natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Further to the meeting held on 10 November 2011, the Danish authorities submitted some new additional information to the Commission.
Faxom zo 14. decembra 2011 útvary Komisie oznámili dánskym orgánom založenie spisu o neoznámenej pomoci pod číslom SA.32874 (2011/NN), pričom daň sa začala uplatňovať ešte pred predbežným oznámením a bez schválenia Komisiou.
After the meeting on 10 November 2011, the Permanent Representation of Denmark to the European Union communicated by email dated 17 November 2011 that the pre-notification of the measure had been withdrawn.
E-mailom z 27. decembra 2011 stále zastúpenie Dánska pri Európskej únii zaslalo Komisii list od dánskych orgánov, v ktorom oznamujú ukončenie predmetného režimu zdaňovania k 31. decembru 2011 a jeho nahradenie zvýšením všeobecnej dane vzťahujúcej sa na vodu, ktorej mechanizmus Komisia už preskúmala v rámci spisu o pomoci č. NN 1/2005.
The Commission informed the Danish authorities by fax dated 14 December 2011 that it had registered the aid as non-notified State aid under case SA.32874 (2011/NN), as the tax had already been introduced prior to the pre-notification and without the Commission's approval.
Komisia listom z 22. marca 2012 informovala Dánsko o svojom rozhodnutí z 21. marca 2012 o začatí konania podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ (ďalej len „formálne vyšetrovacie konanie“) vo veci predmetného opatrenia.
The Permanent Representation of Denmark to the European Union forwarded to the Commission, by email dated 27 December 2011, a letter from the Danish authorities stating that the tax scheme would cease on 31 December 2011 and would be replaced by an increase in the general water rates, which had already been examined by the Commission in the context of aid case NN 1/2005.
Vyzvala dánske orgány, aby predložili svoje pripomienky v lehote do jedného mesiaca.
The Commission informed Denmark by letter dated 22 March 2012 of its decision dated 21 March 2012 to initiate the procedure laid down in Article 108(2) TFEU in respect of the measure (hereinafter referred to as the ‘examination procedure’).
Rozhodnutie Komisie o začatí konania (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie.
This gave the Danish authorities a deadline of one month to make comments.
Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k predmetnému opatreniu.
The Commission's decision to initiate the examination procedure (hereinafter referred to as the ‘opening decision’) was published in the Official Journal of the European Union.
Komisia dostala pripomienky od zainteresovanej strany („Landbrug & Fødevarer“ – ďalej len „zainteresovaná strana“).
The Commission invited interested parties to submit their comments on the measure.
Následne ich poskytla Dánsku, aby k nim mohlo vyjadriť svoje pripomienky.
The Commission received comments from one interested party (the Danish Agriculture and Food Council, hereinafter referred to as the ‘interested party’).
E-mailom zo 16. mája 2012 stále zastúpenie Dánska pri Európskej únii odovzdalo Komisii list od dánskych orgánov so žiadosťou o predĺženie lehoty na predloženie pripomienok do 11. júna 2012.
The Commission forwarded these comments to the Danish authorities, who were given the opportunity to respond.
Predĺženie lehoty bolo odsúhlasené faxom z 24. mája 2012.
The Permanent Representation of Denmark to the European Union forwarded to the Commission, by email dated 16 May 2012, a letter from the Danish authorities in which they requested that the deadline for submitting comments be extended to 11 June 2012.
E-mailom z 12. júna 2012 stále zastúpenie Dánska pri Európskej únii predložilo pripomienky dánskych orgánov k začatiu formálneho vyšetrovacieho konania.
The deadline extension was granted in a message sent by fax dated 24 May 2012.
E-mailom z 2. júla 2012 stále zastúpenie Dánska pri Európskej únii poskytlo odpoveď dánskych orgánov na pripomienky predložené zainteresovanou stranou.
The Permanent Representation of Denmark to the European Union sent the Commission, by email dated 12 June 2012, the Danish authorities' comments on the opening decision.
