse gas emission reductions in the sectors covered by this Regulation.
Opatrenia, ktoré prispievajú k intenzívnejšiemu využívaniu energeticky úsporných technológií v budovách, priemysle a doprave, by mohli nákladovo efektívne pomôcť členským štátom dosiahnuť ich ciele podľa tohto nariadenia.
Those measures include legislation on fluorinated greenhouse gases, CO2-reductions from road vehicles, energy performance of buildings, renewables, energy efficiency and circular economy, as well as Union funding instruments for climate-related investments.
Zavádzaním a rozvojom udržateľných a inovačných postupov a technológií sa môže posilniť úloha odvetvia poľnohospodárstva v súvislosti so zmierňovaním zmeny klímy a adaptáciou na ňu, najmä znižovaním emisií skleníkových plynov a zachovaním a zvyšovaním záchytov a zásob uhlíka.
The conclusions of the European Council of 19-20 March 2015 noted that the Union is committed to building an Energy Union with a forward-looking climate policy on the basis of the Commission’s framework strategy, whose five dimensions are closely interrelated and mutually reinforcing.
Na zníženie uhlíkovej a ekologickej stopy odvetvia poľnohospodárstva pri súčasnom zachovaní jeho produktivity, schopnosti regenerácie a vitality je dôležité posilniť opatrenia na zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na ňu, ako aj financovanie výskumu zameraného na vývoj a financovanie udržateľných a inovačných postupov a technológií.
Moderation of energy demand is one of the five dimensions of that Energy Union strategy.
Odvetvie poľnohospodárstva má priamy a výrazný vplyv na biodiverzitu a ekosystémy.
Improving energy efficiency can deliver significant reductions in greenhouse gas emissions.
Z tohto dôvodu je dôležité, aby sa zabezpečil súlad medzi cieľom tohto nariadenia a inými politikami a cieľmi Únie, ako je napríklad spoločná poľnohospodárska politika a ciele súvisiace so stratégiou v oblasti biodiverzity, stratégiou lesného hospodárstva a stratégiou obehového hospodárstva.
It can also benefit the environment and health, improve energy security, cut energy costs for households and companies, help alleviate energy poverty and lead to increased jobs and economy-wide economic activity.
Z odvetvia dopravy pochádza takmer štvrtina emisií skleníkových plynov v Únii.
Measures which contribute to an increased uptake of energy-saving technologies in buildings, industry and transport could be a cost-effective way of helping Member States achieve their targets under this Regulation.
Preto je dôležité znížiť emisie skleníkových plynov a riziká súvisiace so závislosťou od fosílnych palív v odvetví dopravy prostredníctvom komplexného prístupu zameraného na presadzovanie znižovania emisií skleníkových plynov a energetickej efektívnosti v doprave, na elektrickú dopravu, na prechod na udržateľnejšie druhy dopravy a na udržateľné obnoviteľné zdroje energie v doprave aj po roku 2020.
The deployment and development of sustainable and innovative practices and technologies can enhance the role of the agricultural sector in relation to climate mitigation and adaptation, in particular by reducing greenhouse gas emissions and by maintaining and enhancing sinks and carbon stocks.
Prechod na nízkoemisnú mobilitu ako súčasť širšieho prechodu na bezpečné a udržateľné nízkouhlíkové hospodárstvo možno uľahčiť zavedením priaznivých podmienok a silných stimulov, ako aj dlhodobých stratégií, ktoré môžu viesť k zvýšeniu investícií.
To reduce the carbon and ecological footprint of the agricultural sector, whilst maintaining its productivity, regeneration capacity and vitality, it is important to enhance action on climate mitigation and adaption as well as research funding for the development of and investments in sustainable and innovative practices and technologies.
Vplyv politík Únie a vnútroštátnych politík a opatrení, ktorými sa vykonáva toto nariadenie, by sa mal posudzovať v súlade s povinnosťami v oblasti monitorovania a nahlasovania podľa nariadenia Európskeho parlamentu a rady (EÚ) č. 525/2013.
The agricultural sector has direct and significant impact on biodiversity and ecosystems.
Komisia by mala vypracovať správu o vplyve financovania z prostriedkov Únie poskytnutých z rozpočtu Únie alebo z iných zdrojov v súlade s právom Únie na emisie skleníkových plynov v sektoroch, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie alebo smernica 2003/87/ES.