natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Neurotoxicity testing shall be performed using the oral route and shall follow the advice given in the Organisation for Economic Cooperation and Development (‘OECD’) Guidelines for the Testing of Chemicals — Test Guideline 424 on the methodology to be used in neurotoxicity studies in rodents.
Táto štúdia sa môže vykonať samostatne alebo ako súčasť iných štúdií toxicity po opakovanom podaní.
This study may be performed as a stand-alone study or may be incorporated in other repeated dose toxicity studies.
Hoci sa v usmernení OECD na vykonávanie skúšky č. 424 konkrétne neriešia účinky na činnosť acetylcholínesterázy, tento sledovaný parameter sa začlení do všetkých štúdií toxicity po opakovanom podaní, ktoré sa týkajú konkrétnych látok, o ktorých je známe alebo sa predpokladá, že majú takýto účinok (napríklad organofosfátov alebo karbamátov).
Although OECD Test Guideline 424 does not specifically address effects on the activity of acetylcholinesterase, this end point shall be included in all repeated dose toxicity studies for specific substances known or suspected to have such activity (for example, organophosphates or carbamates).
Skúšky inhibície cholínesterázy zahŕňajú minimálne merania v mozgu a erytrocytoch.
Testing for cholinesterase inhibition shall at least include measurements in brain and erythrocytes.
Ak sa ukázalo, že látka spôsobuje v prípade dospelých jedincov neuropatológiu alebo neurotoxicitu, alebo iné druhy toxicity svedčiace o účinku na nervovú sústavu v štádiu vývinu, môže sa považovať za potrebné vykonanie skúšok vývojovej neurotoxicity.
If a substance has been shown to cause neuropathology or neurotoxicity in adults, or cause other types of toxicity indicative of nervous system involvement at a developmental stage, developmental neurotoxicity testing may be considered necessary.
V takom prípade sa dodrží usmernenie OECD na vykonávanie skúšky č. 426, ktoré obsahuje pokyny týkajúce sa metodiky používanej pri štúdiách vývojovej neuroxicity.
In such a case, OECD Test Guideline 426 which advises on the methodology to be used in developmental neurotoxicity studies shall be followed.
Rozšírená jednogeneračná štúdia reprodukčnej toxicity (usmernenie OECD na vykonávanie skúšok č. 443) sa takisto týka skúšok vývojovej neurotoxicity.
The extended one generation reproductive toxicity study (OECD Test Guideline 443) also provides for developmental neurotoxicity testing.
Organofosfáty sa testujú na oneskorenú neurotoxicitu skúškou na sliepkach, ktorá obsahuje merania neuropatiou postihnutej esterázy (ďalej len „NTE“) v mozgovom tkanive.
Organophosphates shall be tested for delayed neurotoxicity in a hen assay that incorporates measurement of neuropathy target esterase (‘NTE’) in brain tissue.
Zváži sa jednorazová [usmernenie OECD na vykonávanie skúšky č. 418] aj opakovaná expozícia [usmernenie OECD na vykonávanie skúšky č. 419].
Both single exposure (OECD Test Guideline 418) and repeated exposure (OECD Test Guideline 419) shall be considered.
Hoci štúdie jednej dávky vykonávané podľa usmernenia OECD na vykonávanie skúšky č. 418 môžu umožňovať iba identifikáciu účinku oneskorenej neurotoxicity, štúdie po opakovanom podaní (usmernenie OECD na vykonávanie skúšky č. 419) môžu umožňovať identifikáciu NO(A)EL alebo BMDL.
While single dose studies performed according to OECD Test Guideline 418 may only allow identification of a delayed neurotoxicity effect, repeated dose studies (OECD Test Guideline 419) may allow identification of a NO(A)EL or BMDL.
Štúdie neurotoxicity umožňujú stanovenie NO(A)EL, LO(A)EL alebo BMDL, ktoré je potrebné zohľadniť pri určovaní toxikologického prijateľného denného príjmu alebo alternatívneho limitu.
The neurotoxicity studies shall allow the establishment of NO(A)ELs or LO(A)ELs or BMDL which shall be taken into account when determining the toxicological ADI or alternative limit.