Listom z 10. septembra 2013 útvary Komisie požiadali dánske orgány o spresnenie ich pripomienok k začatiu formálneho vyšetrovacieho konania.
The Permanent Representation of Denmark to the European Union forwarded, by email dated 2 July 2012, the Danish authorities' remarks on the comments submitted by the interested party.
E-mailom zo 7. novembra 2013 dánske orgány poskytli požadované spresnenia.
The Commission asked the Danish authorities, in a letter dated 10 September 2013, for further information regarding their comments on the opening decision.
E-mailom z 19. apríla 2016 poskytli nové dodatočné informácie ako odpoveď na list Komisie z 10. novembra 2015.
The Danish authorities submitted the relevant information by email dated 7 November 2013.
OPIS
In reply to a letter from the Commission dated 10 November 2015, the authorities sent new additional information by email dated 19 April 2016.
Dánsky parlament 27. decembra 2008 ustanovil daň z povolenia čerpať podzemnú vodu, príjem z ktorej je určený na financovanie určovania zón mimoriadne dôležitých pre zásobovanie pitnou vodou a plánovania ich správy.
DESCRIPTION
Toto ustanovenie bolo transponované do kapitoly IVa (článok 24) kodifikovaného zákona č. 935 z 24. septembra 2009.
On 27 December 2008 Folketinget (the Danish Parliament) passed a law implementing a tax on permits to extract groundwater with an eye to using the proceeds to fund surveys of and management planning for areas that are particularly important to the drinking water supply.
Daň vypočítaná na základe ročného povoleného objemu odčerpanej vody predstavuje sumu 0,305 DKK (približne 0,04 EUR) za m3 v roku 2009, 0,315 DKK v roku 2010 a 0,310 DKK v roku 2011.
The law was incorporated as Chapter 4a (Section 24) in Consolidating Act No 935 of 24 September 2009.
Daň, ktorej výber sa spočiatku stanovil do konca roka 2017,uhrádzajú v plnej výške majitelia všeobecných vodovodných sietí (článok 24a kodifikovaného zákona).
The tax, which was calculated on the basis of the volume of water that could be extracted annually under the permit, amounted to DKK 0,305 (approximately EUR 0,04) per m3 in 2009, DKK 0,315 in 2010 and DKK 0,310 in 2011.
Držitelia povolenia čerpať vodu prostredníctvom svojich vlastných studní platia len jednu tretinu dane vypočítanú na základe objemu, ktorý môžu odoberať ročne.
The tax scheme was originally intended to last until 2017, and in accordance with Section 24a of the Consolidating Act the entirety of the tax was to be collected from owners of public utilities.
Ak sa povolenie vzťahuje na objem väčší ako 25000 m3, držiteľ zaplatí jednu tretinu dane z objemu 25000 m3 (článok 24b kodifikovaného zákona).
Holders of permits for extraction from their own facilities would only pay one third of the tax, calculated on the basis of the annual permissible extraction volume.
Držitelia povolenia na čerpanie vody do objemu nepresahujúceho 6000 m3 za rok sú od predmetnej dane úplne oslobodení (článok 24c kodifikovaného zákona).
If the permit concerned a volume above 25000 m3, in accordance with Section 24b the owner paid one third of the tax on 25000 m3.
Podľa dostupných informácií bolo v Dánsku vydaných 85000 súkromných povolení na čerpanie.
In accordance with Section 24c, holders of extraction permits for a maximum of 6000 m3 per year were entirely exempted from the tax.
Veľká väčšina z nich sa týka poľnohospodárskeho sektora.
According to the available information, 85000 private extraction permits have been issued in Denmark.
Počet povolení pri objemoch nepresahujúcich 6000 m3 sa odhaduje na 75000.
The vast majority of these concern the agricultural sector.
