natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Providing the public with information on how they can mitigate at user and organisational level the effects of an incident (for example by applying a patch or taking complementary actions to avoid the threat, etc.) could be an effective measure to mitigate a large-scale cybersecurity incident or crisis.
Aby bola politická reakcia účinná, je nevyhnutné zosúladiť verejnú komunikáciu na zmiernenie negatívneho vplyvu kybernetických incidentov a kríz s verejnou komunikáciou na ovplyvnenie útočníka.
The Commission, through the Connecting Europe Facility (CEF) cybersecurity Digital Service Infrastructure, is developing a Core Service Platform cooperation mechanism, known as MeliCERTes, between participating Member States CSIRTs to improve their levels of preparedness, cooperation and response to emerging cyber threats and incidents.
Poskytovanie informácií verejnosti o tom, ako možno zmierniť účinky incidentu na úrovni užívateľov a organizácií (napríklad inštalovaním záplaty alebo prijatím doplnkových opatrení na zabránenie ohrozeniu atď.), by mohlo byť účinným opatrením na zmiernenie kybernetických incidentov alebo kríz veľkého rozsahu.
The Commission, through competitive calls for proposals for grant awards under CEF is co-funding CSIRTs in the Member States with a view to improving their operational capacities at national level.
Prostredníctvom kybernetickej bezpečnosti infraštruktúr digitálnych služieb v rámci Nástroja na prepájanie Európy (NPE) Komisia vyvíja mechanizmus spolupráce vo forme platformy základných služieb (MeliCERTes) medzi jednotkami CSIRT zúčastnených členských štátov s cieľom zlepšiť ich úroveň pripravenosti, spoluprácu a reakciu na vznikajúce kybernetické hrozby a incidenty.
Cybersecurity exercises at EU level are essential to stimulate and improve cooperation among the Member States and the private sector.
Organizovaním súťažných výziev na predloženie návrhov na udelenie grantov v rámci NPE sa Komisia spolupodieľa na financovaní jednotiek CSIRT v členských štátoch s cieľom zlepšiť ich operačné kapacity na vnútroštátnej úrovni.
To this end, since 2010, ENISA organises regular pan-European cyber incident exercises (‘Cyber Europe’).
Cvičenia kybernetickej bezpečnosti na úrovni EÚ sú nevyhnutné na stimuláciu a zlepšenie spolupráce medzi členskými štátmi a súkromným sektorom.
The Council Conclusions [12] on the Implementation of the Joint Declaration by the President of the European Council, the President of the European Commission and the Secretary-General of the North Atlantic Treaty Organisation calls for the strengthening cooperation in cyber exercises through reciprocal staff participation in respective exercises, including in particular Cyber Coalition and Cyber Europe.
V tejto súvislosti agentúra ENISA od roku 2010 organizuje pravidelné celoeurópske cvičenia kybernetických incidentov („CyberEurope“).
The constantly evolving threat landscape and recent cybersecurity incidents are an indication of the increasing risk faced by the Union, Member States should act on the present recommendation without further delay and in any case by the end of 2018,
V záveroch Rady [12] o vykonávaní spoločného vyhlásenia predsedu Európskej rady, predsedu Európskej komisie a generálneho tajomníka Organizácie Severoatlantickej zmluvy sa vyzýva na posilnenie spolupráce v oblasti kybernetických cvičení prostredníctvom obojstrannej účasti personálu na príslušných cvičeniach, okrem iného v rámci programov Cyber Coalition a Cyber Europe.
HAS ADOPTED THIS RECOMMENDATION:
Neustále sa vyvíjajúca situácia v oblasti hrozieb a nedávne kybernetické incidenty naznačujú zvýšené riziko, ktorému Únia čelí, členské štáty by preto mali konať v súlade s týmto odporúčaním bez ďalšieho odkladu a v každom prípade najneskôr do konca roka 2018,
Member States and EU institutions should establish an EU Cybersecurity Crisis Response Framework integrating the objectives and modalities of cooperation presented in the Blueprint following the guiding principles described therein.
PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
The EU Cybersecurity Crisis Response Framework should in particular identify the relevant actors, EU institutions and Member State authorities, at all necessary levels — technical, operational, strategic/political — and develop, where necessary, standard operating procedures that define the way in which these cooperate within the context of EU crisis management mechanisms.
Členské štáty a inštitúcie EÚ by mali vytvoriť rámec EÚ pre reakciu na kybernetické krízy, zahŕňajúci ciele a spôsoby spolupráce podľa koncepcie v súlade s jej hlavnými zásadami.
Emphasis should be placed on enabling the exchange of information without undue delay and coordinating the response during large-scale cybersecurity incidents and crises.
Rámec EÚ pre reakciu na kybernetické krízy by mal predovšetkým identifikovať príslušných aktérov, inštitúcie EÚ a orgány členských štátov, a to na všetkých potrebných úrovniach (technickej, operačnej, strategickej/politickej), a ak je to nevyhnutné, vypracovať štandardné operačné postupy určujúce spôsob ich spolupráce v rámci mechanizmov krízového riadenia EÚ.
To this end, Member States' competent authorities should work together towards further specifying information-sharing and cooperation protocols.
Dôraz by sa mal klásť na umožnenie výmeny informácií bez zbytočného odkladu a koordináciu reakcií počas kybernetických incidentov a kríz veľkého rozsahu.
The Cooperation Group should exchange experiences on these matters with relevant EU institutions.
Na tento účel by mali príslušné orgány členských štátov spolupracovať na spresnení protokolov na výmenu informácií a spoluprácu.
Member States should ensure that their national crisis management mechanisms adequately address cybersecurity incident response as well as provide necessary procedures for cooperation at EU level within the context of the EU Framework.
Skupina pre spoluprácu by si mala vymieňať skúsenosti o týchto otázkach s príslušnými inštitúciami EÚ.
As regards existing EU crisis management mechanisms, in line with the Blueprint, Member States should, together with Commission services and the EEAS, establish practical implementation guidelines as regards the integration of their national crisis management and cybersecurity entities and procedures into existing EU crisis management mechanisms, namely the IPCR and EEAS CRM.
Členské štáty by mali zabezpečiť, aby ich národné mechanizmy krízového riadenia dostatočne zohľadňovali reakciu na kybernetické incidenty, a mali by zabezpečiť nevyhnutné postupy pre spoluprácu na úrovni EÚ v kontexte rámca EÚ.
In particular, Member States should ensure that appropriate structures are in place to enable the efficient flow of information between their national crisis management authorities and their representatives at EU level in the context of EU crisis mechanisms.
V súvislosti s existujúcimi mechanizmami EÚ v oblasti krízového riadenia a v súlade s koncepciou by členské štáty mali spolu s útvarmi Komisie a ESVČ vypracovať praktické vykonávacie usmernenia, pokiaľ ide o začlenenie svojich vnútroštátnych subjektov a postupov krízového riadenia a kybernetickej bezpečnosti do existujúcich mechanizmov krízového riadenia EÚ, ktorými sú najmä IPCR a krízový reakčný mechanizmus ESVČ.
Member States should make full use of the opportunities offered by the Cybersecurity Digital Service Infrastructures (DSI) programme of the Connecting Europe Facility (CEF), and cooperate with the Commission to ensure that the Core Service Platform cooperation mechanism, currently under development, provides the necessary functionalities and fulfils their requirements for cooperation also during cybersecurity crises.
Členské štáty by mali predovšetkým zabezpečiť, aby boli zavedené vhodné štruktúry, ktoré umožnia efektívny tok informácií medzi vnútroštátnymi orgánmi krízového riadenia a ich zástupcami na úrovni EÚ v rámci krízových mechanizmov.
Member States, with the assistance of ENISA and building on previous work in this area, should cooperate in developing and adopting a common taxonomy and template for situational reports to describe the technical causes and impacts of cybersecurity incidents to further enhance their technical and operational cooperation during crises.