Mikrobiologické vlastnosti rezíduí
Microbiological properties of residues
Možné účinky na črevnú flóru človeka
Potential effects on the human gut flora
V prípade látok s antimikrobiálnou aktivitou sa môžu vyskytnúť antimikrobiálne účinky na črevnú flóru ľudí pri dávkach v objeme nižšom, než je objem, ktorý podľa pozorovaní skúškach toxicity spôsobuje toxicitu.
For substances with antimicrobial activity, antimicrobial effects on the human intestinal flora may occur at doses below those seen to induce toxicity in the toxicity tests.
V prípade takýchto látok sa mikrobiálny prijateľný denný príjem stanoví v súlade s VICH GL36: Štúdie na hodnotenie bezpečnosti rezíduí veterinárnych liekov v potravinách pre ľudí: všeobecný prístup na stanovenie mikrobiálneho prijateľného denného príjmu.
For such substances, a microbiological ADI shall be established in line with VICH GL36: Studies to evaluate the safety of residues of veterinary drugs in human food: general approach to establish a microbiological ADI.
Údaje sa používajú na odvodenie mikrobiálneho prijateľného denného príjmu.
The data shall be used to derive a microbiological ADI.
Riziká vyplývajúce z rezíduí sa jednoznačne odlíšia od možného ohrozenia verejného zdravia spojeného s požitím potravín živočíšneho pôvodu, ktoré obsahujú rezistentné baktérie, na ktoré vplýva selektívny tlak antimikrobiálnej liečby.
The risks that result from residues shall be clearly distinguished from the potential risk to public health associated with the ingestion of food of animal origin which contains resistant bacteria selected under the pressure of an antimicrobial therapy.
Ako je opísané vo VICH GL36, v súvislosti so stanovením mikrobiálneho prijateľného denného príjmu sa riešia tieto dva sledované parametre:
As described in the VICH GL36, the following two endpoints of concern shall be addressed in relation to the establishment of a microbiological ADI:
narušená kolonizačná bariéra – prvý sledovaný parameter rieši otázku, či požitie rezíduí antimikrobiálne účinných látok v potravinách živočíšneho pôvodu predstavuje riziko pre zdravie ľudí vyplývajúce z narušenia funkcie kolonizačnej bariéry normálnej črevnej flóry;
disruption of the colonisation barrier — the first endpoint of concern shall address the question of whether ingestion of residues of antimicrobiologically active substances in food of animal origin poses a risk to human health resulting from the disruption of the colonisation barrier function of the normal intestinal flora;
nárast počtu rezistentných baktérií – druhý sledovaný parameter rieši otázku, či požitie rezíduí antimikrobiálne účinných látok predstavuje riziko pre zdravie ľudí vyplývajúce z nárastu počtu rezistentných baktérií buď z dôvodu získania rezistencie na základe predtým citlivej baktérie, alebo z dôvodu relatívneho nárastu podielu menej citlivých organizmov.
increase of the population of resistant bacteria — the second endpoint of concern shall address the question of whether ingestion of residues of antimicrobiologically active substances pose a risk to human health resulting from an increase in the population of resistant bacteria either due to acquisition of resistance by previously sensitive bacteria or to a relative increase in the proportion of less sensitive organisms.
Každá odchýlka od zavedeného usmernenia sa musí odôvodniť a jej vplyv sa musí rozobrať.
Any departures from the established guidance shall be justified and the impact discussed.
Ak sa skúšky účinkov na črevnú flóru ľudí neuskutočnia, je potrebné vedecky odôvodniť neexistenciu daných údajov a rozobrať, aký bude mať vplyv.
If no testing for effects on the human intestinal flora is undertaken, the absence of such data shall be scientifically justified and the impact of its absence discussed.
Pozorovania uskutočnené na ľuďoch
Observations in humans
Poskytnú sa všetky dostupné údaje o účinkoch na zdravie pozorovaných na ľuďoch po ich expozícii účinkom danej látky.
Any available data on health effects seen in humans following exposure to the substance shall be provided.
Takéto údaje sa môžu týkať úmyselnej expozície ľudí (napr. keď sa látka používa v humánnej medicíne) alebo neúmyselnej expozície (napr. správy o pracovnom ožiarení).
