natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Article 19(7), first subparagraph, points (c), (d), (e) and (f)
článok 18 ods. 3 druhý a tretí pododsek
Article 19(7), second subparagraph
článok 18 ods. 3 štvrtý a piaty pododsek
Article 15(7)
článok 30 ods. 3 druhý a tretí pododsek
Article 19(8)
článok 18 ods. 4 prvý pododsek
Article 15(8)
článok 18 ods. 4 druhý a tretí pododsek
Article 15(9) and (10)
článok 30 ods. 4 prvý a druhý pododsek
Article 19(9) and (10)
článok 18 ods. 4 štvrtý pododsek
Article 19(11)
článok 18 ods. 5 prvý a druhý pododsek
Article 15(11)
článok 30 ods. 7 prvý a druhý pododsek
Article 19(12)
článok 18 ods. 5 tretí pododsek
Article 15(12)
článok 30 ods. 8 prvý a druhý pododsek
Article 19(13)
článok 18 ods. 5 štvrtý pododsek
Article 16(1), (2), (3), (4), (5), (6), (7) and (8)
článok 30 ods. 5 tretí pododsek
Article 16(9), (10) and (11)
článok 30 ods. 6 prvý pododsek
Article 20(1), (2) and (3)
článok 18 ods. 5 piaty pododsek
Article 17(1), first and second subparagraphs
článok 30 ods. 6 druhý pododsek
Article 29(1), first and second subparagraphs
článok 18 ods. 6 prvý a druhý pododsek
Article 29(1), third, fourth and fifth subparagraphs
článok 30 ods. 5 prvý a druhý pododsek
Article 29(2)
článok 18 ods. 6 tretí pododsek
Article 17(2), first and second subparagraphs
článok 18 ods. 6 štvrtý pododsek
Article 17(2), third subparagraph
článok 30 ods. 6 tretí pododsek
Article 29(10), third subparagraph
článok 30 ods. 6 štvrtý pododsek
Article 17(3), first subparagraph, point (a)
článok 18 ods. 6 piaty pododsek
Article 29(3), first subparagraph, point (a)
článok 30 ods. 6 piaty pododsek
Article 29(3), first subparagraph, point (b)
článok 18 ods. 7
Article 17(3), first subparagraph, points (b) and (c)
článok 30 ods. 9 prvý pododsek
Article 29(3), first subparagraph, points (c) and (d)
článok 30 ods. 9 druhý pododsek
Article 29(3), second subparagraph
článok 18 ods. 8 a 9
Article 17(4)
článok 30 ods. 10
Article 29(4)
článok 19 ods. 1 prvý pododsek
Article 17(5)
článok 31 ods. 1 prvý pododsek
Article 29(5)
článok 19 ods. 1 prvý pododsek písm. a), b) a c)
Article 17(6) and (7)
článok 31 ods. 1 prvý pododsek písm. a), b) a c)
Article 29(6), (7), (8), (9), (10) and (11)
článok 31 ods. 1 prvý pododsek písm. d)
Article 17(8)
článok 19 ods. 2, 3 a 4
Article 29(12)
článok 31 ods. 2, 3 a 4
Article 17(9)
článok 19 ods. 5
Article 29(13) and (14)
článok 19 ods. 7 prvý pododsek
Article 18(1), first subparagraph
článok 31 ods. 5 prvý pododsek
Article 30(1), first subparagraph
článok 19 ods. 7 prvý pododsek, prvá, druhá, tretia a štvrtá zarážka
Article 18(1), first subparagraph, points (a), (b) and (c)
článok 19 ods. 7 druhý a tretí pododsek
Article 30(1), first subparagraph, points (a), (c) and (d)
článok 31 ods. 5 druhý a tretí pododsek
Article 30(1), first subparagraph, point (b)
článok 31 ods. 6
Article 30(1), second subparagraph
článok 23 ods. 1 a 2
Article 18(2)
článok 33 ods. 1 a 2
Article 30(2)
článok 23 ods. 3, 4, 5, 6, 7 a 8
Article 18(3), first subparagraph
článok 23 ods. 9
Article 30(3), first subparagraph
článok 33 ods. 3
Article 18(3), second and third subparagraphs
článok 23 ods. 10
Article 18(3), fourth and fifth subparagraphs
článok 33 ods. 4
Article 30(3), second and third subparagraphs
článok 25 ods. 1
Article 18(4), first subparagraph
článok 34 ods. 1
Article 18(4), second and third subparagraphs
článok 25 ods. 2
Article 30(4), first and second subparagraphs
článok 34 ods. 2
Article 18(4), fourth subparagraph
článok 25 ods. 3