Členské štáty by mali v plnej miere využívať možnosti, ktoré ponúka program kybernetickej bezpečnosti infraštruktúr digitálnych služieb (DSI) v rámci Nástroja na prepájanie Európy (NPE), a mali by spolupracovať s Komisiou s cieľom zabezpečiť, aby mechanizmus spolupráce na platforme základných služieb, ktorý sa v súčasnosti buduje, poskytoval potrebné funkcie a spĺňal ich požiadavky na spoluprácu aj počas kybernetických kríz.
In this regard, Member States should take into account the ongoing work within the Cooperation Group on incident notification guidelines and in particular aspects related to the format of national notifications.
Členské štáty v spolupráci s agentúrou ENISA a vychádzajúc z predchádzajúcej práce v tejto oblasti by mali spolupracovať pri vývoji a prijímaní spoločnej taxonómie a vzorových situačných správ, ktoré slúžia na opis technických príčin a účinkov kybernetických incidentov, aby tak prispeli k ďalšiemu posilneniu svojej technickej a operačnej spolupráce počas kríz.
The procedures laid out in the Framework should be tested and when necessary revised following lessons learnt from Member State participation in national, regional, and Union as well as cyber diplomacy and NATO cybersecurity exercises.
V tejto súvislosti by členské štáty mali zohľadniť prebiehajúce činnosti v rámci skupiny pre spoluprácu, pokiaľ ide o usmernenia pre oznamovanie incidentov, a to najmä aspekty týkajúce sa formátu národných oznámení.
In particular, they should be tested in the context of the Cyber Europe exercises organised by ENISA.
Postupy uvedené v rámci by sa mali testovať a v prípade potreby revidovať v nadväznosti na skúsenosti z účasti členských štátov na cvičeniach na vnútroštátnej, regionálnej a únijnej úrovni, ako aj na cvičeniach kybernetickej diplomacie a kybernetických cvičeniach NATO.
Cyber Europe 2018 presents a first such opportunity.
Predovšetkým by mali byť testované v kontexte cvičení CyberEurope organizovaných agentúrou ENISA.
Member States and the EU institutions should regularly practise their response to large-scale cybersecurity incidents crisis at national and European level, including their political response, where necessary and with the involvement of private sector entities as appropriate.
Cvičenie CyberEurope v roku 2018 predstavuje prvú takúto možnosť.
Done at Brussels, 13 September 2017.
Členské štáty a inštitúcie EÚ by mali pravidelne trénovať svoje reakcie na kybernetické incidenty a krízy veľkého rozsahu na vnútroštátnej a európskej úrovni, v prípade potreby aj politické reakcie a ak je to vhodné, so zapojením subjektov súkromného sektora.
For the Commission
V Bruseli 13. septembra 2017
Council conclusions on Critical Information Infrastructure Protection ‘Achievements and next steps: towards global cyber security’, document 10299/11, Brussels, 27 May 2011.
členka Komisie
COM(2016) 410 final, 5 July 2016
Závery Rady o ochrane kritických informačných infraštruktúr – Dosiahnuté ciele a ďalšie kroky na ceste ku globálnej kybernetickej bezpečnosti; dokument 10299/11, Brusel, 27. mája 2011.
Directive (EU) 2016/1148 of the European Parliament and of the Council of 6 July 2016 concerning measures for a high common level of security of network and information systems across the Union (OJ L 194, 19.7.2016, p.
COM(2016) 410 final z 5. júla 2016.
1).
Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 zo 6. júla 2016 o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v Únii (Ú. v.
Document 14540/16, 15 November 2016.
EÚ L 194, 19.7.2016, s. 1).
Further information can be found in Section 3.1 of the Appendix on Crisis management, cooperation mechanisms and actors at EU level.
Dokument 14540/16, 15. novembra 2016.
Ibid.
Ďalšie informácie možno nájsť v oddiele 3.1 Dodatku o krízovom riadení, mechanizmoch spolupráce a aktéroch na úrovni EÚ.
Council Decision 2014/496/CFSP of 22 July 2014 on aspects of the deployment, operation and use of the European Global Navigation Satellite System affecting the security of the European Union and repealing Joint Action 2004/552/CFSP (OJ L 219, 25.7.2014, p. 53).