Such data may relate to intentional exposure of humans (e.g. when the substance is used in human medicine) or unintentional exposure (e.g. reports of occupational exposure).
Takéto údaje sa môžu zameriavať na epidemiologické, farmakologické, toxikologické alebo klinické zistenia.
Such data may focus on epidemiological, pharmacological, toxicological or clinical findings.
Údaje súvisiace s expozíciou ľudí môžu poskytovať cenné dodatočné informácie o celkovom toxikologickom profile látky, ako aj informácie o porovnaní citlivosti medzi ľuďmi a zvieratami, a to aj vtedy, ak sa nemôžu použiť na odvodenie prijateľného denného príjmu.
The data related to exposure of humans may provide valuable additional information on the overall toxicological profile of the substance, as well as provide information on the comparative sensitivity of humans and animals, even if they cannot be used for derivation of the ADI.
V niektorých prípadoch môžu byť takéto údaje užitočné pri podpore argumentácie týkajúcej sa dôležitosti (alebo nedôležitosti) niektorých nálezov v laboratórnych zvieratách.
In some cases such data may be useful in supporting arguments relating to the relevance (or lack of relevance) of certain findings in laboratory animals.
Zistenia iných vedeckých orgánov EÚ alebo medzinárodných vedeckých orgánov
Findings of other EU or international scientific bodies
Ak príslušné hodnotenia bezpečnosti látky vykonali iné vedecké orgány EÚ alebo medzinárodné vedecké orgány, ako sú napríklad EFSA, ECHA, JECFA a spoločné zasadnutia FAO/WHO týkajúce sa rezíduí pesticídov, zdôrazní sa to spolu s prijatými závermi.
If relevant safety evaluations of the substance have been undertaken by other EU or international scientific bodies including EFSA, ECHA, JECFA and FAO/WHO Joint Meetings on Pesticide Residues (‘JMPR’) this shall be highlighted, along with the conclusions reached.
Určenie prijateľného denného príjmu alebo alternatívneho obmedzenia
Determination of an ADI or alternative limit
Určenie prijateľného denného príjmu
Determination of an ADI
Vo všeobecnosti sa prijateľný denný príjem odvodzuje z farmakologických, toxikologických alebo mikrobiálnych údajov, aj keď v prípade, že existujú vhodné údaje, sa môžu odvodzovať aj z údajov o ľuďoch.
Generally the ADI shall be derived from the pharmacological, toxicological or microbiological data although, where appropriate data exist, it may be derived from human data.
Odvodenie toxikologického prijateľného denného príjmu
Derivation of the toxicological ADI
Toxikologický prijateľný denný príjem sa odvodzuje vydelením vybratej toxikologickej NO(A)EL/BMDL faktorom neistoty, aby sa zohľadnil možný medzidruhový rozdiel (t. j. rozdiely v citlivosti ľudí a laboratórnych zvierat) a vnútrodruhový rozdiel (rozdiely v citlivosti v rámci ľudskej populácie).
The toxicological ADI shall be derived by dividing the selected toxicological NO(A)EL/BMDL by an uncertainty factor, in order to take account of possible inter-species variation (i.e. differences in sensitivity of humans and laboratory animals) and intra-species variation (i.e. differences in sensitivity within the human population).
Faktor neistoty možno upraviť tak, že sa podľa potreby zohľadnia aj ďalšie neistoty (pozri ďalej).
The uncertainty factor may be adjusted to take other uncertainties into consideration, as necessary (see below).
Vzorec použitý na určenie toxikologického prijateľného denného príjmu je takýto:
The formula used to determine the toxicological ADI shall be as follows:
prijateľný denný príjem (mg/kg telesnej hmotnosti/deň) = NOAEL alebo BMDL (mg/kg telesnej hmotnosti/deň) vydelené faktorom neistoty
ADI (mg/kg bw/day) = NOAEL or BMDL (mg/kg bw/day) divided by Uncertainty Factor
Výber NO(A)EL alebo BMDL a faktora neistoty má byť odôvodnený.
The choice of the NO(A)EL or BMDL and the uncertainty factor shall be justified.