Dánske orgány nemôžu zaručiť, že všetky dánske spoločnosti v poľnohospodárskom sektore majú svoje vlastné povolenie na čerpanie a nie sú tak závislé od verejného zásobovania, ale podniky, ktoré by mohli byť pripojené k verejnej vodovodnej sieti, podľa nich zvyčajne majú povolenie na čerpanie a verejnú sieť využívajú len na domáce účely.
The number of permits for a maximum of 6000 m3 is estimated at 75000.
Číselné údaje poskytnuté dánskymi orgánmi za rok 2009 ukazujú, že 12275 držiteľov povolení využilo zníženie dane pri priemernej ročnej sume 1080 EUR s povoleniami na objem vody priemerne 35500 m3.
The Danish authorities cannot guarantee that all agricultural enterprises hold private extraction permits and are therefore not dependent on public utilities, but point out that those farms that are able to connect to a public utility generally hold an extraction permit and only use the public supply for household needs.
Z údajov za roky 2009 až 2011 vyplýva, že 1091 podnikov v sektore poľnohospodárstva využilo daňové zníženie prekračujúce strop de minimis.
According to the Danish authorities' figures for 2009, 12275 permit holders obtained a tax reduction equivalent to an average of EUR 1080 annually for extraction permits on an average of 35500 m3 of water.
Dánske orgány uviedli, že 106 držitelia povolení sú registrovaní ako spracovatelia potravín.
The figures for 2009-2011 show that 1091 agricultural enterprises obtained tax reductions, which exceeds the de minimis ceiling.
DÔVODY NA ZAČATIE FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA
The Danish authorities have indicated that 106 permit holders are registered as food-processing enterprises.
Komisia začala formálne vyšetrovacie konanie z týchto dôvodov:
GROUNDS FOR INITIATING THE EXAMINATION PROCEDURE
pri skúmaní spisu Komisia skonštatovala, že predmetné opatrenie zodpovedalo prima facie definícii štátnej pomoci, pretože ju poskytol štát (ktorý sa vzdal prostriedkov tým, že poskytol zníženie alebo oslobodenie od dane), uprednostňovala niektoré podniky (v rámci spisu sú to vo veľkej väčšine podnikatelia v sektore poľnohospodárstva so súkromnými povoleniami na čerpanie, a spomedzi nich tí, ktorí miesto zníženia dane využívali oslobodenie od nej, pričom všetci využívali úľavu z finančnej záťaže, ktorú by mali znášať), mohla ovplyvniť obchod a predstavovala riziko zásahu do hospodárskej súťaže,
The Commission initiated the examination procedure for the following reasons:
na základe vysvetlení poskytnutých dánskymi orgánmi nemožno dospieť k záveru, že nariadenia de minimis vzťahujúce sa na činnosti prvovýroby [nariadenie Komisie (ES) č. 1535/2007] a spracovanie/uvádzanie poľnohospodárskych výrobkov na trh [nariadenie Komisie (ES) č. 1998/2006] sa uplatňujú, ani odôvodniť rozlíšenie úrovní zdaňovania na základe logiky daňového systému,
in reviewing the case, the Commission noted that the relevant measure appeared to directly constitute State aid, seeing that it was granted by the State (which forwent revenue by conceding a reduction of or exemption from the tax), favoured certain undertakings (in this case, primarily agricultural undertakings with permits for private extraction that were granted a relief from their financial burden, including in particular those that had the advantage of an exemption rather than a reduction), had the potential to affect trade and threatened to distort competition,
prvok pomoci sa nezdá v súlade s príslušnými ustanoveniami usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (ďalej len „environmentálne usmernenia“), na ktoré sa odkazuje v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 – 2013, ani s ustanoveniami dočasného rámca EÚ pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (ďalej len „dočasný rámec pre opatrenia pomoci v období krízy“), na ktoré sa dánske orgány odvolávajú.
it could not be concluded on the basis of the Danish authorities' statement that the de minimis regulations on the primary production (Commission Regulation (EC) No 1535/2007) or the processing/marketing (Commission Regulation (EC) No 1998/2006), respectively, of agricultural products were applicable or that the various tax levels were justified by the inherent logic of the tax system,
PRIPOMIENKY DÁNSKYCH ORGÁNOV
the aid element was not in accordance with either the relevant provisions of the Guidelines on State aid for environmental protection (hereinafter referred to as the ‘Environmental Guidelines’) referred to in the Community guidelines for State aid in the agriculture and forestry sector 2007 to 2013 or the provisions of the Temporary framework for State aid measures to support access to finance in the current financial and economic crisis (hereinafter referred to as the ‘Temporary Crisis Framework’) referred to by the Danish authorities.