Tamtiež.
Under development; expected to be adopted by the end of 2017.
Rozhodnutie Rady 2014/496/SZBP z 22. júla 2014 o aspektoch rozmiestňovania, prevádzky a používania Európskeho globálneho navigačného satelitného systému, ktoré majú vplyv na bezpečnosť Európskej únie, a o zrušení jednotnej akcie 2004/552/SZBP (Ú. v.
The guidelines are intended to be finalised by the end of 2017.
EÚ L 219, 25.7.2014, s. 53).
Council Conclusions on a Framework for a Joint EU Diplomatic Response to Malicious Cyber Activities (‘Cyber Diplomacy Toolbox’), Doc.
V procese prípravy, prijatie sa očakáva do konca roka 2017.
9916/17
Tieto usmernenia majú byť dokončené do konca roka 2017.
Joint Staff Working Document EU operational protocol for countering hybrid threats, ‘EU Playbook’, SWD(2016) 227 final, 5 July 2016.
Závery Rady o rámci pre spoločnú diplomatickú reakciu EÚ na škodlivé kybernetické činnosti („súbor kybernetických nástrojov“), dokument 9916/17,
ST 15283/16, 6 December 2016.
Spoločný pracovný dokument útvarov Komisie Operačný protokol EÚ na boj proti hybridným hrozbám „operačný protokol EÚ“, SWD(2016) 227 final, 5. júla 2016.
ANNEX
Dokument ST 15283/16, 6. decembra 2016.
Blueprint for coordinated response to large-scale cross-border cybersecurity incidents and crises
PRÍLOHA
INTRODUCTION
Koncepcia koordinovanej reakcie na cezhraničné kybernetické incidenty a krízy veľkého rozsahu
This Blueprint applies to cybersecurity incidents which cause disruption too extensive for a concerned Member State to handle on its own or which affect two or more Member States or EU institutions with such a wide-ranging and significant impact of technical or political significance that they require timely policy coordination and response at Union political level.
ÚVOD
Such large-scale cybersecurity incidents are considered a cybersecurity ‘crisis’.
Táto koncepcia platí pre kybernetické incidenty, ktoré spôsobia príliš rozsiahle narušenie na to, aby ich dotknutý členský štát dokázal zvládnuť sám, alebo ktoré sa týkajú dvoch či viacerých členských štátov alebo inštitúcií EÚ s takým rôznorodým a výrazným dosahom technického alebo politického významu, že si vyžadujú promptnú koordináciu politiky a reakciu na politickej úrovni EÚ.
In case of an EU-wide crisis with cyber elements, coordination at Union political level of the response shall be carried out by the Council, using the Integrated Political Crisis Response (IPCR) arrangements.
Takéto rozsiahle kybernetické incidenty sa považujú za kybernetickú „krízu“.
Within the Commission, coordination will take place in accordance with the ARGUS rapid alert system.
V prípade celoúnijnej krízy zahŕňajúcej kybernetické aspekty koordinuje reakciu na politickej úrovni EÚ Rada pomocou integrovaných dojednaní EÚ o politickej reakcii na krízu (IPCR).
If the crisis entails an important external or Common Security and Defence Policy (CSDP) dimension, the EEAS Crisis Response Mechanism is activated.
Koordinácia v rámci Komisie prebieha v súlade so systémom rýchleho varovania ARGUS.
The Blueprint describes how these well-established Crisis Management mechanisms should make full use of existing cybersecurity entities at EU level as well as of cooperation mechanisms between the Member States.
Ak má kríza výrazný externý rozmer alebo sa týka spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP), aktivuje sa krízový reakčný mechanizmus Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ).
In doing so, the Blueprint takes into account a set of guiding principles (proportionality, subsidiarity, complementarity and confidentiality of information), presents the core objectives of cooperation (effective response, shared situational awareness, public communication messages) at three levels (strategic/political, operational and technical), the mechanisms and the actors involved as well as the activities to meet said core objectives.