Pokiaľ nie je odôvodnené inak, toxikologický prijateľný denný príjem sa odvodzuje od najnižšej hladiny NO(A)EL alebo BMDL zistenej u najcitlivejších druhov v rámci toxikologických štúdií.
Unless otherwise justified, the toxicological ADI shall be derived from the lowest NO(A)EL or BMDL observed in the most sensitive species in the toxicology studies.
Za istých okolností sa môže stať, že odôvodnenie na použitie alternatívneho východiska nebude možné (ak napríklad existujú údaje, podľa ktorých účinok pozorovaný pri LO(A)EL u najcitlivejších druhov nie je z hľadiska humánneho použitia relevantný).
In certain circumstances a justification for using an alternative starting point may be possible (for example, if data exist demonstrating that the effect seen at LO(A)EL in the most sensitive species is not relevant for humans).
Pri použití prístupu porovnávacej dávky (ďalej len „BMD“) sa ako východiskový bod na odvodenie prijateľného denného príjmu použije BMDL.
If using the benchmark dose (‘BMD’) approach, the BMDL shall be used as the point of departure for derivation of the ADI.
Vo väčšine prípadov sa pri použití prístupu BMDL v porovnaní s prístupom NO(A)EL neočakáva zmena výberu kritického sledovaného parametra, keďže sa uplatňujú rovnaké biologické faktory.
In most cases the choice of the critical endpoint is not expected to change when using the BMDL versus the NO(A)EL approach, since the same biological considerations apply.
Pri voľbe štandardných hodnôt sily reakcie, z ktorých sa odvodzuje hodnota BMDL (t. j. referenčnej reakcie – BMR), výbere odporúčaného modelu vzťahu dávky a účinku, ako aj oznamovaní výsledkov analýzy BMD sa postupuje podľa usmernenia dostupného vo vedeckom stanovisku EFSA k používaniu prístupu referenčnej dávky pri posudzovaní rizika.
In selecting the default values for the magnitude of the response for which the BMDL is derived (i.e. the benchmark response (‘BMR’)), on choice of the recommended dose-response models as well as on reporting the results of a BMD analysis, guidance found in the EFSA Scientific Opinion on Use of the benchmark dose approach in risk assessment shall be followed.
Pokiaľ ide o faktory neistoty, základný predpoklad je, že ľudia môžu byť až 10-krát citlivejší ako testované druhy zvierat a že rozdiel v citlivosti v ľudskej populácií má desaťnásobný rozsah.
In relation to uncertainty factors, the default assumption is that human beings may be up to 10 times more sensitive than the test animal species and that the difference in sensitivity within the human population is a tenfold range.
Za predpokladu existencie vhodných štúdií sa teda zvyčajne používa faktor neistoty 100.
Therefore, assuming appropriate studies are available, an uncertainty factor of 100 shall usually be applied.
Ak z výsledkov štúdie na zvieratách vyplýva teratogénny účinok pri dávkach, ktoré nespôsobujú materskú toxicitu, na účely teratogénnosti sa pri NO(A)EL alebo BMDL uplatní celkový faktor neistoty až v hodnote 1000.
Where the results of animal studies indicate teratogenic effects at doses that do not cause maternal toxicity, an overall uncertainty factor of up to 1000 shall be applied to the NO(A)EL or BMDL for teratogenicity.
Pre negenotoxické prahové karcinogény sa môže použiť faktor neistoty až v hodnote 1000 v závislosti od príslušného mechanizmu.
For non-genotoxic threshold carcinogens an uncertainty factor of up to 1000 may be used, depending on the mechanism involved.
Môže sa stať, že najcitlivejší sledovaný parameter bude pozorovaný pri druhoch a/alebo v štúdii, kde vo všetkých dávkových skupinách vznikne v porovnaní s kontrolnou skupinou významný účinok.
It may occur that the most sensitive endpoint is observed in a species and/or study where all dose groups produce significant effects compared to the control group.
V takýchto prípadoch sa na stanovenie východiskového bodu, z ktorého sa odvodzuje prijateľný denný príjem, odporúča použitie prístupu BMDL.
In such cases the BMDL approach shall be recommended to establish the point of departure (‘POD’) from which to derive an ADI.
Ak účinok pozorovaný pri najnižšej dávke predstavuje dostatočne malú reakciu, prijateľný denný príjem možno určiť na základe tohto LO(A)EL.