Article 18(5), first and second subparagraphs
článok 34 ods. 3
Article 30(7), first and second subparagraphs
článok 25a ods. 1
Article 18(5), third subparagraph
článok 35 ods. 1
Article 30(8), first and second subparagraphs
článok 25a ods. 2
Article 18(5), fourth subparagraph
článok 35 ods. 2 a 3
Article 30(5), third subparagraph
článok 25a ods. 3
Article 30(6), first subparagraph
článok 35 ods. 4
Article 18(5), fifth subparagraph
článok 35 ods. 5
Article 30(6), second subparagraph
článok 25a ods. 4 a 5
Article 18(6), first and second subparagraphs
článok 35 ods. 6 a 7
Article 30(5), first and second subparagraphs
príloha I
Article 18(6), third subparagraph
príloha II
Article 18(6), fourth subparagraph
príloha III
Article 30(6), third subparagraph
príloha IV
Article 30(6), fourth subparagraph
príloha V
Article 18(6), fifth subparagraph
príloha VI
Article 30(6), fifth subparagraph
príloha VII
Article 18(7)
príloha VIII
Article 30(9), first subparagraph
príloha IX
Article 30(9), second subparagraph
príloha X
Article 18(8) and (9)
príloha XI
Article 30(10)
Väčšie využívanie energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje významnú súčasť balíka opatrení potrebných na zníženie emisií skleníkových plynov a na dodržanie záväzku Únie podľa Parížskej dohody o zmene klímy z roku 2015 v nadväznosti na 21. konferenciu zmluvných strán Rámcového dohovory Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „Parížska dohoda“) a rámca politík Únie v oblasti klímy a energetiky na rok 2030 vrátane záväzného cieľa Únie znížiť do roku 2030 emisie aspoň o 40 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.
Article 19(1), first subparagraph
Medzi zastrešujúce prvky politiky Únie v oblasti energetiky a životného prostredia patrí záväzný cieľ Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2030 a príspevky členských štátov k uvedenému cieľu vrátane ich základných podielov v súvislosti s ich vnútroštátnymi celkovými cieľmi na rok 2020.
Article 31(1), first subparagraph
Smernicou 2009/28/ES sa vytvoril regulačný rámec podpory využívania energie z obnoviteľných zdrojov, v ktorom sa stanovujú záväzné vnútroštátne ciele týkajúce sa podielu energie z obnoviteľných zdrojov na spotrebe energie a v odvetví dopravy, ktoré sa majú splniť do roku 2020.
Article 19(1), first subparagraph, points (a), (b) and (c)
V rámci oznámenia Komisie z 22. januára 2014 s názvom Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie rokov 2020 až 2030 sa stanovil rámec budúcich politík Únie v oblasti energetiky a klímy a podporilo sa spoločné chápanie toho, ako tieto politiky rozvíjať po roku 2020.
Article 31(1), first subparagraph, points (a), (b) and (c)
Komisia navrhla, aby sa cieľ Únie na rok 2030 pre podiel energie z obnoviteľných zdrojov spotrebovanej v Únii stanovil aspoň na 27 %.
Article 31(1), first subparagraph, point (d)
Uvedený návrh Európska rada schválila vo svojich záveroch z 23. a 24 októbra 2014, pričom uviedla, že členské štáty by mali môcť v rámci plnenia svojich plánovaných príspevkov k cieľu Únie na rok 2030 stanoviť vlastné ambicióznejšie vnútroštátne ciele a tieto ciele aj presiahnuť.
Article 19(2), (3) and (4)
S cieľom zabezpečiť konsolidáciu výsledkov dosiahnutých na základe smernice 2009/28/ES by vnútroštátne ciele stanovené na rok 2020 mali predstavovať minimálne príspevky členských štátov k novému rámcu na rok 2030.
Article 31(2), (3) and (4)
Za žiadnych okolností by vnútroštátne podiely energie z obnoviteľných zdrojov nemali klesnúť pod hodnotu uvedených príspevkov.