Táto koncepcia opisuje, ako by mali tieto etablované mechanizmy krízového riadenia plne využiť existujúce subjekty kybernetickej bezpečnosti na úrovni EÚ, ako aj mechanizmy spolupráce medzi členskými štátmi.
The Blueprint does not cover the full crisis management lifecycle (prevention/mitigation, preparedness, response, recovery) but focuses on response.
Zohľadňuje pritom súbor riadiacich zásad (proporcionalita, subsidiarita, komplementárnosť a dôvernosť informácií), predstavuje hlavné ciele spolupráce (účinná reakcia, spoločné situačné povedomie, komunikácia s verejnosťou) na troch úrovniach (strategická/politická, operačná a technická), dotknuté mechanizmy a aktérov, ako aj činnosti potrebné na dosiahnutie uvedených hlavných cieľov.
Nevertheless, certain activities, in particular those related to achieving a shared situational awareness, are addressed.
Koncepcia nepokrýva celý cyklus krízového riadenia (prevencia/zmierňovanie, pripravenosť, reakcia, obnova); zameriava sa iba na reakciu.
It is also important to note that cybersecurity incidents can be at the origin or part of a broader crisis, impacting other sectors.
Zameriava sa však aj na určité ďalšie činnosti – najmä v spojení so spoločným situačným povedomím.
Given that most cybersecurity crises are expected to have effects on the physical world, any appropriate response must rely upon both cyber and non-cyber mitigation activities.
Zároveň treba poznamenať, že kybernetické incidenty môžu byť začiatkom alebo súčasťou širšej krízy, ktorá má vplyv aj na ďalšie odvetvia.
Cyber crisis response activities should be coordinated with other crisis management mechanisms at EU, national or sectoral levels.
Keďže sa predpokladá, že väčšina kybernetických kríz má dosah v reálnom svete, primeraná reakcia musí zahŕňať tak kybernetické, ako aj nekybernetické zmierňovacie činnosti.
Finally, the Blueprint does not replace and should be without prejudice to existing sector-specific or policy-specific mechanisms, arrangements or instruments such as the one set up for the European Global Navigation Satellite System (GNSS) programme [1].
Činnosti v rámci reakcie na kybernetickú krízu treba koordinovať s ďalšími mechanizmami krízového riadenia na úrovni EÚ, členských štátov alebo odvetví.
Guiding principles
Napokon treba poznamenať, že táto koncepcia nenahrádza ani ňou nie sú dotknuté existujúce mechanizmy, dojednania alebo nástroje špecifické pre určité odvetvia alebo politiky, ako napríklad pre európsky program Globálneho navigačného satelitného systému (GNSS) [1].
In working towards the objectives, in identifying the necessary activities and assigning roles and responsibilities to respective actors or mechanisms, the following guiding principles have been applied and also need to be respected when preparing future implementing guidelines.
Riadiace zásady
Proportionality: The great majority of cybersecurity incidents affecting Member States fall well below anything that may be considered a national ‘crisis’, much less a European one.
Pri práci na dosahovaní cieľov, identifikácii potrebných činností a prideľovaní úloh a zodpovedností príslušným aktérom alebo mechanizmom sa uplatnili tieto riadiace zásady, ktoré treba rešpektovať aj pri príprave budúcich vykonávacích usmernení.
The foundation of cooperation amongst Member States in responding to such incidents is provided by the Computer Security Incident Response Teams (CSIRTs) Network established by the NIS Directive [2].
Proporcionalita: Veľká väčšina kybernetických incidentov zasahujúcich členské štáty ani zďaleka nedosahuje úroveň, ktorá by sa dala považovať za vnútroštátnu, a o to menej európsku „krízu“.
The national CSIRTs cooperate and exchange information voluntarily on a daily basis including, when necessary, in response to cybersecurity incidents that affect one or more Member States in line with the CSIRTs Network's Standard Operating Procedures (SOPs).
Základom spolupráce medzi členskými štátmi v reakcii na takéto incidenty je sieť jednotiek pre riešenie počítačových bezpečnostných incidentov (CSIRT) zriadená smernicou NIS [2].