Alternatively, if the effect observed in the lowest dose is a sufficiently minor response, it may be possible to establish an ADI based on this LO(A)EL.
V takomto prípade sa použije dodatočný faktor neistoty v hodnote 2 až 5 s cieľom zohľadniť, že referenčná hodnota LO(A)EL je v neznámom odstupe nad „skutočnou“ prahovou hodnotou.
In this case an additional uncertainty factor of 2 to 5 shall be used to take into account that the LO(A)EL reference point is an unknown distance above the ‘true’ threshold.
Výber faktorov neistoty na použitie pri odvodzovaní prijateľného denného príjmu by nemal závisieť od toho, či sa ako východiskový bod použije NO(A)EL alebo BMDL.
The choice of uncertainty factors for use in deriving the ADI shall not depend on whether a NO(A)EL or a BMDL is taken as the POD.
Ak sa má prijateľný denný príjem určiť na základe údajov o ľuďoch, na extrapoláciu zo zvierat na ľudí nie je potrebné použiť žiaden faktor neistoty.
Where the ADI is to be set on the basis of human data, there is no uncertainty factor to be applied for extrapolation from animals to humans.
Pri použití kvalitných údajov o ľuďoch, z ktorých sa má odvodiť prijateľný denný príjem, je teda vhodné použiť faktor neistoty len v hodnote 10, čím sa zohľadnia odchýlky v individuálnych reakciách ľudí.
Thus, when using good quality human data from which to derive an ADI, it is appropriate to apply an uncertainty factor of only 10, to account for variation in individual responses between human beings.
Ak sa poskytne vhodné odôvodnenie, môže byť pri výbere faktorov neistoty prípustné aj vylepšenie štandardného prístupu.
The refinement of the standard approach for selecting uncertainty factors may be acceptable where adequate justification is provided.
Na vylepšenie štandardného faktora neistoty použitého pri variabilite medzi jednotlivcami (v rámci druhov) napríklad môže byť vhodné použiť faktory neistoty súvisiace s (metabolickou) cestou.
For example, the use of (metabolic) pathway related uncertainty factors may be appropriate to refine the standard uncertainty factor used for inter-individual (intra-species) variability.
Ďalšie vylepšenie desaťnásobných faktorov neistoty v rámci druhov a medzi druhmi je možné v jednotlivých prípadoch, keď sú takéto faktory úpravy podložené toxikokinetickými a toxikodynamickými údajmi.
Further refinement of the intra-species and inter-species tenfold uncertainty factors may be possible on a case-by-case basis, when toxicokinetic and toxicodynamic data support such adjustment factors.
Na znásobenie faktorov neistoty môže byť vhodné použiť pravdepodobnostné prístupy.
For the multiplication of uncertainty factors the use of probabilistic approaches may be appropriate.
Použitie týchto a iných prístupov na vylepšenie štandardných faktorov neistoty je potrebné riadne odôvodniť.
The use of these and other approaches for the refinement of standard uncertainty factors shall be fully justified.
S ohľadom na predchádzajúce úvahy má použitý faktor neistoty zvyčajne hodnotu v rozsahu od 10 do 1000.
Having regard to the previous considerations, the uncertainty factor used shall usually have a value between 10 and 1000.
Iné hodnoty možno zvážiť, ak sú náležite odôvodnené.
Pharmacological ADIs shall not be derived for all pharmacologically active substances as relevant pharmacological endpoints may be included in the toxicology studies.
Ak sa farmakologický prijateľný denný príjem neodvodzuje, je potrebné túto skutočnosť odôvodniť.
In such cases separate toxicological and pharmacological ADIs may not be needed.
Ak je potrebné určiť farmakologický prijateľný denný príjem, prístup k jeho odvodeniu je analogický k postupu uvedenému vyššie v oddiele II.6.6.1.1 o odvodzovaní toxikologického prijateľného denného príjmu.
Guidance on the need for a pharmacological ADI as provided for in the Committee for Medicinal Products for Veterinary Use (‘CVMP’) guideline on the approach to establish a pharmacological ADI shall be followed.