Dánske orgány vo svojom liste z 12. júna 2012 e-mailom zaslali nový podrobný opis predmetného opatrenia a kontextu, do ktorého patrí, tvoriaci súčasť ich vlastnej analýzy opatrenia.
COMMENTS OF THE DANISH AUTHORITIES
Analýza, ktorá sa podrobnejšie opisuje ďalej, sa zakladá na predpoklade, že opatrenie neobsahuje žiadny prvok štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, a to nielen preto, lebo nie je selektívne, ale aj preto, lebo je odôvodnené povahou dánskeho daňového systému.
In their email of 12 June 2012 the Danish authorities sent a new detailed description of the measure and its context, along with their own analysis of the measure.
V analýze sa ďalej predpokladá, že aj keby opatrenie obsahovalo prvok štátnej pomoci, táto pomoc by bola zlučiteľná s vnútorným trhom.
The main argument of the analysis set out below is that the measure does not constitute State aid under Article 107(1) TFEU, partly because it is not selective and partly because it can be justified by the nature and general scheme of the Danish tax system.
Nakoniec sa dospieva k záveru, že aj keby sa Komisia domnievala, že predmetné opatrenie obsahuje štátnu pomoc nezlučiteľnú s vnútorným trhom, rôzne faktory poukazujú na nevymožiteľnosť pomoci.
It is also stated that even if the measure were to constitute State aid, it is compatible with the internal market.
Neexistencia štátnej pomoci
Finally, it is argued that even if the Commission were to find that any State aid were incompatible with the inner market, there are several factors to suggest that the aid does not need to be recovered.
Dánske orgány nesúhlasia s názorom Komisie, že predmetné opatrenie obsahuje prvok pomoci spĺňajúci všetky podmienky článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
No State aid
Najmä sa domnievajú, že výberom dane podľa článku 24b kodifikovaného zákona (pozri odôvodnenie 18) sa neuprednostňujú určité podniky ani určité výrobky.
The Danish authorities do not agree with the Commission that the measure fulfils all the criteria for State aid under Article 107(1) TFEU.
Pokiaľ ide o výnimku stanovenú v článku 24c kodifikovaného zákona, uvádzajú, že aj keď predstavuje selektívnu výhodu, táto výhoda je taká obmedzená, že nemôže narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.
Specifically, they are of the opinion that the tax collected in accordance with Section 24b of the Consolidating Act (see recital 18) did not favour certain undertakings or the production of certain goods.
Na podporu svojho prvého tvrdenia, že daňou sa neuprednostňujú určité podniky alebo výroba, dánske orgány poukazujú na judikatúru Súdneho dvora Európskej únie, ktorá predovšetkým uvádza, že treba preskúmať, či štátne opatrenie prijaté „v rámci daného právneho systému predstavuje […] zvýhodnenie určitých podnikov v porovnaní s inými, ktoré sa nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii“, ale aj to, že dane alebo poplatky, ktoré zavádzajú rozdiely medzi podnikmi a ktoré sú preto selektívne prima facie, nepatria pod definíciu štátnej pomoci, ak tieto rozdiely vyplývajú z povahy a všeobecnej štruktúry dotknutého daňového systému.
Regarding the tax exemption in Section 24c, the authorities state that even if it were to constitute a selective advantage, this advantage would be so limited that it would be unable to distort competition or affect trade between Member States.