The Blueprint should therefore make full use of these SOPs and any additional cybersecurity crisis specific tasks should be reflected therein.
Vnútroštátne jednotky CSIRT dobrovoľne spolupracujú a vymieňajú si informácie na každodennom základe, podľa potreby aj v reakcii na kybernetické incidenty zasahujúce jeden alebo viacero členských štátov, v súlade so štandardnými operačnými postupmi (SOP) siete CSIRT.
Subsidiarity: The principle of subsidiarity is key.
Koncepcia by preto mala tieto SOP v plnej miere využiť a mali by sa v nej premietnuť všetky prípadné ďalšie úlohy špecifické pre kybernetické krízy.
The Commission, the European External Action Service and other EU institutions, offices, agencies and bodies have however an important role.
Subsidiarita: Zásada subsidiarity je kľúčová.
This role is clearly set out in the IPCR arrangements but also stems from Union law or simply from the fact that cybersecurity incidents and crises may impact all sections of economic activity within the single market, the security and international relations of the Union, as well as the institutions themselves.
Významnú rolu však zohráva aj Komisia, Európska služba pre vonkajšiu činnosť a ostatné inštitúcie, orgány, úrady a agentúry EÚ.
Complementarity: The Blueprint takes fully into account existing crisis management mechanisms at EU level, namely the Integrated Political Crisis Response (IPCR) arrangements, ARGUS, and the EEAS Crisis Response Mechanism, integrates therein the new NIS Directive structures and mechanisms, namely the CSIRTs Network, as well as the relevant agencies and bodies namely the European Union Agency for Network and Information Security (ENISA), the European Cybercrime Centre at Europol (Europol/EC3), the EU Intelligence Analysis Centre (INTCEN), EU Military Staff Intelligence Directorate (EUMS INT) and Situation Room (Sitroom) in INTCEN, working together as SIAC (the Single Intelligence Analysis Capacity); the EU Hybrid Fusion Cell (based in INTCEN); and the Computer Emergency Response Team for the EU Institutions, Bodies and Agencies (CERT-EU).
Táto rola je jasne vymedzená v dojednaniach IPCR, no vyplýva aj z práva Únie či jednoducho zo skutočnosti, že kybernetické incidenty a krízy môžu mať dosah na všetky odvetvia hospodárskej činnosti na jednotnom trhu, bezpečnosť a medzinárodné vzťahy Únie, ako aj na samotné inštitúcie.
In doing so, the Blueprint should also ensure that their interaction and cooperation achieves maximum complementarity and minimum overlap.
Komplementárnosť: Koncepcia plne zohľadňuje existujúce mechanizmy krízového riadenia na úrovni EÚ, konkrétne integrované dojednania EÚ o politickej reakcii na krízu (IPCR), ARGUS, krízový reakčný mechanizmus ESVČ, a začleňuje do nich nové štruktúry a mechanizmy podľa smernice NIS, a to sieť CSIRT, ako aj príslušné agentúry a orgány – konkrétne Agentúru Európskej únie pre sieťovú bezpečnosť a informačnú bezpečnosť (ENISA), Európske centrum boja proti počítačovej kriminalite (Europol/EC3), Centrum EÚ pre analýzu spravodajských informácií (INTCEN), Spravodajský útvar Vojenského štábu EÚ (EUMS INT) a situačné stredisko (SITROOM) v rámci centra INTCEN, ktoré spolupracujú v rámci jednotnej kapacity na analýzu spravodajských informácií; stredisko EÚ pre hybridné hrozby (zriadené v rámci centra INTCEN) a tím reakcie na núdzové počítačové situácie v európskych inštitúciách, orgánoch a agentúrach (CERT-EU).
Confidentiality of information: All information exchanges in the context of the Blueprint must comply with applicable rules on security [3], on the protection of personal data and the Traffic Light Protocol [4].
Koncepcia by pritom mala zároveň zabezpečiť, aby sa tieto subjekty vo vzájomnej interakcii a spolupráci v maximálnej možnej miere dopĺňali a aby sa ich činnosti čo najmenej prekrývali.