Jediným rozdielom je to, že východiskovým bodom použitým na odvodenie farmakologického denného prijateľného príjmu je najnižšia hladina NOEL alebo BMDL pozorovaná u najcitlivejšieho druhu vo farmakologických štúdiách.
Where no pharmacological ADI is derived, justification for its absence shall be provided.
Odvodenie mikrobiologického prijateľného denného príjmu
Where a pharmacological ADI is needed, the approach for its derivation shall be analogous to that described above under Section II.6.6.1.1 in relation to derivation of the toxicological ADI.
Ako sa uvádza v oddiele II.6.4.3, mikrobiologický prijateľný denný príjem sa odvodzuje pre látky s antimikrobiálnou aktivitou.
The only difference is that the starting point used for derivation of the pharmacological ADI shall be the lowest NOEL or BMDL observed in the most sensitive species in the pharmacology studies.
Metodiky na stanovenie mikrobiologického prijateľného denného príjmu sú podrobne uvedené v usmerneniach VICH GL 36 a je potrebné podľa nich postupovať.
Derivation of a microbiological ADI
Celkový prijateľný denný príjem
As described in Section II.6.4.3 microbiological ADIs shall be derived for substances with antimicrobial activity.
Podľa potreby sa odvodzujú samostatné farmakologické, toxikologické a mikrobiologické prijateľné denné príjmy, pričom celkový prijateľný denný príjem (t. j. prijateľný denný príjem používaný pri posudzovaní rizika a stanovovaní MRL) je všeobecne najnižší prijateľný denný príjem spomedzi farmakologického, toxikologického a mikrobiologického prijateľného denného príjmu.
The methodologies for establishing a microbiological ADI are detailed in VICH GL 36 and shall be followed.
Látky s bezprahovými účinkami
The overall ADI
V prípade látok, ktoré môžu vyvolať bezprahové účinky, ako napríklad genotoxické karcinogény, nie je možné vzhľadom na neistotu pri stanovaní prahu týchto účinkov odvodiť NO(A)EL ani BMDL.
Separate pharmacological, toxicological and microbiological ADIs shall be derived, as appropriate and the overall ADI (i.e. the ADI used in the risk assessment and in the setting of MRLs) shall generally be the lowest of the pharmacological, toxicological and microbiological ADIs.
Prijateľný denný príjem nie je pre takéto látky možné odvodiť.
Substances with non-threshold effects
Alternatívy prijateľného denného príjmu
For substances that may induce non-threshold effects, such as genotoxic carcinogens, derivation of a NO(A)EL or BMDL is not possible due to the uncertainty in establishing a threshold for these effects.
Môže sa stať, že stanovenie prijateľného denného príjmu pre niektoré látky nie je možné alebo zmysluplné.
For such substances an ADI cannot be derived.
V takýchto prípadoch možno použiť alternatívy prijateľného denného príjmu.
Alternatives to the ADI
Látky, pre ktoré boli určené odporúčané úrovne príjmu z potravy
For some substances it may not be possible nor meaningful to establish an ADI.
Pre väčšinu minerálov a stopových prvkov existuje v ľudskom tele prirodzená základná úroveň vyplývajúca z ich príjmu z potravín a z iných zdrojov v životnom prostredí a z osobitných homeostatických a akumulačných procesov.
In such situations, alternatives to ADI may be used.
Je dôležité rozlišovať základné stopové prvky, pri ktorých existuje minimálna denná požiadavka na príjem a horná prípustná hranica príjmu, a nepodstatné prvky, ktoré sa považujú za nežiaduce alebo dokonca toxické pre ľudí.
Substances for which recommended dietary intake levels have been established
Prístup na základe prijateľného denného príjmu nie je vhodné použiť na posúdenie základných prvkov, keďže účinky sa môžu vyskytovať už pri veľmi nízkych úrovniach expozície, čo predstavuje ich nedostatočný prísun.
For most minerals and trace elements there is a natural baseline level in human body compartments resulting from their uptake from food and other environmental sources, and element specific homeostatic or accumulation processes.
Pre väčšinu minerálov a stopových prvkov boli odporúčané denné úrovne príjmu z potravy stanovené príslušnými vedeckými orgánmi (napr. EÚ/EFSA; WHO).