Article 19(5)
V dôsledku toho majú Cyprus a Malta neúmerne vysoký podiel leteckej dopravy na svojej hrubej konečnej energetickej spotrebe, a to viac ako trojnásobok priemeru Únie v roku 2005.
Article 19(7), first subparagraph
Sú preto neúmerne ovplyvnené súčasnými technologickými a regulačnými obmedzeniami.
Article 31(5), first subparagraph
Avšak v prípade chýbajúcich záväzných vnútroštátnych cieľov na obdobie po roku 2020 nemusia zvyšné vnútroštátne stimuly postačovať na dosiahnutie dlhodobých cieľov v oblasti dekarbonizácie na roky 2030 a 2050.
Article 19(7), first subparagraph, first, second third and fourth indents
Na dosiahnutie týchto cieľov, posilnenie istoty pre investorov a podporu rozvoja celoúnijného trhu s vykurovaním a chladením z obnoviteľných zdrojov, pričom sa rešpektuje zásada prvoradosti energetickej efektívnosti, je vhodné podporiť úsilie členských štátov v oblasti dodávky vykurovania a chladenia z obnoviteľných zdrojov s cieľom prispieť k postupnému zvýšeniu podielu energie z obnoviteľných zdrojov.
Article 19(7), second and third subparagraphs
Očakáva sa, že v roku 2030 bude významný podiel energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví dopravy predstavovať elektrická mobilita.
Article 31(5), second and third subparagraphs
Vzhľadom na rýchly rozvoj elektrickej mobility a potenciál uvedeného odvetvia pre rast a tvorbu pracovných miest v Únii by sa mu mali poskytovať ďalšie stimuly.
Article 31(6)
V prílohe k tejto smernici by mali byť uvedené najmä suroviny pre pokročilé biopalivá a bioplyn pre dopravu, v prípade ktorých sú technológie inovatívnejšie a menej vyspelé, a preto potrebujú vyššiu úroveň podpory.
Article 23(1) and (2)
S cieľom zaručiť, aby táto príloha bola aktuálna a zodpovedala najnovšiemu technologickému vývoju a zároveň sa vyhýbala neúmyselným nepriaznivým vplyvom, Komisia by mala uvedenú prílohu preskúmať, aby posúdila, či by sa mali doplniť nové suroviny.
Article 33(1) and (2)
Stanovuje sa v nej záväzný cieľ Únie pre celkový podiel energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe Únie v roku 2030.
Article 23(3), (4), (5), (6), (7) and (8)
Stanovujú sa v nej tiež pravidlá týkajúce sa finančnej podpory pre elektrinu z obnoviteľných zdrojov, samospotreby takejto elektriny, využívania energie z obnoviteľných zdrojov v odvetviach vykurovania a chladenia a v odvetví dopravy, regionálnej spolupráce medzi členskými štátmi a medzi členskými štátmi a tretími krajinami, potvrdení o pôvode, administratívnych postupov a informovania a odbornej prípravy.
Article 23(9)
Na účely odseku 1 prvého pododseku písm. a) a b) tohto článku sa tento odsek uplatňuje iba na zariadenia, ktoré začínajú prevádzku alebo prechádzajú na využívanie palív z biomasy po 25. decembri 2021.
Article 33(3)
Na účely odseku 1 prvého pododseku písm. c) tohto článku nie je týmto odsekom dotknutá podpora poskytnutá v rámci systémov podpory v súlade s článkom 4 schválených do 25. decembra 2021.
Article 23(10)
Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 8 ods. 3 druhom pododseku, článku 25 ods. 2 druhom pododseku, článku 26 ods. 2 štvrtom pododseku, článku 26 ods. 2 piatom pododseku, článku 27 ods. 1 písm. c), článku 27 ods. 3 siedmom pododseku, článku 28 ods. 5, článku 28 ods. 6 druhom pododseku a článku 31 ods. 5 druhom pododseku sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 24. decembra 2018.
Article 33(4)
Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia.
Article 25(1)
Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkami 2 až 13, 15 až 31 a 37 a prílohami II, III a V až IX do 30. júna 2021.
Article 34(1)
Bezodkladne oznámia Komisii znenie týchto ustanovení.