Podľa ich názoru, a to vždy na základe judikatúry Súdneho dvora, je v prvom rade potrebné určiť, aký bežný alebo referenčný systém sa má použiť na preskúmanie selektívnosti opatrenia, a potom overiť, či určité podniky v rámci referenčného systému získavajú výhodu vo vzťahu k ostatným podnikom, ktoré patria do toho istého systému.
In support of the first argument that the tax does not favour certain undertakings or the production of certain goods, the Danish authorities refer to the case-law of the Court of Justice of the European Union, from which it follows, firstly, that it is to be examined ‘whether, within the context of a particular legal system, that [State] measure constitutes an advantage for certain undertakings in comparison with others which are in a comparable legal and factual situation’, and secondly, that taxes and deductions that differentiate between undertakings, and which are therefore prima facie selective, do not fit the definition of State aid if this differentiation is due to the nature and overall structure of the tax system.
Na základe týchto odkazov na judikatúru dánske orgány uvádzajú, že Komisia sa v odôvodnení 15 rozhodnutia o začatí konania obmedzila na tvrdenie, že predmetné opatrenie zvýhodňuje určité podniky (poľnohospodárske podniky so súkromnými povoleniami na čerpanie, a medzi nimi tie, ktoré namiesto zníženia dane využívali oslobodenie od nej, pričom všetky využívali úľavu z finančnej záťaže, ktorú by mali znášať) a neposkytla ďalšie odôvodnenie, a preto sa podľa všetkého zdá, že daň zavedená článkom 24a kodifikovaného zákona, t. j. daň splatná majiteľmi všeobecných vodovodných sietí, má slúžiť ako referenčný rámec pre všetkých ostatných majiteľov zariadení na čerpanie vody, a že títo majitelia sa nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii s prvými uvedenými majiteľmi a tými podnikmi, ktoré vodu získavajú zo všeobecných vodovodných sietí, z čoho vyplývajú zníženia a výnimky ustanovené v článkoch 24b a c, ktoré znamenajú selektívnu výhodu.
The Danish authorities argue, also on the basis of the case-law of the Court of Justice, that it should first be determined which system of norms or reference system should form the basis for examining the selective character of a measure, and that afterwards it should be examined whether some undertakings covered by the reference system gain an advantage over other undertakings covered by the same system.
Dánske orgány nesúhlasia s názorom Komisie.
Taking this case-law as a basis, the Danish authorities thus argue that the Commission did not provide detailed reasoning in recital 15 of the opening decision but merely stated that the measure favoured certain undertakings (agricultural enterprises with private extraction permits for which the financial burden that would otherwise be applied was eased, including those enterprises that obtained an exemption instead of a reduction).
Podľa ich názoru nemožno daň stanovenú v článku 24a kodifikovaného zákona považovať za referenčný rámec, ktorý sa má použiť, a to z dôvodu, že je vyššia ako daň stanovená v článkoch 24b a 4c.
They argue further that the Commission therefore seems to assume that the tax in Section 24a — the tax imposed on owners of public water utilities — forms the reference system for all other owners of water extraction systems, and that the latter are in a factual and legal situation comparable to that of the former and of the enterprises connected to a public utility, meaning that the exemptions and reductions in Section 24b constitute a selective advantage.
Okrem toho počet majiteľov všeobecných zariadení podliehajúcich dani stanovenej v článku 24a kodifikovaného zákona je výrazne nižší ako počet majiteľov zariadení podliehajúcich dani stanovenej v článku 24b.
The Danish authorities do not agree with the Commission on this point.
Podľa ich názoru zavedenie režimu zdaňovania v roku 2009 viedlo k vzniku dvoch referenčných systémov: jeden sui generis pre majiteľov všeobecných zariadení na zásobovanie vodou (a nepriamo aj pre podniky, ktoré majú právo využívať vodu nimi dodávanú) a druhý, ktorý sa vzťahuje na všetkých ostatných vlastníkov zariadení na čerpanie podzemných vôd.