Article 25(2)
Roztriedenie určených hodnôt pre spracovanie: „ep“ podľa vymedzenia v časti C tejto prílohy
Article 34(2)
Reťazec výroby biopalív a biokvapalín
Article 25(3)
80 % – 20 %
Article 34(3)
ÚSPORY = (EF(t) – EB )/EF(t)
Article 25a(1)
ÚSPORY = (ECF(h&c,el) – ECB(h&c,el))/ECF (h&c,el),
Article 35(1)
SPF = odhadovaný priemerný sezónny výkonnostný faktor pre tieto tepelné čerpadlá,
Article 25a(2)
η = pomer medzi celkovou hrubou výrobou elektriny a primárnou energiou spotrebovanou na výrobu elektriny a vypočíta sa ako priemer EÚ založený na údajoch Eurostatu.
Article 35(2) and (3)
článok 2 druhý pododsek bod 2
Article 25a(3)
článok 2 druhý pododsek písm. c)
Article 35(4)
článok 2 druhý pododsek bod 3
Article 35(5)
článok 2 druhý pododsek, písm. d)
Article 25a(4) and (5)
el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P– eB,
Article 35(6) and (7)
časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov ETBE
Annex I
etanol z cukrovej repy (s bioplynom získaným z kalu, hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla)
Annex II
etanol z kukurice (lesné zvyšky ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu tepla a elektriny) 1,8 2,6
Annex III
Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu
Annex IV
Rovnaké ako v prípade používaného reťazca výroby etanolu
Annex V
ERES = Qvyužiteľné * (1 – 1/SPF)
Annex VI
Suroviny, ktoré možno spracovať len modernými technológiami, sa doplnia do časti A prílohy IX.
Annex VII
Suroviny, ktoré možno spracovať na biopalivá alebo bioplyn pre dopravu zavedenými technológiami, sa doplnia do časti B prílohy IX.
Annex VIII
Roztriedenie určených hodnôt pre pestovanie: „eec“ podľa vymedzenia v časti C tejto prílohy vrátane pôdnych emisií N2O
Annex IX
Emisie skleníkových plynov – typická hodnota
Annex X
(g CO2ekv/MJ)
Annex XI
časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov ETBE
The increased use of energy from renewable sources or ‘renewable energy’ constitutes an important part of the package of measures needed to reduce greenhouse gas emissions and comply with the Union's commitment under the 2015 Paris Agreement on Climate Change following the 21st Conference of the Parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change (the ‘Paris Agreement’), and with the Union 2030 energy and climate framework, including the Union's binding target to cut emissions by at least 40 % below 1990 levels by 2030.
etanol z cukrovej repy
The Union's binding renewable energy target for 2030 and Member States' contributions to that target, including their baseline shares in relation to their national overall targets for 2020, are among the elements which have an overarching importance for the Union's energy and environmental policy.
etanol z kukurice
Directive 2009/28/EC established a regulatory framework for the promotion of the use of energy from renewable sources which set binding national targets on the share of renewable energy in energy consumption and in the transport sector to be met by 2020.
časť, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov TAEE
The Commission Communication of 22 January 2014 entitled ‘A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030’, established a framework for future Union energy and climate policies and promoted a common understanding of how to develop those policies after 2020.
etanol z iných obilnín okrem kukurice (hnedé uhlie ako palivo na spracovanie v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla)
Directive (EU) 2018/2002 of the European Parliament and of the Council
Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2002
amending Directive 2012/27/EU on energy efficiency
ktorou sa mení smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti
Moderation of energy demand is one of the five dimensions of the Energy Union Strategy established by the Commission communication of 25 February 2015 entitled ‘A Framework Strategy for a Resilient Energy Union with a Forward-Looking Climate Change Policy’.
Znižovanie dopytu po energii je jedným z piatich rozmerov stratégie energetickej únie zriadenej oznámením Komisie z 25. februára 2015 s názvom Rámcová stratégia odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy.
Improving energy efficiency throughout the full energy chain, including energy generation, transmission, distribution and end-use, will benefit the environment, improve air quality and public health, reduce greenhouse gas emissions, improve energy security by reducing dependence on energy imports from outside the Union, cut energy costs for households and companies, help alleviate energy poverty, and lead to increased competitiveness, more jobs and increased economic activity throughout the economy, thus improving citizens' quality of life.
Zlepšenie energetickej efektívnosti v celom energetickom reťazci vrátane výroby, prenosu, distribúcie a konečnej spotreby energie povedie k zlepšeniu životného prostredia, zlepšeniu kvality ovzdušia a verejného zdravia, zníženiu emisií skleníkových plynov, zvýšeniu energetickej bezpečnosti znížením závislosti od dovozu energie z krajín mimo Únie, zníženiu nákladov na energiu pre domácnosti i firmy, pomôže zmierniť energetickú chudobu a povedie k zvýšenej konkurencieschopnosti, väčšej zamestnanosti a zvýšenej ekonomickej činnosti v celom hospodárstve, čím sa zvýši kvalita života občanov.
This is in line with the Union commitments made in the framework of the Energy Union and global climate agenda established by the 2015 Paris Agreement on climate change following the 21st Conference of the Parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change (the ‘Paris Agreement’), committing to keep the increase of the global average temperature to well below 2 °C above pre-industrial levels and to pursuing efforts to limit the temperature increase to 1,5 °C above pre-industrial levels.
Je to v súlade so záväzkami Únie v rámci energetickej únie a globálneho programu v oblasti klímy prijatého Parížskou dohodou o zmene klímy z roku 2015, ktorá nadväzuje na 21. konferenciu zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „Parížska dohoda“), podľa ktorých by sa mal nárast priemernej globálnej teploty udržiavať výrazne pod 2 °C nad úrovňou z predindustriálneho obdobia a naďalej by sa malo vyvíjať úsilie o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C nad úrovňou z predindustriálneho obdobia.
Directive 2012/27/EU of the European Parliament and of the Council is an element to progress towards the Energy Union, under which energy efficiency is to be treated as an energy source in its own right.
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ je prvkom, ktorý pomáha budovať energetickú úniu, v ktorej sa má energetická efektívnosť vnímať ako samostatný zdroj energie.
The energy efficiency first principle should be taken into account when setting new rules for the supply side and other policy areas.
Pri stanovovaní nových pravidiel na strane dodávky a v iných oblastiach politiky treba zohľadniť zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti.
The Commission should ensure that energy efficiency and demand-side response can compete on equal terms with generation capacity.
Komisia by mala zaistiť, aby energetická efektívnosť a reakcia na strane spotreby mohli rovnocenne konkurovať výrobnej kapacite.
Energy efficiency needs to be considered whenever decisions relating to planning the energy system or to financing are taken.
Energetickú efektívnosť treba zohľadniť vždy, keď sa prijímajú rozhodnutia týkajúce sa plánovania energetického systému alebo finančné rozhodnutia.
Energy efficiency improvements need to be made whenever they are more cost-effective than equivalent supply-side solutions.
K zlepšeniam energetickej efektívnosti treba pristúpiť vždy, keď sú nákladovo efektívnejšie, než ekvivalentné riešenia na strane dodávky.
This ought to help exploit the multiple benefits of energy efficiency for the Union, in particular for citizens and businesses.
Malo by to pomôcť využívať početné prínosy energetickej efektívnosti pre Úniu, najmä pre občanov a podniky.
Energy efficiency should be recognised as a crucial element and a priority consideration in future investment decisions on the Union's energy infrastructure.
Energetická efektívnosť by sa mala považovať za kľúčový prvok a prioritu v budúcich investičných rozhodnutiach o energetickej infraštruktúre Únie.
Reaching an ambitious energy efficiency target requires barriers to be removed in order to facilitate investment in energy efficiency measures.
Dosiahnutie ambiciózneho cieľa energetickej efektívnosti si vyžaduje odstránenie prekážok, aby sa uľahčilo investovanie do opatrení energetickej efektívnosti.
One step in that direction is the clarification provided by Eurostat on 19 September 2017 on how to record energy performance contracts in national accounts, which removes uncertainties and facilitates the use of such contracts.
Jeden z krokov uvedeným smerom vykonal Eurostat, keď 19. septembra 2017 objasnil spôsob účtovania zmlúv o energetickej efektívnosti do národných účtov, čo odstraňuje nejasnosti a uľahčuje využívanie takých zmlúv.