They state that the tax under Section 24a cannot be seen as the reference system simply because it is higher than the taxes in Sections 24b and 24c.
Pokiaľ ide o dánske orgány, koexistencia dvoch referenčných systémov znamená, že tí, ktorí platia daň uvedenú v článku 24a kodifikovaného zákona, nie sú v právnej situácii porovnateľnej so situáciou spoločností, ktoré platia daň podľa článku 24b alebo sú oslobodené od dane podľa článku 24c toho istého zákona, a to z týchto dôvodov:
Moreover, the number of owners of public water utilities that are subject to the tax in Section 24a is much smaller than the number of owners of water extraction systems that are subject to the tax in Section 24b.
vlastníci všeobecných zariadení na zásobovanie vodou sú na rozdiel od ostatných povinní poskytovať pitnú vodu a výšku dane môžu zahrnúť do ceny účtovanej spotrebiteľom,
According to the Danish authorities, two reference systems were created upon the introduction of the tax scheme in 2009: a sui generis system for owners of public water utilities (and indirectly for enterprises that are entitled to use water from these utilities) and a system that applies to all the other owners of systems for extracting groundwater.
spotrebitelia a podniky, ktoré patria do oblasti dodávok zo všeobecného zariadenia na zásobovanie vodou, nemôžu zmeniť dodávateľa,
According to the Danish authorities, the coexistence of two reference systems means that the legal situation of the enterprises that pay tax under Section 24a is not comparable to the legal situation of the enterprises that pay tax under Section 24b or that benefit from the tax exemption under Section 24c, for the following reasons:
v tejto súvislosti osoby, ktoré podliehali zdaneniu stanovenému v článkoch 24b a 24c kodifikovaného zákona, nemožno považovať za zvýhodnené v porovnaní s tými osobami, ktoré zaplatili daň stanovenú v článku 24a kodifikovaného zákona, keďže tieto osoby nie sú podnikmi,
the users and enterprises located in the public utility's supply area cannot change providers,
súkromní vlastníci zariadení na čerpanie vody musia pravidelne požadovať oprávnenie na čerpanie, keďže platnosť povolenia trvá desať až pätnásť rokov (pri zavlažovaní ide o pätnásť rokov), čo znamená riziko nadmerného zdanenia, keďže daň sa uplatňuje na objem vody, ktorý je možné čerpať, a nie na skutočne spotrebovaný objem,
owners of public water utilities are not undertakings, given that the Court of Justice defines an undertaking as any entity engaged in an economic activity (i.e. offering goods or services), regardless of its form or legal status.
podniky, ktoré sa nachádzajú v oblasti zásobovanej všeobecným zariadením na zásobovanie vodou, majú možnosť pripojiť sa k nemu, zatiaľ čo podniky mimo tejto oblasti majú právo zriadiť si vlastný systém na čerpanie vody, ale náklady na zriadenie a udržiavanie tohto súkromného systému, ako aj akékoľvek čistenie vody, sú v zodpovednosti podniku, rovnako ako náklady na kontroly kvality vyžadované obcami.
Since the utility companies cannot expand their customer base, because users cannot change suppliers, there is no competitive market,
Dánske orgány zdôrazňujú aj skutočnosť, že tí, ktorí platia daň uvedenú v článku 24a kodifikovaného zákona, nie sú v skutkovej situácii porovnateľnej so situáciou spoločností, ktoré platia daň podľa článku 24b alebo sú oslobodené od dane podľa článku 24c toho istého zákona, a to z týchto dôvodov:
those enterprises that receive water from the public water utilities pay taxes indirectly (see the first paragraph) and are taxed on the basis of their actual water consumption, unlike those enterprises that extract water themselves and are taxed on the basis of the permissible extraction volume without taking their actual consumption into account,
Na druhej strane nerozlišuje medzi potenciálne nahraditeľnými procesmi alebo výrobkami umiestnenými na konkurenčnom trhu, pretože čerpaná voda sa následne nedodáva na trh.