The European Council of 23 and 24 October 2014 supported a 27 % energy efficiency target for 2030 at Union level, to be reviewed by 2020 having in mind a Union-level target of 30 %.
Európska rada 23. a 24. októbra 2014 podporila cieľ energetickej efektívnosti do roku 2030 vo výške 27 % na úrovni Únie, ktorý sa má do roku 2020 preskúmať so zreteľom na cieľ vo výške 30 % na úrovni Únie.
In its resolution of 15 December 2015 entitled ‘Towards a European Energy Union’, the European Parliament called on the Commission to assess, in addition, the viability of a 40 % energy efficiency target for the same timeframe.
Európsky parlament vo svojom uznesení z 15. decembra 2015 s názvom Na ceste k európskej energetickej únii vyzval Komisiu, aby posúdila navyše realistickosť cieľa dosiahnuť v rovnakom období energetickú efektívnosť vo výške 40 %.
It is therefore appropriate to amend Directive 2012/27/EU, in order to adapt it to the 2030 perspective.
Je preto vhodné smernicu 2012/27/EÚ zmeniť v záujme jej prispôsobenia sa perspektíve v roku 2030.
A 32,5 % reduction results in 1273 Mtoe and 956 Mtoe in 2030 respectively.
Prevádzková účinnosť energetických systémov je v každom danom momente ovplyvnená schopnosťou dodávať elektrinu vyrobenú z rôznych zdrojov – s rôznou mierou zotrvačnosti a dobou nábehu – do sústavy plynulo a flexibilne.
That target, which is of the same nature as the Union's 2020 target, should be assessed by the Commission for the purpose of revising it upwards by 2023 in the case of substantial cost reductions or, where needed, to meet the Union's international commitments for decarbonisation.
Zlepšenie tejto účinnosti umožní lepšie využívanie energie z obnoviteľných zdrojov.
Member States should set their national indicative energy efficiency contributions taking into account that the Union's 2030 energy consumption has to be no more than 1273 Mtoe of primary energy and/or no more than 956 Mtoe of final energy.
Členské štáty a Únia by sa mali zameriavať na znižovanie spotreby energie bez ohľadu na úrovne hospodárskeho rastu.
This means that primary energy consumption in the Union should be reduced by 26 %, and final energy consumption should be reduced by 20 % compared to the 2005 levels.
Povinnosť členských štátov stanoviť dlhodobé stratégie na mobilizáciu investícií a uľahčenie obnovy vnútroštátneho fondu budov a povinnosť oznámiť ich Komisii, je vyňatá zo smernice 2012/27/EÚ a vložená do smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ, v rámci ktorej uvedená povinnosť zapadá do dlhodobých plánov týkajúcich sa budov s takmer nulovou spotrebou energie a dekarbonizácie budov.
A regular evaluation of progress towards the achievement of the Union's 2030 targets is necessary and is provided for in Regulation (EU) 2018/1999 of the European Parliament and of the Council.
Povinnosť úspor energie má dôležitú úlohu pri tvorbe miestneho rastu a pracovných miest a mala by sa zachovať s cieľom zabezpečiť, aby Únia mohla dosiahnuť svoje ciele v oblasti energetiky a klímy vytváraním ďalších príležitostí a prerušiť spojenie medzi spotrebou energie a rastom.
The operational efficiency of energy systems at any given moment is influenced by the ability to feed power generated from different sources — with different degrees of inertia and start-up times — into the grid smoothly and flexibly.
Spolupráca so súkromným sektorom je dôležitá na posúdenie podmienok, za akých je možné mobilizovať súkromné investície do projektov energetickej efektívnosti, a na vytvorenie nových modelov príjmov pre inováciu v oblasti energetickej efektívnosti.
Improving that efficiency will enable better use to be made of renewable energy.
Opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti majú tiež pozitívny vplyv na kvalitu ovzdušia, pretože energeticky efektívnejšie budovy prispievajú k zníženiu spotreby vykurovacích palív vrátane tuhých vykurovacích palív.
Member States and the Union should aim to decrease energy consumption regardless of levels of economic growth.
Od členských štátov sa vyžaduje, aby dosiahli kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa počas celého povinného obdobia rokov 2021 až 2030, pričom tieto úspory majú byť rovnocenné novým ročným úsporám na úrovni aspoň 0,8 % konečnej energetickej spotreby.